title: 2000/177/FUSP: Rådets afgørelse af 28. februar 2000 om ændring af afgørelse 1999/319/FUSP om gennemførelse af fælles holdning 1999/318/FUSP vedrørende supplerende restriktive foranstaltninger mod Forbundsrepublikken Jugoslavien

eurovoc_concepts:
EU visa policy
Serbia
Yugoslavia
international sanctions
international security
restriction of liberty

text: L 56/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 1. 3. 2000 RÅDETS AFGØRELSE af 28. februar 2000 om ændring af afgørelse 1999/319/FUSP om gennemførelse af fælles holdning 1999/318/FUSP vedrørende supplerende restriktive foranstaltninger mod Forbundsrepublikken Jugoslavien (2000/177/FUSP) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til fælles holdning 1999/318/FUSP fastlagt af Rådet den 10. maj 1999 vedrørende supplerende restriktive foranstaltninger mod Forbundsrepublikken Jugoslavien (1), særlig artikel 1, stk. 1, sammenholdt med artikel 23, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union, under hensyn til Rådets fælles holdning 2000/56/FUSP (2), og ud fra følgende betragtninger: (1) I forbindelse med gennemførelsen af afgørelse nr. 1999/319/FUSP (3) vedtog Rådet en liste over personer, der forbydes indrejse i medlemsstaterne, og hvis navne blev udsendt; (2) denne liste bør ajourføres — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 i afgørelse 1999/319/FUSP affattes således: »Artikel 1 Artikel 1 Forbuddet mod indrejse i artikel 1 i fælles holdning 1999/318/FUSP finder anvendelse på følgende personer: Milosevic Slobodan Præsident for Forbundsrepublikken Jugoslavien Milosevic's familie Gajic-Milosevic Milica Markovic Mirjana Milosevic Borislav Milosevic Marija Milosevic Marko Svigerdatter Hustru Broder Datter Søn Forbundsrepublikken Jugoslaviens regering Aleksic Milutin Aleksov Ivan Andrejevic Goran Antic Bozidar Beko Milan Bogdanovic Miodrag Bogdanovic Radmilo Bozovic Srdja Bulatovic Gordana Bulatovic Momir Direktør for Forbundsrepublikkens Administrative Tjeneste Assisterende forbundsminister for telekommunikation Assisterende forbundsminister for kommunikation Viceminister, Ministeriet for Udenrigshandel Økonomiminister Assisterende forbundstrafikminister Chef 7. 10. 1934, diplomatpas nr. 016504 Formand, Republikkernes Føderale Kammer Forbundsviceminister for flygtninge og internt fordrevne samt huma- nitær bistand Premierminister, født den 21. 9. 1956, diplomatpas nr. 013441 for Det Føderale Parlaments Sikkerhedskomité, født den (1) EFT L 123 af 13. 5. 1999, s. 1. Ændret ved fælles holdning 1999/604/FUSP (EFT L 236 af 7. 9. 1991, s. 1). (2) EFT L 21 af 26. 1. 2000, s. 4. (3) EFT L 123 af 13. 5. 1999, s. 3. Senest ændret ved afgørelse 1999/612/FUSP (EFT L 242 af 14. 9. 1999, s. 32). 1. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 56/3 Crni Branko Djeric Velizar Djokic Nenad Dragas Mirjana Ledende rådgiver i Indenrigsministeriet Sportsminister Tidligere medlem af regeringen Viceminister, Ministeriet for Arbejde, Sundhed og Social Sikring Drobnjakovic Dejan Trafikminister, født den 6. 11. 1933 Eric Milovan Etinski Rodoljub Filipovic Rade Gojkovic Maja Jankovic Nikola Minister for indenrigshandel Juridisk chefrådgiver i Udenrigsministeriet, født den 5. 3. 1952, diplo- matpas nr. 017924 Tidligere medlem af regeringen Vicepremierminister, født den 22. 5. 1963, diplomatpas nr. 015947 Assisterende forbundsøkonomiminister Jevtic Milan, generalmajor Administrationschef, Forsvarsministeriet Jojic Petar Justitsminister Jovanovic Perisa Forbundssekretær for Lovgivning, født 1946 Jovanovic Zivadin Udenrigsminister, født den 14. 11. 1938, diplomatpas nr. 016801 Karaicic Zora Kikic Zlatan Kljajic Zoran Knezevic Zoran Korac Maksim Kostic Jugoslav Kovac Miodrag Kutlesic Vladan Latinovic Dusan Lazic Zoran Levovic Zlatko Lilic Zoran Assisterende minister i Trafikministeriet, født den 23. 11. 1950 Direktør for Afdelingen for Europæiske Anliggender, Udenrigsministe- riet Viceforbundsminister for udvikling, videnskab og miljø Tidligere medlem af regeringen Assisterende minister, Ministeriet Sikring, født den 26. 5. 1949 Minister uden portefølje for Arbejde, Sundhed og Social Minister for arbejde, sundhed og social sikring, født den 31. 7. 1948 Vicepremierminister, født den 9. 11. 1955, diplomatpas nr. 016446 Viceminister, Justitsministeriet Sekretær i Forbundsministeriet for Udenrigshandel Assisterende forbundsminister for landbrug Vicepremierminister, født den 27. 8. 1953, diplomatpas nr. 015043 Marjanovic Predrag Viceforbundsfinansminister Markicevic Slavenko Viceminister, Ministeriet for Telekommunikation Markovic Dragan Markovic Ivan Markovic Milisav Matic Goran Uden portefølje Minister for telekommunikation Viceminister, Indenrigsministeriet Uden portefølje, 6. 6. 1959, diplomatpas nr. 018221 sekretær i informationssekretariatet, født den Minic Milomir Formand, Borgernes Føderale Kammer Mirkovic Cedomir Minister for internationalt kulturelt og videnskabeligt samarbejde Nikcevic Zelidrag Nikolic Tomislav Nogo Sreto Novakovic Zoran Ognjanovic Vuk Pantovic Danilo Minister uden portefølje Vicepremierminister Sekretær i Forbundsministeriet for kommunikation Viceminister, Udenrigsministeriet Minister uden portefølje, 016894 født den 29. 10. 1939, diplomatpas nr. Generalsekretær, Forbundsrepublikken Jugoslaviens udenrigsministe- rium L 56/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 1. 3. 2000 Pesic Dragisa Popovic Ljiljana Popovic Ljubisa Radic Marinko Radojevic Dojcilo Radulovic Radomir Rasajski Slavenko Sainovic Nikola Savovic Margit Sekulic Dusko Simovic Svetozar Sipovac Nedeljko Sljapic Nada Sokolovic Zoran Stankovic Nenad Stevanovic Aco Terzic Milun Veizovic Dobrosav Velickovic Nebojsa Vucic Borka Vucinic Drago Vujovic Nebojsa Vujovic Zoran Vukovic Borislav Vuksanovic Danilo Zebic Jovan Zelenovic Jagos Zivanovic Svetlana Zivkovic Milovan Den serbiske regering Aleksic Milos, dr. Aleksic Snezana Andjelkovic Zoran Arizanovic Vukoje Babic Slobodan Babovic Jovan Bacevic Milan Balinovic Zoran Barisic Bosko Bassta Gordana Begenisic Radomir Bojkovic Jovan Borotic Djordje Budakov Pavle Forbundsfinansminister Assisterende forbundsminister for flygtninge og internt fordrevne samt humanitær bistand Generalsekretær i forbundsregeringen, født 1952 Direktør for det føderale markedstilsyn Tidligere medlem af regeringen Assistent for forbundsinformationssekretæren, født den 16. 8. 1949, diplomatpas nr. 011223 Viceminister for telekommunikation Vicepremierminister Minister uden portefølje Assisterende forbundsindenrigsminister Viceforbundsindenrigsminister Landbrugsminister, født den 5. 7. 1942, diplomatpas nr. 010551 Minister for udvikling, videnskab og miljø Indenrigsminister Leder af den internationale afdeling i Forbundsministeriet for Tele- kommunikation Viceminister, Ministeriet for Telekommunikation Viceforbundsminister for sport Assisterende forbundsudenrigsminister Minister uden portefølje Minister for samarbejde med internationale finansorganisationer, født den 4. 4. 1926, diplomatpas nr. 017085 Viceminister, Finansministeriet Talsmand for Udenrigsministeriet Minister uden portefølje Minister for udenrigshandel, født den 16. 11. 1951, diplomatpas nr. 016002 Vicepremierminister Vicepremierminister, født den 5. 5. 1939, diplomatpas nr. 017838 Tidligere medlem af regeringen Assisterende forbundsminister for indenrigshandel Direktør for Det Føderale Statistiske Kontor født den Rådgiver i republikkens anliggender for den serbiske regerings general- sekretariat Assistent for ministeren for udenrigshandel Formand for Det Midlertidige Eksekutivråd for Kosovo, 1. 11. 1958 Assistent for handelsministeren Vicepræsident Landbrugsminister Viceminister for videnskab og teknologi Vicejustitsminister Medlem af Eksekutivrådet for Vojvodina Vicesundhedsminister Assistent for kulturministeren Assistent for ministeren for familiespørgsmål Assistent for ministeren for turisme Vicepræsident for Eksekutivrådet for Vojvodina, født den 9. 7. 1945, diplomatpas nr. 018250 1. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 56/5 Blazic Branislav Bojic Milovan Cerovic Slobodan Cosic Milivoje Cosic Zivota Curcic Nikola Damjanovic Jovan Djogo-Antonovic Dusanka Djordjevic Milutin Djordjevic Vlastimir, oberst Djurcic, Nikola general Djurdjevic Dragan Djurekovic Mira Dokmanovic Branko Drobnjak Bosko Dudas Natalija Dudic Branislav Dzigal Mustafa Elezovic Slobodan general- Miljøminister Vicepremierminister, født den 13. 5. 1955, diplomatpas nr. 015896 Minister for turisme, født den 30. 3. 1955, diplomatpas nr. 019004 Assistent for ministeren for ungdom og sport Minister for minedrift Viceminister, Indenrigsministeriet Minister uden portefølje Assistent for informationsministeren Assistent for ministeren for videnskab og teknologi Viceminister, Indenrigsministeriet Ferencak Miodrag Gajic Momcilo Gavrilovic Ana, dr. Golic Stojan Grujic Dobrila Hadzic Miroljub Haliti Bajram Hamidovic Ferid Ilic Miodrag Ilic Slobodan, dr. Ilic Zivka Injac Dragan Ivkovic Branislav Jakovljevic-Kovacevic Nevenka Assisterende sekretær, Janjic Dragan, dr. Janjic Jevrem Jankovic Dragoljub Jelicic Bozidar, dr. Jezdimirovic Milenka Jokic Mihailo Jovanovic Blagomir Jovanovic Dragan Jovanovic Ljubomir Jovanovic Miroslav Jovanovic Toplica Assistent for indenrigsministeren Assistent for ministeren for transport og kommunikation Vicegeneralsekretær, den serbiske regerings generalsekretariat Assistent for ministeren for minedrift og energi Medlem af Det Midlertidige Eksekutivråd for Kosovo Vicekulturminister Viceminister for turisme Assistent for ministeren for minedrift og energi Assistent for ministeren for forbindelserne med serberne uden for Serbien Assistent for ministeren for bygge- og anlægsarbejder Chef for protokoltjenesten, den serbiske regerings generalsekretariat Viceminister for familiespørgsmål Vicefinansminister Assistent for ministeren for familiespørgsmål Serbisk viceminister for privatisering Medlem af Det Midlertidige Eksekutivråd for Kosovo Viceminister for miljøbeskyttelse Direktør, direktoratet for priser Assistent for ministeren for landbrug, skovbrug og vandforsyning Assistent for ministeren for landbrug, skovbrug og vandforsyning Assistent for ministeren for landbrug, skovbrug og vandforsyning Minister for videnskab og teknologi lovgivningssekretariatet Assistent for industriministeren Minister for sekundærtrinnet og de videregående uddannelser Justitsminister Assistent for undervisningsministeren Assistent for finansministeren Viceundervisningsminister Assistent for industriministeren Viceindustriminister Assistent for ministeren for turisme Assistent for ministeren for landbrug, skovbrug og vandforsyning Rådgiver i republikkens anliggender for den serbiske regerings general- sekretariat Assistent for finansministeren Viceminister for minedrift og energi Minister uden portefølje Assistent for informationsministeren Sekretær, lovgivningssekretariatet Generalsekretær for den serbiske regering Generalsekretær, den serbiske regerings generalsekretariat Jovanovic Velimir Jovanovic Zlatan Karic Bogoljub Karlicic Miljkan Kljajic Njegovan Knejevic Zoran Knezevic Zivka-Cica L 56/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 1. 3. 2000 Kocovic Dragoljub Minister for ungdom og sport Kojic Zeljko Kolarevic Dragan Kovacevic Dejan Krasic Zoran Krasulja Branislav Krkic Predrag Krystajic Marija Assistent for industriministeren Assistent for kulturministeren Minister for bygge- og anlægsarbejder Handelsminister Assistent for ministeren for salg af statsejede aktiver Direktør, vejdirektoratet Vicesundhedsminister Kujundzic Tomislav Assistent for ministeren for arbejde, krigsveteraner og socialpolitik Kulic Mirko Lazic Djura Lazic Ljubomir Litricin Milica Assistent for ministeren for salg af statsejede aktiver Minister uden portefølje Assistent for finansministeren Assistent for undervisningsministeren Lukic-Havelka Dusanka Assistent for ministeren for arbejde, krigsveteraner og socialpolitik Lukic Svetlana Maljkovic Vjerica Malovic Dragan Marcetic Ratko Marjanovic Mirko Markovic Radomir Markovic Ratko Milacic Borislav Miladinovic Manojlo Milenkovic Tomislav Milicevic Leposava Milosavljevic Ljiljana Milosavljevic Zarko Milutinovic Milan Minjovic Srecko Mircic Miroslav Mirovic Igor Vicekulturminister Vicejustitsminister Assistent for finansministeren Minister for transport og kommunikation Premierminister Viceminister, Indenrigsministeriet Vicepremierminister Finansminister, født den 13. 5. 1953, diplomatpas nr. 018485 Assistent for ministeren for bygge- og anlægsarbejder Arbejdsminister Sundhedsminister, født den 12. 8. 1959, diplomatpas nr. 015424 Assistent for ministeren for arbejde, krigsveteraner og socialpolitik Assistent for ministeren for lokalt selvstyre Præsident, født den 19. 12. 1942, diplomatpas nr. 016749 Assistent for handelsministeren Minister for serbere i udlandet Vicefinansminister Misic Stojan, generalmajor Viceminister, Indenrigsministeriet Mitic Ceda, dr. Mitrovic Borislav Mitrovic Luka Vicesundhedsminister Generalsekretær, præsidentens generalsekretariat Industriminister Mitrovic Radivoje, dr. Viceminister for videnskab og teknologi Mladenovic Slavisa Viceminister for ungdom og sport Mledenovic Slavoljub Assistent for ministeren for transport og kommunikation Momcilov Paja Morina Bratislava Mosurovic Lazar Nedeljkovic Miroslav Nenadovic Gradimir Nesovanovic Milojko Nikodijevic Zorica Nincic Milan Novakovic Bosko Obradovic Zarko Minister uden portefølje Flygtningeminister Assistent for ministeren for transport og kommunikation Minister for familiespørgsmål Assisterende sekretær, lovgivningssekretariatet Assistent for ministeren for minedrift og energi Assistent for generalsekretæren, den serbiske regerings generalsekreta- riat Viceminister for bygge- og anlægsarbejder Viceminister for arbejde, krigsveteraner og socialpolitik Viceminister for lokalt selvstyre Panajotovic Zoran, dr Assistent for sundhedsministeren 1. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 56/7 Assistent for justitsministeren Assistent for finansministeren Assistent for industriministeren Viceminister for bygge- og anlægsarbejder Ministerpræsident i Vojvodina-regeringen Serbisk Vicesundhedsminister, født 1956 Minister for lokale myndigheder Assistent for informationsministeren Viceminister for minedrift og energi Assistent for sundhedsministeren Vicereligionsminister Assistent for ministeren for transport og kommunikation Religionsminister Assistent for ministeren for lokalt selvstyre Assistent for undervisningsministeren Vicechef for Kontoret for Offentlig Sikkerhed Medlem af Det Midlertidige Eksekutivråd for Kosovo Assistent for ministeren for minedrift og energi Minister uden portefølje Vicepremierminister Informationssekretær i Eksekutivrådet for Vojvodina Chef for statssikkerhedstjenestens specialstyrker Kulturminister Paripovic Dusan Pavlovic Miodrag Pavlovic Ratko Pavlovic Slobodan Perosevic Bosko Plana Basri, dr. Pop Lazic Gordana Popovic Miodrag Prstic Kosta Prvulovic Mladen, dr. Racic Radoslav Radosavljevic Zivojin Radovanovic Milovan Raicic Mirko Rebic Mihailo Ristivojevic Dragisa Sabovic Gulbehar Sarac Miroslav Sedlak Ivan Seselj Vojislav Simak Jan Simatovic Frenki Simic Zeljko Simonovic Milivoje, professor Assistent for undervisningsministeren Simonovic Perisa Smiljanovic Zivorad, dr. Stakic Budimir dr. Stamenkovic Milan Stamenkovic Slobodan Stepic Zivojin Stevanovic Obrad Stevanovic Zoran Stojiljkovic Vlajko Studen Stanko, dr. Subotic Zoran Tabakovic Jorgovanka Tanaskovic Svetomir Tapuskovic Vasilije Todorovic Danica Todorovic Dragan Todorovic Jovo Tomic Dragan Tomic Dragomir Tomovic Slobodan Tubic Zoran Vajt Ibro Vandic Dragan Vasic Nikola Vasiljevic Cedomir Veljko Odalovic Veselinovic Milan Visekruna Danko Assistent for sundhedsministeren Præsident for Vojvodinas Parlament, SPS Assistent for industriministeren Vicehandelsminister Assistent for ministeren for transport og kommunikation Assistent for industriministeren Viceminister, Indenrigsministeriet Assistent for justitsministeren Indenrigsminister Vicelandbrugsminister Viceminister for arbejde, krigsveteraner og socialpolitik Minister for privatisering Viceminister for landbrug, skovbrug og vandforsyning Assistent for kulturministeren Assistent for ministeren for arbejde, krigsveteraner og socialpolitik Minister for transport og kommunikation Undervisningsminister Formand for det serbiske parlament og direktør for Jugopetrol Vicepremierminister Minister uden portefølje Kabinetschef, den serbiske regerings generalsekretariat Medlem af Det Midlertidige Eksekutivråd for Kosovo Assistent for ministeren for landbrug, skovbrug og vandforsyning Assistent for handelsministeren Minister uden portefølje Vicechef for Kosovo Okrug (Kosovo-distriktet) Viceundervisningsminister Viceminister for transport og kommunikation L 56/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 1. 3. 2000 Visic Radmila Vlajkovic Slavoljub Vucic Aleksandar Vucurovic Bozidar Vukadinovic Dragica Zdravkovic Stojan Zekic Ljiljana Zekovic Petar, generalmajor Zivkovic Vojislav Viceinformationsminister Assistent for ministeren for bygge- og anlægsarbejder Informationsminister Minister uden portefølje Viceminister for familiespørgsmål Assistent for finansministeren Assistent for ministeren for salg af statsejede aktiver Viceminister, Indenrigsministeriet Medlem af Det Midlertidige Eksekutivråd for Kosovo Militæret Antanasijevic, major Antonic, oberst Arsenovic Konstantin, generalløjtnant Brakovic Zarko, oberst Cirkovic Mladen, oberst Cvetic Lubinko Davidovic Grujica Delic Bozidar, oberst Dimcevski Dragutin, oberst Djakovic Milan, oberst Djakovic Milorad, oberst Djokic Dejan, kaptajn Djosan, oberst Djudic, oberst Djurkovic Ljubinko Farkas Geza, generalløjtnant Filic Bozidar, oberstløjtnant Gajic, oberst Chef for 57. kampgruppebataljon 3. armé Næstkommanderende for 52. Pristina-korps 3. armé Generalstaben for den jugoslaviske hær, chef for Forsyningstjenesten 124. politiinterventionsbrigade Chef for 15. væbnede brigade 3. armé Næstkommanderende for sikkerhedstjenesten i Kosovo Chef for hærens Vice-korps Chef for 549. motoriserede brigade 3. armé 3. armé lette luftværnsbrigade 3. armé infanteribrigade 3. armé 3. armé, født den 5. 10. 1937, diplomatpas nr. 014394 52. Pristina-korps 3. armé 3. armé Chef 52. Chef for 354. Oberstløjtnant 3. armé Chef for Direktoratet for Efterretning og Sikkerhed, Generalstaben MUP-talsmand i Kosovo-spørgsmål Chef for Direktoratet for Strategisk Efterretning og Sikkerhed, General- staben Chef for Sikkerhedstjenesten i Kosovo Stedfortræder for general Petar 3. armé Præsident for den militære højesteret Gajic David Gracanin Gregar Mihajlo, oberst Grjkovic Milos, generalmajor Grujic, Radomir (Pavle), kaptajn Chef for krigsflåden Gusic Miroljub Jelic Kisman, oberst Jovic Radomir, major Krga Branko, generalmajor Krstic Ninoslav (Vladeta) Lazarevic Vladimir, general- major Loncar Dusan, generalmajor Lukic, oberst Manic, oberst Marjanovic Radomir, general- oberst Dommer ved 3. armés militærdomstol Chef for 243. mekaniserede brigade 3. armé 55, kampgruppebataljon 3. armé Chef for andet departement (efterretning), Generalstaben Chef for VJ's inspektionstjeneste Chef for 3. armés kommandostab Formand for FRJ'S Kommission for Forbindelser med OSCE Chef 72. specialstyrkebrigade Chef for 125. motoriserede brigade 3. armé Vicegeneralstabschef 1. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 56/9 Chef for Informationsdepartmentet, Generalstaben Chef 2. armé 3. armé Dommer ved 3. armés militærdomstol Dommer ved 3. armés militærdomstol Lokalkommandant i Prizren Mihaijlovic Bratislav, kaptajn Miladinovic Radenko Milojevic Vukatin, oberst Milosavljevic Milivoje, kaptajn I klasse Novakovic Milivoje, oberst Obradovic Milorad, generalløjt- nant Obrencevic, generalmajor Ojdanic Dragoljub Orovic Borivoje, oberst Panic Dragoljub, generalmajor Pavkovic Nebojsa, general Pelevic Perazic Pilcevic Bozimir, oberst Radevic Radjenovic Stevan, kaptajn Radojko, oberst Radosavljevic Stanimir, oberst Chef for VJ's informationstjeneste Rakocevic Aleksandar, general MUP Kosovska Mitrovica Ristic Miroljub Samardzic Dusan, generaloberst Chef for militærets beredskabsinspektorat, Generalstaben Savovic Milorad, oberstløjtnant Præsident for 2. armés militærdomstol Stedfortræder for generalmajor Cedomir Silanovic Chef for administrationen for den jugoslaviske hærs generalstab for Simic Milen, generalmajor information og moral Stabschef for 3. armé, Nis 3. armé Militær chefanklager Generaloberst, generalstabschef (VJ) Næstkommanderende for Uzic-korpset Fungerende chef for Generalstaben for Landstyrkerne, Generalstaben Chef 3. armé Stedfortræder for generalmajor Milroad Stedfortræder for generalmajor Gavrilo Chef for Uzice-korpset Stedfortræder for generalmajor Petar Politichef i Lipljane Chef for Statssikkerhedstjenesten i Pristina Militæranklager, Nis Chef for flyvevåbnet og luftforsvarsstyrkerne Chef for 53. kampgruppebataljon 3. armé Simic Miodrag, generalløjtnant Slivcanin Dusko, kaptajn I klasse Smiljanic Spasoje, generalløjt- nant Sorak Goran, major Stankovic Ivica, kaptajn I klasse 3. armé Stefanovic, oberst Stojanovic Momir Stefanovic, oberstløjtnant Stojimirovic, generalmajor Stojinovic Ljubisa, generalmajor Chef for specialenhedskorpset Susic Slavoljub, generaloberst Todorov, oberstløjtnant Chef for 52. artilleribrigade 3. armé Lokalkommandant i Gnjilane Chef for 1. armés kommandostab Chef for militærdepartementet i Præsidentkontoret Chef for 63. faldskærmsbrigade Todorovic Tomic, oberstløjtnant Trajkovic Sinisa, oberst Trajkovic Srboljub, general- oberst Trkulja, oberst Vilic Vojinovic Dragan (Milutin), generalmajor Vucinic Zdravkovic Srba, oberst Zec Milan, viceadmiral Stedfortræder for generalmajor Bosko Chef for 211. væbnede brigade 3. armé Stabschef for 15. væbnede brigade 3. armé Chef for 1. armé Chef for specialenhedskorpset Stedfortræder for generalmajor Dusan Chef for 1. armés Kragujevac-korps Stedfortræder for generalmajor Milan Chef for 243. motoriserede brigade 3. armé Øverstkommanderende for flåden L 56/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 1. 3. 2000 Zirojevic Zeljko, kaptajn I klasse Presseofficer, Pristina-korpset, 3. armé Zivanovic Dragan, oberst Zivanovic Radojko, oberst 125. motoriserede brigade Chef for 125. motoriserede brigade 3. armé Politi/Sikkerhedsstyrker Joksic Ljuba Mangotic Zoran Mijanovic Zdravko Radonjic Milan Stojakovic Vojislav Susic Jovan Trajkovic Bozidar Vasiljkovic Dragan (»kaptajn Dragen«) Zivanovic Slobodan Chef for departementet for statssikkerhedstjenesten (RDB) Chef for RDB's 10. direktorat, 2. division VJ 7. politibataljon, stedfortræder Chef for statssikkerhedstjenesten, Beograd Generaldirektør, det serbiske skatte- og finanspoliti VJ 7. politibataljon Chef for RDB's koordinationscenter, Nis Lejesoldat, SRS' militære fløj, født 12. 12. 1954 Chef for Beograds politi Medlemmer af dommerstanden By Aleksic Snezana Andjic Magdalena Aresina Milena Bakovic Slavica Benic Dragana Bjelobaba Radovan Blagojevic Zoran Botic Pancic Olga Bozic Goran Dabetic Trogrlic Vesna Djordjevic Mirko Djukic Mitrovic Ljiljana Filipovic Lidija Glavonjic Dragan Golubicic Marina Gudalovic Bojana Jovanovic Svetlana Kajganic Slavica Komadinic Majora Koricanac Stanica Kozarski Kamenko Krstic Nevenka Krstic Srejic Leposava Lazic Rodoljub Micic Emilija Mihailovic Polovina Gordana Mijalkovic Biljana Milic Sladjana Miljkovic Jasna Milovanovic Ana Mirkovic Snezana Murganic Gordana Nikolic Kujovic Vera Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Nis Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd 1. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 56/11 Obradovic Vukoman Pandurov Nada Pesic Milena Petricevic Nikola Petrovic Borislav Planojevic Svetlana Popovski Nevenka Prokic Zorica Radovanovic Slobodan Sakic Vladimir Spasojevic Mirjana Stanisavljevic Ljiljana Stankovic Bratislava Stankovic Dragan Stijacic Petrovic Stojanka Tatalovic Kornelija Tirnanic Slobodan Trajkovic Goran Vujic Djordje Zec Snezana Zunjic Milomir Beograd Kikinda Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Beograd Sombor Beograd Beograd Beograd Leskovac Beograd Beograd Beograd Vranje Beograd Beograd Beograd Personer, der er nært knyttet til regimet, og hvis aktiviteter støtter præsident Milosevic Acimovic Slobodan Adzemovic Aksentijevic Sinisa Mersud Albunovic Veljko Andjelkovic Stanislav Andric Milanka Antic Dragan Antic Oliver Arandjelovic Zoran Arsic Slobodan Atanaskovic Branislav Atanaskovic Mihajlo Avramov Mita Babic Blazo Babic Miodrag Babic Momcilo Babic Zoran Bacanin Ljubisav Bakovic Tatomir Baltovski Mira Barac Milun Bjelic Novak Blazic Milovan Bogdanovic Aleksandar Chef for Beogradska Bank, Cypern Sekretær i JUL's ledelse Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament, chefredaktør for Velika Srbija Administrerende direktør for Pozarevacka Banka AD Borgmester i Suva Reka Generaldirektør for Cacanska Banka AD Generaldirektør for »Politika A. D. « Dekan, Beograds juridiske institut, født den 16. 6. 1950 Dunavski Industries, Nis Direktør for HIP Azotara Generaldirektør, Beko (født 1944) SPS regionschef i Paracin, medlem af SPS' hovedbestyrelse Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Direktør for Prokupac Company, Beograd Generaldirektør, »Hemofarm«, Vrsac, født den 29. 4. 1951, Zrenjanin Direktør, KDC, Bezanijska Kosa, født 20. 1. 1952 JUL's ledelse, sekretær Administrerende direktør for Centrobanka AD Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Administrerende direktør for Beogradska Bankas internationale opera- tioner Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Direktør, Trepca Kombinata, født den 14. 9. 1939, diplomatpas nr. 017839 Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Direktør for »Metropol« pressecenter L 56/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 1. 3. 2000 Bojic Milivoje Bosiljkov Slobodan Bozalo Dragan Bozanic Dragan Bozic Ljubinko Bozinovic Slavisa Bozovic Radoman Brujic Milan Budcanovcanin Sinisa Budimira Milana, Dr. Budimirovic Dobrivoje Budisin Radmila Cekovic Jovan Celic Dragan Cicak Zoran Ciric Miladin Administrerende direktør for Beogradska Bankas kontor for juridiske anliggender Direktør for raffinaderiet Pancevo Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Medlem af JUL's ledelse Borgmester i Lipljane SRS regionschef i Majdanpek, medlem af SPS' hovedbestyrelse Præsident for GENEX, født den 10. 1. 1953, diplomatpas nr. 015286 Vicegeneraldirektør for PTT Traffic i Serbien, født den 1. 6. 1949 Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Præsident for »Srbijasuma« Administrerende direktør for Beogradska Bankas kontor for juridiske anliggender Direktør for Jugoimport, embedsmand i SPDR, født den 11. 9. 1946, diplomatpas nr. 018166 Medlem af SPS' hovedbestyrelse (født 1955) Særlig rådgiver for præsidenten for Beogradska Banka Generaldirektør, Krusik defence factory, Valjevo Ciric Slobodanka Leder af Pirot SPS Cizmic Dragan Colic Dragan Colic Momcilo Corovic Enes Cukic Dusan Cvetanovic Ninoslav Cvetkovic Aleksandar, Dr. Cvetkovic Radmila Cvetkovic Srboljub Cvetkovic Zivota Dabisljevic Sveta Dacic Ivica Daja Jovan Damjanovic Jevrem Danilovic Blagoje Deljanin Novica Dimitrijevic Kosta Disic Miograd Djakovic Milan Djedovic Gavrilo Djokovic Milan Djokovic Vidan Djolic Gvozdan Djonovic Ivko Djordjevic Aleksandar Djordjevic Ljubisa Djordjevic Miroslav Djordjevic Nemad Djordjevic Nemanja Peri Trading, Cypern Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Direktør, Raska (født 1957) Redaktør for eksterne politiske produktioner RTS (født 1937) Generaldirektør, Rudarsko (født 1940) Borgmester i Doljevac, medlem af SPS' hovedbestyrelse Sekretær i Serbisk Røde Kors, medlem af SPS' hovedbestyrelse Direktør, Machine Maintenance (født 1950) Borgmester i Aleksandrovac, SPS Borgmester i Klina SPS, talsmand, født den 1. 1. 1966, diplomatpas nr. 015777 Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Chefredaktør for »Ilustovana Politika« Dommer ved Serbiens Højesteret Afdelingsdirektør, Yugobanka Krusevac, SPS' regionschef (født 1950) Redaktør for Velika Srbija Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Direktør for NIS Jugopetrol, født den 5. 10. 1937, diplomatpas nr. 014394 Generaldirektør (NBY), født den 6. 3. 1941, diplomatpas nr. 016326 Formand for Den Demokratiske Patriotiske Bevægelse i Kragujevacand Sumadija Generaldirektør for IMT Engine and Tractor Plant New Belgrade Leder af SPS' Generaldirektør for »Takovo« Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Direktør for Handelsbanken Generaldirektør for Trstenicka Banka AD Vicepræsident for JUL Marketingdirektør for »Rapid B-92« lokalafdeling i Aleksandrovac Jugoslaviens Nationalbank for udenrigsafdelingen, 1. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 56/13 Djordjevic Radoslav Djordjevic Zivorad Administrerende direktør for Smederevska Banka JUL, chefredaktør for »Borba« Djordjevic Zoran, Dr. Medlem af JUL's ledelse Djuka Dzafer Djukic Dragomir Djuric Milotin Djurdjevic Radomir Djurkovic Milivoje Djurkovic Ivan Djurkovic Milovan Djurkovic Momcilo Djurovic Vera Dobric Aleksander Doknic Slobodan Dragas Branko Dragisic Stevo Dramlic Miroslav Drazilovic Zoran Medlem af JUL's ledelse Assisterende generaldirektør, PTT Serbien (født 1955) Direktør, Radio Sumadija (født 1954) Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Borgmester i Decani Direktør for internationale forbindelser i Telecom Srbija Medlem af JUL's ledelse Direktør for Matros Cellulosefabrik Medlem af JUL's ledelse Medarbejder i Beogradska Banka Borgmester i Vucitrn Chef i Beogradska Banka SRS Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Parlamentsmedlem for SRS i det 19. 5. 1947 serbiske parlament, født den Dugalic Slobodan Generaldirektør, Elektroprivreda (født 1948) Dujovic Milos Dukic Milorad Dumbelovic Cedo Dzamic Rodoljub Dzelebdzic Desan Fodor Oskar Gajevic Gorica Galovic Pedrag Gasi Camil Gavrilovic Lejla Gezovic Mirko Administrerende direktør for Raj Banka AD Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Direktør, Beli Izmor (født 1951) Medarbejder i Beobanka Medlem af SPS' hovedbestyrelses præsidium SPS, generalsekretær Generaldirektør i Jugobanka AD Vicedirektør, Juko Drenica, født 1958 Afdelingschef i Jugoslaviens Nationalbank, født den 18. 3. 1948 Senior vicepræsident for JAT, født den 19. 9. 1940 Golovic-Miljanovic Jovanka Medlem af JUL's ledelse Golubovic Dragan Govedarica Balsa Grbic Nenad Grubetic Ivan Guzina Vojislav Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Præsident for Serbiens Højesteret Medejer af Blik-Hem Company, født den 27. 3. 1959 Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Adm. direktør i Beogradska Banka Hadziantic (Antic) Dragan Generaldirektør, »Politika A. D. « Hadzic Dragomir Formand for bestyrelsen, »Srpska Fabrika Stakla«, Paracin Hinic Slavko Ilic Dragan Ilkic Ljubomir Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Medlem af JUL's ledelse SRS's regionschef i Vrsac, medlem af SPS's hovedbestyrelse Ivancevic Sladjana Marketingdirektør i PGP RTS Ivic Zivorad Ivkovic Dragica Jablanovic Dragan Jakovlevic Dusica Jaksic Milorad Næstformand for SPS Generaldirektør, »LIGAS«, DP, Pozarevac Borgmester i Leposavic Udlånsdirektør i Beogradska Banka Tidligere direktør for »PTT Srbije«, født den 22. 6. 1949, diplomatpas nr. 016023 L 56/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 1. 3. 2000 Janackovic Zoran FRJ's ambassadør i FYROM Jancic Momcilo Janjic Stanisa Adm. direktør i Postanska Stedionica Direktør i Jumko Holding, medlem af SPS' hovedbestyrelse, født den 10. 3. 1948 Jeftic Dragan Peri Trading, Cypern Jevremovic Miodrag, Dr SPS-chef Stari Grad/Beograd, medlem af SPS' hovedbestyrelse Jocic Goran Jocic Milos Jocic Ranko Jocic Vladislav Jokic Aleksa Josic Milan Jovanovic Biserka Jovanovic Djuko Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Generaldirektør for Progres, medlem af SPS' hovedbestyrelse Adm. direktør for Sabacka Banka AD Generaldirektør for PTT Traffic i Serbien Adm. direktør for Loznicka Banka AD Personalechef i JUL's ledelse Repræsentant for Det Serbiske Nationalparti Jovanovic Dobrosav Medlem af SPS' hovedbestyrelse, født 1938 Jovanovic Ivana Jovanovic Natasa Jovanovic Zivotije Jovanovic Zoran Jovic Nadezda Jovic Ranko Kalezic Miomir Kalicanin Selimir Karaklajic Rados Karic Bogoljub Karic Dragomir Karic Goran Karic Milanka Karic Sreten Karic Zoran Karlicic Miljkan Kasas Karolj Kilibarda Nenad Kiss Joszef Kertes Mihalj Klipa Dusan Direktør for JUL's pressecenter SRS, regionschef i Sumadija Leder af JUL-afdelingen i Jagodino Ejer af serbiske virksomheder i Libanon — Nana Sal og Menta Sal Adm. direktør for Prokupacka Banka AD Generaldirektør, Progres, født 1947 Handelsdirektør, Yugoimport-SDPR Leder af SPS-afdeling i Kosovska Mitrovica SPS, leder i Rakovica, medlem af SPS' hovedbestyrelse Medlem af Karic-familien (bankfolk m. m. ) Direktør for Mobtel Sale Marketing Forretningskvinde, gift med Bogoljub Karic Medlem af Karic-familien (bankfolk m. m. ) Medlem af Karic-familien (bankfolk m. m. ) Assisterende serbisk informationsminister, født 1968 Medlem af SPS' hovedbestyrelse, født 1956 Generaldirektør for Jugomarka Ledende medarbejder i Zorka Holding Direktør, Forbundstoldvæsenet Generaldirektør, »ZORKA«, født den 9. 4. 1943, Sabac Knezevic Branislav Generaldirektør for Vranjska Banka AD. Knezevic Dragan Knezevic Zoran Kolev Dragan Komrakov Milorad Koprivica Miograd Kosovac, Mihajlo Kostic Dragan, Dr. Medejer af Blik-Hem Company, født den 26. 5. 1958 SPS' regionschef i Vranje, medlem af SPS' hovedbestyrelse, født den 13. 2. 1948 SPS' regionschef i Dimitrovgrad, medlem af SPS' hovedbestyrelse Chefredaktør, Information Programming RTS, født 1950 Medlem af JUL's ledelse Generaldirektør, Magnochrom, Kraljevo Medlem af JUL's ledelse 1. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 56/15 Kostic Petar Kostic Veroljub Kovacevic Bojana Kremic Dragoljub Krivokapic Milovan Krsmanovic Dragisa Krsmanovic Ratko Krstin Milorad Kurtesanin Sima Labalo Zora Lackovic Stanislav Lakicevic Dragan Lazarevic Ivan Lekic Zivadin Lenard Tatjana Levic Milutin Lijesevic Dragan Lincevski Vladimir Ljubenovic Vojislav Ljubicic Vladimir Ljubojevic Dragan Ljujic Radomir Maksic Predrag Maljkovic Marko Maljkovic Nebojsa Marinkovic Milan Marinkovic Milan Marjanski Lazar Markicevic Branislav Markovic Dragomir Markovic Momir Markovic Vladimir Markovic Zoran Martic Djordje Martinov Suzana Marusic Drazimir Matic Olivera Matkovic Dusan Mihajlovic Ljubomir Mihajlovic Milivoje Mihajlovic Radoslav Mihajlovic Zivota Mihaljevic Nena Milekovic Dejan Miladinovic Biljana Milanovic Bradislav Milanovic Dragoljub Assisterende generaldirektør, EPS, født 1938 Adm. direktør i TK Banka AD Selskabet TREF Peri Trading, Moskva Medlem af SPS' hovedbestyrelse, født 1942 Serbiens statsadvokat Medlem af JUL's ledelse født den 19. 5. 1952, Jugoslaviens Nationalbank, leder af RTS informationsprogram Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Adm. direktør i Beogradska Banka Senior vicepræsident for JAT Generaldirektør, Mackatica, født 1952 Medarbejder i Beogradska Banka Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Medlem af JUL's ledelse, Generaldirektør, Trajal Corporation Krusevac, født 1947 Valutaafdelingen, diplomatpas nr. 019022 Medarbejder i Beogradska Bank Borgmester i Vlasotince, medlem af SPS' hovedbestyrelse Generaldirektør for »Geneks Hotels« Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Generaldirektør for »Sloboda«, Cacak Adm. direktør i Komercialna Banka Sirmium AD Direktør for Srbija-Promet, medlem af SPS' hovedbestyrelse Medlem af JUL's ledelse og direktør for forsikringsselskabet »Dunav« + formand for JUL's finans- og bandkudvalg, født den 4. 9. 1954, diplo- matpas nr. 019044 Direktør for AY Bank SPS regionschef i Zlatibor, medlem af SPS' hovedbestyrelse Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Ejer af TiM Trade Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Redaktør for Velika Srbija Adm. direktør i Merima Adm. direktør i Beogradska Bank født den for Smederevo Stålværk, næstformand i SPS, Chefredaktør, Politika Express Medarbejder i Beogradska Banka Borgmester i Gornji Milanovac, medlem af SPS's hovedbestyrelse Tidligere medarbejder i Beogradska Bank Direktør 10. 4. 1956, diplomatpas nr. 018700 Ledende medarbejder i Handelsbanken Borgmester i Krusevac, SPS Ledende medarbejder i »EPS« Direktør for AY Bank Direktør for »Pekabeta« Chefredaktør for »TV BK Telekom« Assistent for borgmesteren i Pozarevac, medlem af SPS's hovedbesty- relse Præsident for Gosa Holding, medlem af SPS' hovedbestyrelse Generaldirektør for RTS, medlem af SPS' hovedbestyrelse L 56/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 1. 3. 2000 Milenkovic Milislav Miletic Milivoje Miljevic Mihailo Milojevic Mihajlo SPS regionschef i Pozarevac, medlem af SPS' hovedbestyrelse, født den 6. 3. 1939, diplomatpas nr. 016322 Medlem af Den Serbiske Forsamling, født 1951 født den 21. 2. 1934, diplomatpas nr. 015151 Præsident for FRJ's handelskammer Milosavljevic Milos Direktør for AY Bank, født den 2. 10. 1932, diplomatpas nr. 015861 Milosavljevic Slobodan Milosevic Svetozar Milosevic Zoran Milosevic Zoran Direktør for Telecom Srbija Søn af Borislav Borgmester i Obilic Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Milovanovic Dragoljub-Minja Medlem af SPS' hovedbestyrelses præsidium Milovanovic Dragutin Direktør, Kosovos Udviklingsfond, født 1957 Milovanovic Pera Milunovic Dragan Minic Vasilje Mircic Milorad Mitic Boban Mitrovic Biserka Mitrovic Goran Direktør, Masinska Industrija Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Redaktør ved RTS-centret og Pi Kanal Adm. direktør i Jugobanka AD Uzice Chefredaktør, Lid (Kragujevac) Mitrovic Nikola, Dr. Medlem af JUL's ledelse Mitrovic Zeljko Mladenovic Slavisa Ejer af »TV Pink« Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Mladenovic Vladimir Assisterende generaldirektør for PTT Traffic i Serbien Modrinic Zoran Mrkonjic Milutin Nesic Nenad Neskovic Milan Medlem af JUL's ledelse Direktør, »CIP«, og Direktør for Agenturet for Beograds Genopbygning Direktør for Den Serbiske Pensionsfond Direktør for Prva Iskra Holding Ltd Neskovic Miroslav Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Neskovic Slavko Nesovic Milos Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Generaldirektør for Telecom Srbija Nikacevic Aleksandar Direktør for »B92« Nikolic Goran Nikolic Goran Nikolic Predrag Nikolic Srdjan Nojic Vojislav Novakovic Mile Obradovic Milan Obretkovic Misa Panic Miodrag Pankov Radovan Pantic Dragoljub Pantovic Danilo Papovic Radoslav Paunovic Radisav Pavlovic Andrija Leder af Customs House, Nis Peri Trading, Cypern Direktør for BK IIS Vicegeneraldirektør for EPS, medlems af SPS' hovedbestyrelse Borgmester i Kosovska Mitrovica Generaldirektør i NITEKS, medlem af SPS' hovedbestyrelse Generaldriektør i Kolubara, medlem af SPS' hovedbestyrelse Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Member of SPS Executive Council Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Sekretær i JUL's-ledelse Medlem af SPS' hovedbestyrelse, født 1950 Adm. direktør i Izvozna Banka AD Generaldirektør i Uzicka Banka AD Pavlovic Dragomir Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament 1. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 56/17 Pejcic Dusan Pelevic Borislav Penezic Branislav Penezic Tomislav Percevic Goran Peric Bogdan Perucic Zlatan Perucic Zlatan Peselj Ljubomir Petkovic Jovan Petric Radojko Petrovic Bozidar Petrovic Radoje Petrovic Zika Borgmester i Zajecar, medlem af SPS's hovedbestyrelse Formand, Formandskabet 8. 9. 1965 for Partiet for Serbisk Enhed, født den Adm. direktør i Dunav Banka AD Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Medlem af SPS' eksekutivråd Borgmester i Gnjilane Formand for Beogradska Banka Medlem af EPS Management, 015320 født den 8. 5. 1947, diplomatpas nr. Direktør, Karneks Kombinata, født 1963 Generaldirektør, Zdravlja, født 1946 Medarbejder i Beogradska Banka, født 1940 Udviklingsdirektør, Tigra, født 1944 Generaldirektør for internationale betalinger i Beogradska Banka Adm. direktør i JAT, født i 1939 i Pozarevac Pluazrevic Vitomir Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Popivoda Milutin Popov Miodrag Popovic Gordana Popovic Jovo Popovic Nikola Popovic Rajko Popovic Severin Popovic Tomislav Puric Jagos Radenkovic Dejan Radevic Milorad Kampagneleder herunder House og Asta for SPS, ejer af flere regimerelaterede selskaber, Adm. direktør i Servo Mihajl Banka AD Medarbejder i Beogradska Bank Distriktschef for Pec-distriktet Generaldirektør, Mitros, født 1944 Chefredaktør for RTS Komuna, indgivet klage mod Kikindske Novine den 15. september 1999 Redaktør for Velika Srbija Adm. direktør i Vrsacka Banka AD Rektor for Beograd Univerisitet, medlem af JUL Medlem af SPS' hovedbestyrelses præsidium Formand for Det Patriotiske Forbund i Beograd, leder af Det Serbiske Arkiv, indgivet klage den 23. oktober 1998. Radovancev Zivanko SPS regionschef Zrenjanin, medlem af SPS's hovedbestyrelse Radovanovic Dusan SPS regionschef, Nis Radovanovic Milovan Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Radovanovic Slobodan Direktør for Telecom Srbija Radunovic Vasilije Generaldirektør i HIP Azotara Rahman Pavle Raicevic Tomica Adm. direktør for værdipapirer og likviditet i Beogradska Banka Medlem af SPS' hovedbestyrelses præsidium, født den 18. 10. 1943, diplomatpas nr. 017634 Raicevic Aleksandar Medlem af SPS' hovedbestyrelses præsidium Rajicic Vojislav Raketic Srdjan Adm. direktør i Milan Blagojevic Hemija D. P. Generaldriektør i Privredna Banka Pancevo AD Randjelovic, Dr Viden Formand for det serbiske andelsråd, Beograd, født den 25. 6. 1936 Ristic Ljubisa Ristic Milorad Rodic Milan Formand for JUL, født den 8. 2. 1947, diplomatpas nr. 018934 Generaldirektør i Niska Banka AD Medlem af 015395 JUL's ledelse, født den 11. 12. 1948, diplomatpas nr. L 56/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 1. 3. 2000 Roza-Despotovic Gordana Rugova Hajrije Ruzic Veljka Medlem af SPS' hovedbestyrelses præsidium Medlem af SPS' hovedbestyrelses præsidium Parlamentsmedlem for SRS i Det Føderale Parlament Sarenac Slobodan Savin Zoran Segrt Dmitar (1953) Sekulic Radoslav Sekulic Zarko Seselje Jadranka Simanovic Vojislav Simic Dusan Simic Sima Sladojevic Radomir Smikic Milan Smiljanic Zivorad Smiljkovic Srdjan Sokolovacki Zivko Stambuk Vladimir Stamenkovic Dragoljub Stamenkovic Sladjana Stanic Nikola Stanisavljevic Zivorad Stankovic Srboljub Stanojevic Momcilo Stefanovic Zivojin Stepanovic Milorad Stevovic Vesna Stojanovic Milorad Stojanovic Petar Stojanovic Relja Stojkovic Ivko Stojkovic Liljana Stojkovic Velibor Stojiljkovic Mihajlo Stojimirovic Ljubisa Stojmenovic Jovica Suvakovic Uros Sveljo Miroslav Tasin Stojan Terzic Radoslav Tiosavic Zivorad Todorovic Tihomir Todosic Tamara Tokovic Branko Tomasevic Ljiljana Tomovic Slobodan Tomic Milovan Trajkovic Zdravko INEX, født den 6. 12. 1946, Sarajevo Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Direktør, Toza Markovic Forretningsmand Generaldirektør i Agrobanka AD Redaktør for velika Srbija Adm. direktør, PKB, formand for JUL-Udvalget for Landbrug, født den 23. 9. 1953 Borgmester i Pristina Borgmester i Srbica Generaldirektør i Chemical Industry Prahovo, Medlem af SPS' hoved- bestyrelse Senior vicepræsident for JAT Formand for provinsrådet i Vojvodina Sekretær i JUL's ledelse Medlem af JUL's ledelse Medlem af JUL's ledelse Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Medlem af JUL's ledelse Underdirektør i Jugoslaviens Nationalbank Direktør i RTB Majdanpek Medlem af JUL's ledelse, direktør i NIS Naftagas Borgmester i Djakovica Chef for Jablanica Opstina og formand for Leskovac SPS komitéen Borgmester i Loznica, medlem af SPS' hovedbestyrelse Medarbejder i Beogradska Bank SPS regionschef i Bojnik, medlem af SPS' hovedbestyrelse Generaldirektør for DUNAV, Grocka Adm. direktør i Stocar Banka AD Cacak Adm. direktør i Vazljevska Banka AD Adm. direktør i Ingprom Banka AD Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Chef for eksportafdelingen i Srbijasume Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Medlem af SPS' hovedbestyrelses præsidium, født 1970 Adm. direktør i Somborska Banka AD Vicegeneraldirektør i det jugoslaviske post- og telegrafvæsen SPS regionschef i Bor, medlem af SPS' hovedbestyrelse Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Direktør i »C-Market« Chefredaktør for Radio S Smederevo, medlem af SPS' hovedbestyrelse Adm. direktør i Investbanka AD Adm. direktør i Beogradska Bank SPS regionschef i Kragujevac, medlem af SPS' hovedbestyrelse Borgmester i Podujevo Distriktschef, Kosovska Mitrovica 1. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 56/19 Trajlovic Dragan Trbojevic Zarko Trboljevac Milan Tresa Slobodan Trickovic Predrag Trivan Goran Tufegdzic Mirjana Uncanin Rajko Unkovic Slobodan, Dr. Vakic Branislav Vasiljevic Branko Vasiljevic Miodrag Vecic Igor Veljkovic Miroljub Velkovic Vojin Veselic Jela Veselinovic Slavko Vesic Dusan Vitezovic Milovan Vlatkovic Dusan Vucic Miroslav Vucicevic Slobodan Vucurovic Bozidar Vucurovic Ratko Vujanovic Bozidar Vujicic Milan Vujnovic Mihajlo Vujovic Zoran, Dr. Vukorovic (Boza) Mirko Vukovic Slobodan Vulic Slavoljub Vulin Spasenija Vunjak Nenad, Dr. Zagradjanin Vladan Zaric Miodrag Zaric Sinisa Zecevic Milija Zecevic Miodrag Zecevic Mirjana Zekolic Ratko Zikelic Milan Zivaljevic Zana Zivanic Radevoj Zivanovic Milan SPS regionschef i Velika Plana, medlem af SPS' hovedbestyrelse Første underdirektør i Jugoslaviens Nationalbank, født den 19. 9. 1937, diplomatpas nr. 018274 Direktør, Hrast, født 1959 Direktør i Petrochemija Pancevo Adm. direktør i Pirotska Banka AD Adm. direktør, Srbijasumama (»de serbiske skove«), født 1956 Adm. personaledirektør i Beogradska Banka Generaldirektør »Grmec« FRJ's ambassadør i Kina Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Adm. direktør for udviklingsoperationer i Beogradska Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Viceborgmester i Sabac, medlem af Det Føderale Parlament, født 1956 SPS, leder af Informations- og Propagandarådet under SPS' hovedbe- styrelse Vicechefredaktør for Velika Srbija Chefredaktør for RTS Direktør i matpas nr. 015909 Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Adm. direktør i Srbijasume Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament født den 12. 2. 1938, diplo- Jugoslaviens Nationalbank, Generaldirektør for holdingselskabet »Industrija Kablova«, Jagodina Parlamentsmedlem for SRS i det serbiske parlament Senior vicepræsident for JAT Ledende medarbejder i JAT Medlem af SPS' hovedbestyrelses præsidium, født 1954 Ejer af Nivada-urfabrikken Adm. direktør i Prva Preduzetnicka Banka AD, født den 2. 1. 1940, diplomatpas nr. 014298 SPS regionschef i Despotovac, medlem af SPS' hovedbestyrelse Buducnost, født 1958 Direktør, Vojvodina Banks hovedsæde, født 1953 Formand for Beograds Ungdomsråd Repræsentant for helsefirmaet Hollywell-Neoprem Direktør for World Trade Centre i Belgrade Bankier Bankier Marketingdirektør for Politika Chef for Toplika Opstina Vicepræsident i JAT Redaktør for Velika Srbija Forretningsmand Adm. dirketør i »GSB« Zivkovic Momcilo, Dr. Generaldirektør for Duty Free Zone, Beograd Zivkovic Stefan Zivkovic Zivota Chef for Pupin Telecom Medlem af SPS' hovedbestyrelses præsidium Zizic Mileva, professor Zlatic Jovan Institut for Statistik Medlem af SPS' hovedbestyrelse, Nis. « L 56/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 1. 3. 2000 Denne afgørelse får virkning på dagen for vedtagelsen. Artikel 2 Artikel 3 Denne afgørelse offentliggøres i EF-tidende. Udfærdiget i Bruxelles, den 28. februar 2000. På Rådets vegne J. PINA MOURA Formand


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-0643/00 υποβολή: Sergio Berlato (UEN) προς την Επιτροπή. Γρίπη ορνίθων.

eurovoc_concepts:
EU aid
Italy
animal plague
poultry farming
vaccination

formats: html pdf print

text: 26. 1. 2001 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 26 E/77 (2001/C 26 E/095) GRAPTH ERVTHSH P-0643/00 ypobolh·: Sergio Berlato (UEN) prow thn Epitroph· (28 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Γρι΄πη ορνι΄θων Εδω΄ και ε΄να περι΄που χρο΄νο ο πτηνοτροφικο΄ς τοµε΄ας στην Ιταλι΄α ε΄χει πληγει΄ απο΄ τη γρι΄πη των ορνι΄θων, η οποι΄α προκα΄λεσε και εξακολουθει΄ να προκαλει΄ µια οικονοµικη΄ και παραγωγικη΄ κρι΄ση τεραστι΄ων διαστα΄σεων. Ο τοµε΄ας αυτο΄ς, που δεν αποτελει΄ται µο΄νο απο΄ την εκτροφη΄ πτηνω΄ν αλλα΄ περιλαµβα΄νει ολο΄κληρο κυ΄κλωµα το οποι΄ο απασχολει΄ χιλια΄δες α΄τοµα µε τις οικογε΄νειε΄ς τους, ε΄χει κλονιστει΄ εξ αιτι΄ας του παγω΄µατος της παραγωγη΄ς, της µεταποι΄ησης και της εµπορι΄ας ολο΄κληρου του τοµε΄α. Λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι το µοναδικο΄ µε΄τρο που προβλε΄πεται για την αντιµετω΄πιση της κατα΄στασης ει΄ναι η αποζηµι΄ωση για τις α΄µεσες ζηµι΄ες, δηλαδη΄ για τα κεφα΄λια ζω΄ων που θανατω΄νονται και τα αυγα΄ τα οποι΄α καταστρε΄φονται υποχρεωτικω΄ς• Λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι ολο΄κληρο το κυ΄κλωµα υφι΄σταται τις ζηµι΄ες απο΄ τη διακοπη΄ της παραγωγη΄ς χωρι΄ς καµια΄ προοπτικη΄ ενισχυ΄σεων σε ε΄να τοµε΄α που ε΄χει δεχθει΄ ελα΄χιστες δηµο΄σιες επιδοτη΄σεις• Λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι ο ιο΄ς Η 7 ει΄ναι απο΄ ενο΄ς ε΄τους παρω΄ν στην Ιταλι΄α και η δια΄δοση΄ του στις α΄λλες ευρωπαι¤κε΄ς χω΄ρες ασφαλω΄ς και δεν µαταιω΄νεται µε την καταστροφη΄ ολο΄κληρου του παραγωγικου΄ τοµε΄α, ο οποι΄ος προσε΄φερε ασφα΄λεια και ποιο΄τητα σε ο΄,τι αφορα΄ την παραγωγη΄ κρε΄ατος πτηνω΄ν και αυγω΄ν• Λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι η παυ΄ση της παραγωγη΄ς σηµαι΄νει απω΄λεια των συµβα΄σεων διανοµη΄ς και πραγµατικη΄ αβεβαιο΄τητα για το παραγωγικο΄ µε΄λλον ολο΄κληρου του τοµε΄α• Ζητει΄ται να τροποποιηθει΄ η Οδηγι΄α 92/40 (1) της 19ης Μαι΅ου 1992, ω΄στε να καταστει΄ δυνατο΄ς ο αναγκαι΄ος, συγκεκριµε΄νος, ελεγχο΄µενος και αποτελεσµατικο΄ς εµβολιασµο΄ς που θα διευκολυ΄νει την επανα΄ληψη της εκτροφη΄ς των πτηνω΄ν χωρι΄ς τον κι΄νδυνο επανεµφα΄νισης το΄σο κρι΄σιµων καταστα΄σεων• Να προβλε΄ψει η Ευρωπαι¤κη΄ Ένωση κατα΄λληλες παρεµβα΄σεις, συµπεριλαµβανοµε΄νης της οικονοµικη΄ς, για την αντιµετω΄πιση της κρι΄σιµης κατα΄στασης που ε΄χει δηµιουργηθει΄ σε ολο΄κληρο τον ιταλικο΄ πτηνοτροφικο΄ τοµε΄α, να µην περιοριστου΄ν δε οι παρεµβα΄σεις αυτε΄ς στην απλη΄ αποκατα΄σταση των α΄µεσων ζηµιω΄ν αλλα΄ να εξασφαλι΄σουν µε΄σα που θα επιτρε΄ψουν στο συ΄νολο του τοµε΄α να ξαναγι΄νει παραγωγικο΄ς και ανταγωνιστικο΄ς. (1) ΕΕ L 167 της 22. 6. 1992, σελ. 1. Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (10 Aprili·oy 2000) Η Επιτροπη΄ παρακολου΄θησε µε µεγα΄λη ανησυχι΄α την επιδηµι΄α γρι΄πης των ορνι΄θων στην Ιταλι΄α. Η κατα΄σταση συζητη΄θηκε και µελετη΄θηκε κατα΄ τη δια΄ρκεια των συνεδρια΄σεων της Μο΄νιµης Κτηνιατρικη΄ς Επιτροπη΄ς απο΄ τον ∆εκεµβρι΄ου 1999. Στα µε΄σα Μαρτι΄ου, 368 εστι΄ες εµφανι΄στηκαν και 15,2 εκατ. πτηνα΄ ε΄πρεπε να θανατωθου΄ν. Πραγµατοποιη΄θηκαν δυ΄ο αποστολε΄ς της Επιτροπη΄ς στις αρχε΄ς Ιανουαρι΄ου και στα µε΄σα Φεβρουαρι΄ου για τη διενε΄ργεια επιτο΄πιας αξιολο΄γησης της κατα΄στασης. Τα µε΄τρα που προβλε΄πονται στην οδηγι΄α 92/40/ΕΟΚ για τη θε΄σπιση κοινοτικω΄ν µε΄τρων για την καταπολε΄µηση της γρι΄πης των ορνι΄θων, καθω΄ς και τα συµπληρωµατικα΄ µε΄τρα τα οποι΄α υπερβαι΄νουν τις διατα΄ξεις της οδηγι΄ας αυτη΄ς και τα οποι΄α εφαρµο΄στηκαν απο΄ τις ιταλικε΄ς αρχε΄ς αξιολογη΄θηκαν και κρι΄θηκαν επαρκη΄ για την προ΄ληψη της δια΄δοσης της νο΄σου στα α΄λλα κρα΄τη µε΄λη. Οι προσπα΄θειες της Ιταλι΄ας για την εξα΄λειψη της νο΄σου αναγνωρι΄στηκαν απο΄ τα κρα΄τη µε΄λη διο΄τι ο αριθµο΄ς των νε΄ων εστιω΄ν ανα΄ εβδοµα΄δα µειω΄θηκε σηµαντικα΄ και η νο΄σος παρε΄µεινε περιορισµε΄νη στις περιοχε΄ς που ει΄χαν η΄δη µολυνθει΄. Για την ενι΄σχυση των εθνικω΄ν µε΄τρων που ε΄χουν ληφθει΄, η Επιτροπη΄ εξε΄δωσε στις 22 Φεβρουαρι΄ου 2000 την απο΄φαση 2000/149/ΕΚ (1) µε σκοπο΄ την εφαρµογη΄ συµπληρωµατικω΄ν µε΄τρων για τον καθαρισµο΄ και την απολυ΄µανση σε επι΄πεδο εκµεταλλευ΄σεων ο΄λων των µε΄σων µεταφορα΄ς που χρησιµοποιη΄θηκαν στον τοµε΄α των πουλερικω΄ν, των υλικω΄ν συσκευασι΄ας αυγω΄ν και την εφαρµογη΄ κανο΄νων που πρε΄πει να τηρου΄νται απο΄ το προσωπικο΄ και τα α΄λλα α΄τοµα τα οποι΄α ε΄ρχονται σε επαφη΄ µε τα πουλερικα΄. C 26 E/78 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 26. 1. 2001 Η οδηγι΄α 92/40/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου θεσπι΄ζει τα κοινοτικα΄ µε΄τρα για την καταπολε΄µηση της γρι΄πης των ορνι΄θων. Οι διατα΄ξεις της οδηγι΄ας αυτη΄ς ορι΄ζουν σαφω΄ς τον παθογο΄νο παρα΄γοντα της νο΄σου και διε΄πουν τα µε΄τρα ελε΄γχου και εξα΄λειψης που πρε΄πει να εφαρµοστου΄ν στην περι΄πτωση εµφα΄νισης εστιω΄ν. Σε επει΄γουσες περιπτω΄σεις τα µε΄τρα περιλαµβα΄νουν την ενδεχο΄µενη χρη΄ση εµβολι΄ων για την συµπλη΄ρωση των βασικω΄ν µε΄τρων ελε΄γχου. Τα βασικα΄ µε΄τρα ει΄ναι η θανα΄τωση των πτηνω΄ν τα οποι΄α παρουσια΄ζουν συµπτω΄µατα της νο΄σου, των πτηνω΄ν για τα οποι΄α υπα΄ρχει υποψι΄α ο΄τι µπορει΄ να ε΄χουν µολυνθει΄ απο΄ τη νο΄σο στην µολυσµε΄νη εκµετα΄λλευση και των πτηνω΄ν α΄λλων εκµεταλλευ΄σεων τα οποι΄α ε΄χουν εκτεθει΄ στον κι΄νδυνο της µο΄λυνσης, καθω΄ς και ο περιορισµο΄ς των κινη΄σεων των ζω΄ντων πτηνω΄ν και των προι¤ο΄ντων τους προκειµε΄νου να αποφευχθει΄ ενδεχο΄µενη δια΄δοση του ιου΄. Η ευθυ΄νη για την εφαρµογη΄ των µε΄τρων ελε΄γχου εναπο΄κειται στα κρα΄τη µε΄λη πρα΄γµα το οποι΄ο σηµαι΄νει ο΄τι το κρα΄τος µε΄λος πρε΄πει να αξιολογει΄ προσεκτικα΄ την εξε΄λιξη της νο΄σου και τις επιπτω΄σεις των µε΄τρων που ε΄χουν ληφθει΄ πριν να προσφυ΄γει σε εµβολιασµο΄. Ωστο΄σο, η απο΄φαση διενε΄ργειας εµβολιασµου΄ εκτα΄κτου ανα΄γκης γυ΄ρω απο΄ την εστι΄α µπορει΄ να ληφθει΄ απο΄ το σχετικο΄ κρα΄τος µε΄λος µετα΄ απο΄ κοινοποι΄ηση στην Επιτροπη΄, υπο΄ τον ο΄ρο ο΄τι δεν θι΄γονται τα βασικα΄ συµφε΄ροντα της Κοινο΄τητας. Τε΄τοιου ει΄δους αποφα΄σεις επανεξετα΄ζονται αµε΄σως στο πλαι΄σιο της Μο΄νιµης Κτηνιατρικη΄ς Επιτροπη΄ς. Στο πλαι΄σιο αυτο΄, πρε΄πει να τονιστει΄ ο΄τι ο εµβολιασµο΄ς µπορει΄ να εµποδι΄ζει την παρουσι΄αση των κλινικω΄ν συµπτωµα΄των της νο΄σου, αλλα΄ να µην εµποδι΄σει την κυκλοφορι΄α του ιου΄. Επιπλε΄ον, η επιδηµιολογικη΄ κατα΄σταση και η υγειονοµικη΄ κατα΄σταση των πτηνω΄ν µπορει΄ να καταστη΄σουν αναγκαι΄α την εφαρµογη΄ ορισµε΄νων περιορισµω΄ν των κινη΄σεων των πτηνω΄ν που βρι΄σκονται στις περιοχε΄ς ο΄που διενεργη΄θηκε ο εµβολιασµο΄ς. Όσον αφορα΄ την χρηµατοδοτικη΄ ενι΄σχυση που χορηγει΄ η Κοινο΄τητα στην περι΄πτωση επιδηµι΄ας γρι΄πης των πτηνω΄ν, η απο΄φαση 90/424/ΕΟΚ σχετικα΄ µε ορισµε΄νες δαπα΄νες στον κτηνιατρικο΄ τοµε΄α (2) προβλε΄πει τη χορη΄γηση χρηµατοδοτικη΄ς συνδροµη΄ς της Κοινο΄τητας. Η εν λο΄γω χρηµατοδοτικη΄ ενι΄σχυση µπορει΄ να καλυ΄ψει κατα΄νω΄τατο ο΄ριο 50 % των δαπανω΄ν που βαρυ΄νουν το κρα΄τος µε΄λος για τις αποζηµιω΄σεις των κατο΄χων για τα ζω΄α που θανατω΄θηκαν, τις µολυσµε΄νες ζωοτροφε΄ς και τον εξοπλισµο΄ καθω΄ς και για τον καθαρισµο΄ και την απολυ΄µανση των εκµεταλλευ΄σεων. Η χρηµατοδοτικη΄ συνδροµη΄ της Κοινο΄τητας για την εξα΄λειψη της νο΄σου χορηγει΄ται µο΄νο υπο΄ τον ο΄ρο ο΄τι ο΄λα τα µε΄τρα ελε΄γχου εφαρµο΄ζονται αµε΄σως και ορθα΄. Η απο΄φαση για την ειδικη΄ στη΄ριξη λαµβα΄νεται αργο΄τερα απο΄ την Επιτροπη΄ µετα΄ απο΄ γνωµοδο΄τηση της Μο΄νιµης Κτηνιατρικη΄ς Επιτροπη΄ς. Όσον αφορα΄ το µε΄λλον του τοµε΄α των πτηνω΄ν στην Ιταλι΄α, ει΄ναι φανερο΄ ο΄τι πρε΄πει να αξιολογηθου΄ν εκ νε΄ου τα πλεονεκτη΄µατα και τα µειονεκτη΄µατα της κτηνοτροφι΄ας σε περιοχε΄ς ο΄που υπα΄ρχει µεγα΄λη συγκε΄ντρωση πτηνω΄ν. Εδω΄ και αρκετο΄ καιρο΄ θεωρει΄ται δεδοµε΄νο ο΄τι στις περιοχε΄ς µε υψηλη΄ πυκνο΄τητα ζω΄ων υπα΄ρχουν πολυ΄ παρα΄γοντες ενδεχο΄µενων κινδυ΄νων που εµποδι΄ζουν την γρη΄γορη εξα΄λειψη των ιογενω΄ν νο΄σων. Ο µη αναγνωρι- σµε΄νος αναδιπλασιασµο΄ς του ιου΄ στα πτηνα΄ που ε΄ρχονται σε α΄µεση η΄ ε΄µµεση επαφη΄ µε τα µολυσµε΄να πτηνα΄ µπορει΄ να προκαλε΄σει νε΄α δια΄δοση του ιου΄ και την εµφα΄νιση νε΄ων εστιω΄ν εντο΄ς η΄ εκτο΄ς των περιορισµε΄νων περιοχω΄ν. Για την αποφυγη΄ της εµφα΄νισης µεγα΄λων επιδηµιω΄ν στο µε΄λλον ει΄ναι σηµαντικο΄ να γι΄νονται δοκιµε΄ς των σχεδι΄ων παρε΄µβασης, να υπα΄ρχει πραγµατικη΄ γνω΄ση των κινδυ΄νων της νο΄σου, να ει΄ναι διαθε΄σιµα τα στοιχει΄α των κινη΄σεων και να υπα΄ρχει πλη΄ρης συµµετοχη΄ και αφοσι΄ωση ο΄λων εκει΄νων που εργα΄ζονται στον τοµε΄α εκτροφη΄ς πουλερικω΄ν για να σταµατη΄σει η δια΄δοση και να καταστει΄ δυνατο΄ς ο ε΄λεγχος των µολυσµατικω΄ν νο΄σων. Αυτο΄ σηµαι΄νει ο΄τι, αφενο΄ς, οι κτηνοτρο΄φοι, οι κτηνι΄ατροι, οι µεταφορει΄ς ζω΄ντων ζω΄ων, οι προµηθευτε΄ς ζωοτροφω΄ν και τα α΄λλα α΄τοµα που ε΄ρχονται σε α΄µεση επαφη΄ µε τα πτηνα΄ πρε΄πει να δεχθου΄ν να εφαρµο΄σουν αυστηρη΄ πειθαρχι΄α κατα΄ τη δια΄ρκεια της εργασι΄ας τους για να αποφευχθει΄ η δια΄δοση του ιου΄ απο΄ µι΄α εκµετα΄λλευση σε α΄λλη και, αφετε΄ρου, οι υπευ΄θυνοι για τη λη΄ψη αποφα΄σεων στον τοµε΄α της ζωικη΄ς παραγωγη΄ς και στη βιοµηχανι΄α γεωργικω΄ν προι¤ο΄ντων διατροφη΄ς πρε΄πει να αναθεωρη΄σουν τις διαρθρω΄σεις τους και την πολιτικη΄ τους µε βα΄ση τα στοιχει΄α που προε΄κυψαν απο΄ την επιδηµι΄α αυτη΄. Μετα΄ την ε΄γκριση της οδηγι΄ας 92/40/ΕΟΚ, εκτο΄ς απο΄ την τρε΄χουσα επιδηµι΄α στην Βο΄ρεια Ιταλι΄α, εµφανι΄στηκαν µο΄νο ορισµε΄να σποραδικα΄ κρου΄σµατα. Επιβοηθου΄µενοι απο΄ την επιστηµονικη΄ επιτροπη΄ υγει΄ας και καλη΄ς µεταχει΄ρισης των ζω΄ων, η Επιτροπη΄ θα αξιολογη΄σει τις διατα΄ξεις της οδηγι΄ας 92/40/ΕΟΚ και θα υποβα΄λει ενδεχοµε΄νως προ΄ταση στο Συµβου΄λιο για να εξασφαλιστει΄ ο΄τι οι διατα΄ξεις αντικατοπτρι΄ζουν τα πλε΄ον προ΄σφατα στοιχει΄α που ει΄ναι διαθε΄σιµα για την επιδηµιολογι΄α της γρι΄πης των ορνι΄θων και τα πιο αποτελεσµατικα΄ µε΄τρα ελε΄γχου. (1) (2) ΕΕ L 50 της 23. 2. 2000. ΕΕ L 224 της 18. 8. 1990


title: PREGUNTA ESCRITA E-0551/00 de Guido Podestà (PPE-DE) a la Comisión. Asistencia de vuelo y control del tráfico aéreo.

eurovoc_concepts:
air safety
air traffic
common transport policy

text: 28. 12. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 374 E/103 No obstante, es prÆctica habitual que los Estados miembros notifiquen a la Comisi(cid:243)n un cÆlculo de la evoluci(cid:243)n registrada por las entregas a la industria. En estos momentos, la Comisi(cid:243)n dispone ya de esos cÆlculos para el per(cid:237)odo de abril-diciembre (salvo los meses de agosto, en el caso de Grecia, y el de noviembre, en el de Espaæa). ExaminÆndolos, se observa que algunos Estados miembros sobrepasan el l(cid:237)mite que se preve(cid:237)a para ese per(cid:237)odo. Como puede verse en el cuadro que se env(cid:237)a directamente a su Seæor(cid:237)a y a la Secretar(cid:237)a General del Parlamento, esos Estados son Espaæa, Italia, Luxemburgo, Austria, Finlandia, Suecia y el Reino Unido. Al examinar ese cuadro, debe tenerse en cuenta que las cesiones previstas en los art(cid:237)culos 4 y 6 del Reglamento (CEE) no 3950/92 del Consejo, de 28 de diciembre de 1992 (por el que se establece una tasa suplementaria en el sector de la leche y de los productos lÆcteos) (2), pueden determinar luego, segœn el caso, un aumento o una disminuci(cid:243)n del volumen de superaci(cid:243)n de las cuotas. As(cid:237) pues, los datos de los que se dispone en estos momentos no ofrecen sino una visi(cid:243)n parcial de los volœmenes de superaci(cid:243)n. AdemÆs, falta todav(cid:237)a el cÆlculo del 25 % restante del per(cid:237)odo de referencia (es decir, los meses de enero, febrero y marzo del aæo 2000), y sus resultados pueden cambiar notablemente la evoluci(cid:243)n que presenta hoy cada uno de los Estados miembros. (1) DO L 57 de 10. 3. 1993. (2) DO L 405 de 31. 12. 1992. (2000/C 374 E/119) PREGUNTA ESCRITA E-0551/00 de Guido Podest(cid:224) (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (28 de febrero de 2000) Asunto: Asistencia de vuelo y control del trÆfico aØreo El fen(cid:243)meno de la aviaci(cid:243)n es de alcance internacional, por lo que exige reglamentaciones y normas comunes para los distintos pa(cid:237)ses. Desde el punto de vista tØcnico, los (cid:243)rganos competentes son la OACI a nivel mundial y la CEAC a escala europea. Los Estados soberanos tienen la facultad de incorporar a la normativa nacional, segœn las modalidades y en los plazos que estimen oportunos, las recomendaciones formuladas por dichos organismos. De conformidad con los objetivos de la Uni(cid:243)n Europea, ser(cid:237)a œtil regular los sectores fundamentales para garantizar la seguridad de la circulaci(cid:243)n aØrea de manera uniforme. Para los aviones y los pilotos, ya se ha alcanzado la homogeneizaci(cid:243)n de los sistemas, la formaci(cid:243)n y la movilidad del personal. En cuanto al control del trÆfico aØreo, se registran carencias en las normas europeas. Vista su importancia para la seguridad, se deber(cid:237)an fijar, para las distintas entidades nacionales que operan en el sector de la aviaci(cid:243)n (empresas de gesti(cid:243)n aeroportuaria, organismos de asistencia de vuelo, etc. ) normas europeas establecidas segœn parÆmetros uniformes para el mantenimiento y la gesti(cid:243)n de los sistemas. Se deber(cid:237)an ademÆs fijar estÆndares comunes para las licencias y las certificaciones profesionales de los controladores del trÆfico aØreo, segœn lo previsto en el anexo I de la OACI, de los expertos de asistencia de vuelo (AIS officer), de los meteor(cid:243)logos y del personal tØcnico de asistencia de vuelo. Es necesario, por tanto, adoptar una directiva comœn que garantice tanto la adopci(cid:243)n como el respeto de parÆmetros comunes, as(cid:237) como el principio de la libre circulaci(cid:243)n en la Uni(cid:243)n Europea del personal de asistencia de vuelo y de los controladores del trÆfico aØreo. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n si tiene la intenci(cid:243)n de presentar propuestas legislativas al respecto y en este caso, cuÆndo? Respuesta de la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de abril de 2000) Por lo que respecta a la producci(cid:243)n, mantenimiento y explotaci(cid:243)n de los aviones y el personal relacionado, las Autoridades Conjuntas de Aviaci(cid:243)n (JAA) europeas han elaborado y aplicado normas y procedimientos C 374 E/104 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 28. 12. 2000 reglamentarios comunes en materia de seguridad. Dicho marco reglamentario ha permitido, asimismo, establecer procedimientos comunes de certificaci(cid:243)n y se ha integrado en la normativa comunitaria mediante el Reglamento (CEE) no 3922/91 del Consejo, de 16 de diciembre de 1991, relativo a la armonizaci(cid:243)n de normas tØcnicas y procedimientos administrativos aplicables a la aviaci(cid:243)n civil (1). AdemÆs de ello, se han instaurado unas reglas del juego equitativas para lograr una competencia leal y en igualdad de condiciones para todos los actores de la Comunidad. En la actualidad, la Comisi(cid:243)n estÆ estudiando una propuesta relativa a la creaci(cid:243)n de una organizaci(cid:243)n europea (EASA) fundada en las JAA para mejorar y reforzar dichas autoridades. En el Æmbito de la gesti(cid:243)n del trÆfico aØreo, Eurocontrol elabora normas y especificaciones tØcnicas destinadas fundamentalmente a garantizar la interoperabilidad y el buen funcionamiento de los sistemas nacionales. Las normas de Eurocontrol han quedado integradas en la normativa comunitaria mediante la Directiva 93/65/CEE del Consejo, de 19 de julio de 1993, relativa a la definici(cid:243)n y a la utilizaci(cid:243)n de especificaciones tØcnicas compatibles para la adquisici(cid:243)n de equipos y de sistemas para la gesti(cid:243)n del trÆfico aØreo (2). No obstante, el trabajo de Eurocontrol se centra sobre todo en las normas de procedi- miento aplicables a los sistemas y el control del trÆfico aØreo (ATC) y no abarca toda la serie de condiciones relativas a los servicios ATC, el personal y las operaciones. Esta diferencia se explica en parte por la falta de un mercado europeo del ATC y la consiguiente prevalencia de las disposiciones nacionales, que presentan variaciones considerables. En cuanto al aspecto mÆs concreto de las normas comunes que rigen las licencias y certificaciones profesionales de los controladores del trÆfico aØreo, Eurocontrol estÆ intentando introducir un rØgimen armonizado en el marco de la Conferencia Europea de Aviaci(cid:243)n Civil (CEAC). La Comunidad sigue de cerca esta actividad, que podr(cid:237)a dar lugar a una directiva comunitaria, tal como sugiere Su Seæor(cid:237)a. (1) DO L 373 de 31. 12. 1991. (2) DO L 187 de 29. 7. 1993. (2000/C 374 E/120) PREGUNTA ESCRITA P-0556/00 de Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (23 de febrero de 2000) Asunto: Protocolo de colaboraci(cid:243)n Aquitania-Comunidad Aut(cid:243)noma Vasca-Navarra En 1980 se firm(cid:243) en Bayona (Estado francØs) un convenio entre los Estados francØs y espaæol que posibilitaba la cooperaci(cid:243)n transfronteriza a nivel regional. El 3 de octubre de 1989 se firm(cid:243) en Burdeos el Protocolo de colaboraci(cid:243)n entre la Comunidad Aut(cid:243)noma Vasca y la regi(cid:243)n de Aquitania. A travØs de este documento adquieren carÆcter institucional las relaciones transfronterizas entre ambas entidades. El 13 de febrero de 1992 se adhiere la Comunidad Foral de Navarra firmÆndose un nuevo Protocolo. Los objetivos de este Protocolo son: (cid:129) Intercambiar informaciones y armonizar, en las Æreas en que se encuentren interrelacionadas, las pol(cid:237)ticas de las tres regiones en los Æmbitos de desarrollo de las infraestructuras de comunicaci(cid:243)n, formaci(cid:243)n, econ(cid:243)mico y social, investigaci(cid:243)n y cultura. (cid:129) Concertarse para la definici(cid:243)n y puesta a punto de proyectos de interØs comœn. (cid:129) Fomentar las relaciones de colaboraci(cid:243)n entre las instancias pœblicas, profesionales y privadas de las tres regiones. El pasado 25 de enero, el Gobierno de la Comunidad Foral de Navarra decidi(cid:243) unilateralmente excluirse de dicho Protocolo, aduciendo diferencias pol(cid:237)ticas que nada tienen que ver con cuestiones en materias objeto del Protocolo de colaboraci(cid:243)n. ¿Cree la Comisi(cid:243)n que esto puede afectar al desarrollo de la cooperaci(cid:243)n transfronteriza entre estas tres regiones, mÆs aœn teniendo en cuenta que la nueva iniciativa comunitaria Interreg va a potenciar dicha cooperaci(cid:243)n? ¿Podr(cid:237)a indicar la Comisi(cid:243)n si las actuales subvenciones o ayudas que esta Comunidad Foral estÆ recibiendo en virtud de proyectos nacidos de dicho Protocolo corren peligro?


title: Avis du Conseil du 28 février 2000 relatif au programme de stabilité actualisé de la Belgique pour la période 2000-2003

eurovoc_concepts:
Belgium
economic convergence
economic cooperation
economic stabilisation
public finance

text: 6. 4. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 98/3 gouvernement visant (cid:224) promouvoir les rØgimes de retraite par capitalisation vont dans le bon sens, mais elles ne rendent pas moins nØcessaire une rØvision des paramŁtres du systŁme le rØexamen des paramŁtres du actuel. EffectuØ (cid:224) temps, la hausse systŁme des pensions permettrait de contenir attendue du ratio des dØpenses de retraite au PIB. En outre, le Conseil encourage le gouvernement italien (cid:224) poursuivre rØso- lument son programme de privatisation et (cid:224) renforcer les rØformes structurelles des marchØs des produits et du travail ainsi que des administrations publiques, qui sont toutes nØces- saires pour accro(cid:238)tre la concurrence et l’efficacitØ et redyna- miser l’Øconomie italienne. AVIS DU CONSEIL du 28 fØvrier 2000 relatif au programme de stabilitØ actualisØ de la Belgique pour la pØriode 2000-2003 (2000/C 98/03) LE CONSEIL DE L’UNION EUROP(cid:201)ENNE, vu le traitØ instituant la CommunautØ europØenne, vu le rŁglement (CE) no 1466/97 du Conseil du 7 juillet 1997 relatif au renforcement de la surveillance des positions budgØ- taires ainsi que de la surveillance et de la coordination des politiques Øconomiques (1), et notamment son article 5, para- graphe 3, vu la recommandation de la Commission, aprŁs consultation du ComitØ Øconomique et financier, A RENDU LE PR(cid:201)SENT AVIS: Le 28 fØvrier 2000, le Conseil a examinØ la version actualisØe pour 1999 du programme de stabilitØ de la Belgique, qui couvre la pØriode 2000-2003. Le Conseil note avec satisfaction que le dØficit des administrations publiques Øtait en 1998 sensi- blement infØrieur (cid:224) celui envisagØ dans le programme de stabi- litØ initial et que l’assainissement budgØtaire s’est poursuivi en 1999, malgrØ un ralentissement de l’activitØ Øconomique et en supplØmentaires occasionnØes par des dØpit des dØpenses ØvØnements imprØvus; le ratio d’endettement a ØtØ rØduit de 6,3 points au cours des deux derniŁres annØes, pour tomber (cid:224) environ 114,9 % du produit intØrieur brut (PIB) (cid:224) la fin de 1999. Le Conseil considŁre que le programme actualisØ est compatible avec les grandes orientations de politique Øcono- mique. Les projections budgØtaires du programme de stabilitØ actualisØ reposent sur un scØnario macroØconomique prudent supposant un taux de croissance du PIB rØel de 2,5 % par an en 2000 et en 2001, ainsi qu’un taux de croissance tendanciel du PIB de 2,3 % pendant les annØes suivantes. Le Conseil estime que les hypothŁses du programme actualisØ concernant la croissance du PIB devraient correspondre au bas de la fourchette des Øvolutions macroØconomiques probables; par consØquent, le Conseil est d’avis que, au cas oø la croissance du PIB pourrait s’avØrer plus forte que prØvu, les rØsultats budgØtaires devront dØpasser les projections du programme actualisØ, tout particu- liŁrement en 2000. Le Conseil prend acte de l’intention du gouvernement belge d’anticiper sur son programme initial pour ce qui concerne l’Øquilibre des finances publiques, maintenant annoncØ pour 2002, et de dØgager un excØdent budgØtaire en 2003. Il se fØlicite de la volontØ dØclarØe des autoritØs belges de s’efforcer d’obtenir, pour l’exercice 2000, de meilleurs rØsultats budgØ- taires que ceux annoncØs dans le programme actualisØ; cette amØlioration faciliterait la baisse du ratio d’endettement (cid:224) un niveau proche de 100 % du PIB en 2003, comme le prØvoit le programme. Le Conseil estime que l’Øvolution tendancielle des finances publiques belges, depuis 1999, fournit une marge de sØcuritØ qui devrait permettre d’Øviter le dØpassement du dØficit de rØfØrence, (cid:224) savoir 3 % du PIB, dans des conditions normales et que les exigences du pacte de stabilitØ et de croissance sont donc respectØes. Toutefois, le Conseil est d’avis que l’amØliora- tion de la situation budgØtaire envisagØe dans le programme est nØcessaire si l’on veut parvenir (cid:224) une baisse rØguliŁre du ratio d’endettement, encore ØlevØ, et disposer d’une marge de man(cid:156)uvre pour la rØforme annoncØe de l’imp(cid:244)t sur le revenu. Le Conseil accueille favorablement la confirmation, par le programme actualisØ de 1999, de l’engagement de maintenir des excØdents primaires ØlevØs, ØlØment central de la stratØgie d’assainissement budgØtaire de la Belgique. Cette stratØgie, qui a fait ses preuves en tant qu’accØlØrateur de l’assainissement budgØtaire ces derniŁres annØes, est jugØe essentielle pour consolider les progrŁs accomplis dans ce domaine et pour assurer la poursuite de la baisse du ratio d’endettement. Le Conseil considŁre qu’une croissance des dØpenses primaires de 1,5 % par an en termes rØels permettra d’obtenir l’excØdent primaire visØ, et il encourage le gouvernement belge (cid:224) s’efforcer d’y parvenir. Le Conseil note qu’un des objectifs essentiels du programme actualisØ consiste (cid:224) relever substantiellement le taux d’emploi en Belgique et (cid:224) amØliorer l’efficacitØ Øconomique au moyen d’un train de rØformes et de mesures. Dans ce contexte, le Conseil accueille favorablement la dØcision du gouvernement d’accro(cid:238)tre ses efforts de rØduction de la pression fiscale globale, et notamment de la fiscalitØ de la main-d’(cid:156)uvre. Dans le droit fil de son avis sur le programme de stabilitØ initial (2), le Conseil encourage le gouvernement belge, dans les limites des dØpenses autorisØes par le programme, (cid:224) accorder la prio- ritØ (cid:224) l’investissement public, afin d’amØliorer les infrastructures et le potentiel de production de l’Øconomie; il invite ce gouver- nement (cid:224) fournir, dans les prochaines versions actualisØes de son programme de stabilitØ, des informations sur les princi- pales catØgories de dØpenses publiques et, en particulier, l’inves- tissement public. fixØs pour Le Conseil se fØlicite de la conclusion de l’accord de coopØra- tion en vertu duquel des objectifs budgØtaires (cid:224) moyen terme seront les niveaux de gouvernement en Belgique, considØrØ comme un ØlØment important amØliorant la transparence et la crØdibilitØ du programme de stabilitØ actualisØ. tous (1) JO L 209 du 2. 8. 1997, p. 1. (2) JO C 124 du 5. 5. 1999, p. 4


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0535/00 υποβολή: Raffaele Costa (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Το πρόγραμμα Ευρώπη 2000.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
EU programme
cultural policy

text: C 303 E/202 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/229) GRAPTH ERVTHSH E-0531/00 ypobolh·: Raffaele Costa (PPE-DE) prow thn Epitroph· (28 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Ενδεχο΄µενη χρηµατοδο΄τηση των ιταλικω΄ν συνδικα΄των CGIL, CISL και UIL Θα µπορου΄σε µη΄πως η Επιτροπη΄ να αναφε΄ρει εα΄ν ε΄χουν ποτε΄ διατεθει΄ κοινοτικα΄ κονδυ΄λια και, σε καταφατικη΄ περι΄πτωση, ποια ποσα΄ και µε ποιο σκοπο΄, προς τα ιταλικα΄ συνδικα΄τα CGIL, CISL και UILη΄ σε ενω΄σεις η΄ εταιρι΄ες που κατα΄ κα΄ποιον τρο΄πο µε αυτα΄, συνδε΄ονται µε αυτα΄; Apa·nthsh thw k. Diamantopoy·loy ej ono·matow thw Epitroph·w (23 Marti·oy 2000) Η ιταλικη΄ γενικη΄ συνοµοσπονδι΄α εργατω΄ν (CGIL), η ιταλικη΄ συνοµοσπονδι΄α ιταλικω΄ν συνδικα΄των (CISL) και η ιταλικη΄ ε΄νωση εργασι΄ας (UIL) ως οργανω΄σεις που εκπροσωπου΄ν εργαζοµε΄νους, µπορου΄ν να επωφεληθου΄ν απο΄ τις κοινοτικε΄ς συνχρηµατοδοτη΄σεις στις γραµµε΄ς του πρου¤πολογισµου΄ B3-4000 (κοινωνικο΄ς δια΄λογος και εργασια- κε΄ς σχε΄σεις), B3-4002 (ενε΄ργειες επιµο΄ρφωσης και πληροφο΄ρησης υπε΄ρ των οργανω΄σεων εργαζοµε΄νων) και B3-4003 (ενηµε΄ρωση των εκπροσω΄πων των επιχειρη΄σεων και διαβου΄λευση µε αυτου΄ς) για την πραγµατοποι΄ηση επιλε΄ξιµων ενεργειω΄ν, κυρι΄ως για την οργα΄νωση συναντη΄σεων και σεµιναρι΄ων διακρατικου΄ χαρακτη΄ρα συµπερι- λαµβανοµε΄νης στο πλαι΄σιο αυτο΄ της εφαρµογη΄ς των πορισµα΄των του ευρωπαι¤κου΄ κοινωνικου΄ διαλο΄γου. Προσκλη΄σεις υποβολη΄ς προτα΄σεων µε τις πρου¤ποθε΄σεις επιλεξιµο΄τητας και τις δυνατο΄τητες συνχρηµατοδο΄τησης βρι΄σκονται στον ιστοχω΄ρο Europa (http://europa. eu. int/comm/dg05/soc-dial/social/index-en. htm). Κατα΄ τα τρι΄α τελευται΄α χρο΄νια αυτε΄ς οι τρεις συνδικαλιστικε΄ς οργανω΄σεις επωφελη΄θηκαν απο΄ τρια΄ντα περι΄που κοινοτικε΄ς συνχρηµατοδοτη΄σεις βα΄σει αυτω΄ν των γραµµω΄ν του πρου¤πολογισµου΄. (2000/C 303 E/230) GRAPTH ERVTHSH E-0535/00 ypobolh·: Raffaele Costa (PPE-DE) prow thn Epitroph· (28 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Το προ΄γραµµα Ευρω΄πη 2000 Ποια ει΄ναι τα 55 σχε΄δια που επε΄λεξε η Επιτροπη΄ για το προ΄γραµµα Ευρω΄πη 2000; Apa·nthsh toy k. Prodi ej ono·matow thw Epitroph·w (18 Aprili·oy 2000) Η Επιτροπη΄, ελλει΄ψει διευκρινη΄σεων που θα της επιτρε΄ψουν να διεξαγα΄γει τις απαραι΄τητες ε΄ρευνες σχετικα΄ µε το εν λο΄γω προ΄βληµα, αδυνατει΄ δυστυχω΄ς να απαντη΄σει επι΄ του παρο΄ντος στην ερω΄τηση. Παρακαλει΄, συνεπω΄ς, το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου να διευκρινι΄σει περαιτε΄ρω τη διατυ΄πωση. (2000/C 303 E/231) GRAPTH ERVTHSH E-0536/00 ypobolh·: Raffaele Costa (PPE-DE) prow thn Epitroph· (28 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Η περι΄θαλψη στους οι΄κους ευγηρι΄ας Ποιες ει΄ναι οι ευρωπαι¤κε΄ς προβλε΄ψεις για τη ρυ΄θµιση και εναρµο΄νιση των θεµα΄των που αφορου΄ν την περι΄θαλψη στους οι΄κους ευγηρι΄ας;


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0510/00 van Christopher Huhne (ELDR) aan de Commissie. Studies over inflatieverschillen.

eurovoc_concepts:
EU Member State
inflation
single monetary policy

text: 28. 12. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 374 E/93 (2000/C 374 E/108) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0510/00 van Christopher Huhne (ELDR) aan de Commissie (28 februari 2000) Betreft: Studies over inflatieverschillen In het antwoord van de Commissie op de schriftelijke vraag E-2228/99 (1) is er sprake van inflatiever- schillen. Is de Commissie op de hoogte van de studies die academici en marktdeelnemers hebben gedaan naar de duurzame inflatieverschillen in alle lidstaten van de eurozone? Kan de Commissie per lidstaat een overzicht geven van de inflatieverschillen die in de diverse studies van academici en marktdeelnemers als duurzaam worden bestempeld? (1) PB C 219 E van 1. 8. 2000, blz. 127. Antwoord van de heer Solbes Mira namens de Commissie (4 april 2000) Academische studies om het verschil tussen duurzame inflatiecijfers binnen de Economisch en Monetaire Unie (EMU) in te schatten, omvatten die van Alberola en Tyrv(cid:228)inen (1998) en Canzoneri et. al. (1998). Deze studies zijn gebaseerd op het zogenaamde Balassa-Samuelson-model of op een gewijzigde versie daarvan. Ook het Internationaal Monetair Fonds heeft in verschillende recente verslagen geprobeerd het Balassa-Samuelson-effect voor verschillende landen te kwantificeren. Marktdeelnemers verwijzen gewoon- lijk naar deze studies of naar de historische ervaring die is opgedaan in bepaalde reeds bestaande monetaire unies, met name de Verenigde Staten of het Verenigd Koninkrijk. De Europese Centrale Bank (ECB) heeft in haar maandelijks bulletin van oktober 1999 de inflatieverschillen in een monetaire unie geanalyseerd. in de eurozone blijven staan voor verhandelbare producten; De in de wetenschappelijke studies gesimuleerde duurzame inflatiepercentages zijn opgenomen in een tabel die rechtstreeks zal worden toegestuurd aan het geachte parlementslid en aan het secretariaat van het Parlement. De simulaties berusten op drie basisveronderstellingen: i) de koopkrachtpariteit op lange termijn zal in productiviteitsgroei tussen verhandelbare en niet-verhandelbare producten zal zoals voorheen in ieder land in de EMU blijven bestaan; en iii) de prijzen zullen in iedere sector gelijke tred houden met de arbeidskosten per eenheid. Alberola en Tyrv(cid:228)inen houden in hun zogenaamd uitgebreid Balassa-Samuelson-model rekening met de verschillen in sectorale loonontwikkelingen. ii) het verschil Deze mathematische studies zijn nuttig aangezien zij aantonen dat duurzame inflatieverschillen in de EMU gerechtvaardigd kunnen zijn. Hiermee dient rekening te worden gehouden in het kader van het multilaterale toezicht en van het economisch beleid van de deelnemers aan de eurozone. De simulaties mogen niet worden beschouwd als nauwkeurige prognoses van de toekomstige inflatiever- schillen die zich op lange termijn in de EMU zullen voordoen. In de economische literatuur wordt nog steeds gedebatteerd over de rol van de productiviteitsverschillen bij het verklaren van de reºle wis- selkoersen tussen de ge(cid:239)ndustrialiseerde landen (zie Rogoff 1996). Uit de in de EMU-landen opgedane ervaring blijkt dat de in gemeenschappelijke munt gemeten nationale prijsniveaus op lange termijn minder verschillen vertonen dan in bovengenoemde simulaties wordt gesuggereerd. De hypotheses waarop de simulaties zijn gebaseerd zijn geen werkelijkheid geworden (en het is ook niet zeker dat dit in de toekomst het geval zal zijn): de koopkrachtpariteit (KKP) op lange termijn voor verhandelde goederen is in de steekproef niet voor alle landen bevestigd geworden (zie Canzoneri et. al. 1988); de relatieve prijs van niet- verhandelbare goederen is over het algemeen minder vlug gestegen dan in de relatieve productiviteits- ontwikkelingen is aangegeven (zie Canzoneri et. al. 1998); de productiviteitsverschillen tussen de sectoren kunnen in de loop van de tijd wijzigingen ondergaan (de inhaalmogelijkheden van bv. Italiº en Spanje zijn thans kleiner dan in het begin van de jaren zeventig). De in andere monetaire unies opgedane ervaring kan bijdragen tot de verduidelijking van de inflatiever- schillen in de EMU. Van 1950 tot 1978 (toen de Ierse pond niet langer gekoppeld was aan de Britse pond) bedroeg het gemiddelde inflatieverschil (gemeten met het indexcijfer van de consumptieprijzen-JCP) tussen Ierland en het Verenigd Koninkrijk (landen waarvan het niveau van economische ontwikkeling in die periode grote verschillen vertoonde), 0,4 %. Het gemiddelde verschil tussen Luxemburg en Belgiº voor de periode 1950-1988 bedroeg 0,3 % per jaar. C 374 E/94 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 28. 12. 2000 De Commissie beschouwt de bovengenoemde mechanische simulaties als bovenlimieten van de potentiºle duurzame inflatieverschillen in de EMU. Bij het economisch beheer van de eurozone moet echter worden erkend dat duurzame inflatieverschillen kunnen worden gerechtvaardigd in het kader van de structurele krachten op langere termijn. De Commissie verheugt zich over de belangstelling van het Parlement voor deze belangrijke kwestie en zou deze vraag verder met het geachte parlementslid willen bespreken. (2000/C 374 E/109) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0511/00 van Christopher Huhne (ELDR) aan de Commissie Betreft: Niet-naleving van de EU-wetgeving door lidstaten (28 februari 2000) Kan de Commissie in verband met het antwoord op schriftelijke vraag E-2230/99 (1) (3 december 1999) en in het licht van de aanhoudende en toenemende schendingen van de EU-wetgeving, met name door Frankrijk, mededelen welke maatregelen zij van plan is te treffen om de situatie te verbeteren? Is de Commissie het ermee eens dat de acties die zij tot nu toe ondernomen heeft om het aantal inbreuken te beperken, inadequaat zijn? Is zij van oordeel dat de boetes voor lidstaten die de wetgeving voortdurend schenden, moeten worden verhoogd? Is zij van plan tijdens de komende Intergouvernementele Conferentie met voorstellen in die zin te komen? (1) PB C 203 E van 18. 7. 2000, blz. 153. Antwoord van de heer Prodi namens de Commissie (10 april 2000) De Commissie is van oordeel dat de bestaande inbreukprocedure van artikel 226 (ex artikel 169) van het EG-Verdrag jarenlang haar doeltreffendheid heeft bewezen. De Commissie is daarom niet voornemens een wijziging van deze procedure voor te stellen. De meeste door de Commissie ingeleide inbreukprocedures worden stopgezet vooraleer een zaak bij het Hof van Justitie aanhangig wordt gemaakt, omdat de lidstaat de inbreuk heeft beºindigd. Bij wijze van voorbeeld van deze doeltreffendheid kan worden vermeld dat de Commissie in 1999 slechts 16,5 % van de inbreukzaken waarvoor een schriftelijke aanmaning werd toegezonden voor het Hof heeft dienen te brengen. De mogelijkheid de zaak een tweede keer bij het Hof van Justitie aanhangig te maken en financiºle sancties op te leggen (artikel 228 (cid:129) ex artikel 171 van het EG-Verdrag), die door het Verdrag betreffende de Europese Unie werd ingevoerd, heeft de doeltreffendheid van deze procedure nog verhoogd. Teneinde een steeds systematischer evaluatie van de uitvoering van het Gemeenschapsrecht door de lidstaten te garanderen, verbetert de Commissie voortdurend haar operationele procedures op dat gebied. Voor een overzicht van deze nieuwe operationele procedures wordt het geachte parlementslid verwezen naar het zeventiende verslag dat binnenkort verschijnt. Dit verslag zal in de loop van de komende weken ter beschikking van het Parlement worden gesteld. (2000/C 374 E/110) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0516/00 van Michael Gahler (PPE-DE) aan de Commissie (28 februari 2000) Betreft: Nationaliteitskwestie bij dubbele belastingheffing Bij de vestiging in Frankfurt van de Oostenrijkse kamer van koophandel, een publiekrechtelijk lichaam, werken een Duitser en een Oostenrijker. Terwijl de Oostenrijker als werknemer van een publiekrechtelijk lichaam wordt behandeld alsof hij zijn domicilie in Oostenrijk had, valt de Duitse werknemer onder de Oostenrijks-Duitse overeenkomst inzake dubbele belastingheffing. Op grond daarvan is hij ook in Oosten- rijk beperkt belastingplichtig, tenzij hij overeenkomstig het Schumacker-arrest van het Europese Hof van Justitie een verzoek om onbeperkte belastingplichtigheid indient


title: PREGUNTA ESCRITA E-0529/00 de Michl Ebner (PPE-DE) a la Comisión. Equipamiento del puesto de trabajo para los telefonistas invidentes.

eurovoc_concepts:
equal treatment
ergonomics
facilities for the disabled
new technology
physically disabled person
right to work
standardisation
telephone
worker with disabilities

text: 21. 11. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 330 E/181 ¿No considera necesario profundizar en esta delicada e importante materia a travØs, por ejemplo, de un anÆlisis comparado del acoso psicol(cid:243)gico en los diversos Estados de la Uni(cid:243)n Europea y el estudio de las posibles soluciones? ¿QuØ medidas piensa aplicar dentro de s(cid:237) misma, en el marco del actual proceso de reforma administrativa? Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (27 de abril de 2000) La Comisi(cid:243)n coincide con Su Seæor(cid:237)a en que es necesario analizar este asunto mÆs en profundidad, por lo que el ComitØ Consultivo para la Seguridad, la Higiene y la Salud en el Trabajo ha constituido un grupo de trabajo sobre la prevenci(cid:243)n de la violencia en este Æmbito. Se remitirÆn a Su Seæor(cid:237)a, al igual que a la Secretar(cid:237)a General del Parlamento, el documento de trabajo sobre este tema que ha elaborado un instituto, a petici(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n, y una publicaci(cid:243)n de la Oficina Internacional del Trabajo sobre la violencia en el trabajo que tambiØn se present(cid:243) a dicho grupo. En su primera reuni(cid:243)n, celebrada en octubre de 1999, el grupo decidi(cid:243) estudiar la cuesti(cid:243)n de la violencia en el trabajo en un sentido amplio, que incluye el acoso psicol(cid:243)gico y el acoso sexual. El grupo prepara actualmente un dictamen sobre este tema, que deberÆ debatirse en la reuni(cid:243)n plenaria del ComitØ Consultivo, prevista para octubre de 2000. Este dictamen permitirÆ a la Comisi(cid:243)n evaluar la necesidad de nuevas acciones comunitarias para proteger a los trabajadores contra la violencia en el trabajo. En el marco de la reforma estatutaria, la acci(cid:243)n 47 del Libro Blanco (1) sobre la reforma de la Comisi(cid:243)n (parte II) prevØ expl(cid:237)citamente que se adopten disposiciones para proteger la dignidad de la persona en el lugar de trabajo. En lo relativo especialmente al acoso sexual, que puede considerarse como un aspecto espec(cid:237)fico de la violencia en el lugar de trabajo, la Comisi(cid:243)n ya public(cid:243) en 1990 un c(cid:243)digo de conducta para su personal, que se complet(cid:243) y actualiz(cid:243) en 1996. (1) COM(2000) 200. (2000/C 330 E/208) PREGUNTA ESCRITA E-0529/00 de Michl Ebner (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (28 de febrero de 2000) Asunto: Equipamiento del puesto de trabajo para los telefonistas invidentes El puesto de telefonista es una de las pocas profesiones que pueden desempeæar los invidentes. Debido al desarrollo progresivo en el sector electr(cid:243)nico, las centralitas de los telefonistas se conciben ahora de tal forma que los invidentes o las personas que padecen una deficiencia visual grave ya no pueden trabajar de forma eficiente y aut(cid:243)noma. En las nuevas centralitas, los invidentes ya no tienen a menudo la posibilidad de reconocer las llamadas entrantes, las l(cid:237)neas disponibles, las seæales de ocupado de los aparatos internos, etc. , porque estas informaciones solo aparecen en pantallas (cid:243)pticas. Para los invidentes dichas informacio- nes tienen que ser reconocibles de forma acœstica o tÆctil. Para poder seguir ofreciendo a los invidentes y a las personas que padecen una deficiencia visual grave la posibilidad de ejercer la profesi(cid:243)n de telefonista y garantizar por lo tanto tambiØn a dicho colectivo el derecho al trabajo, ser(cid:237)a importante que los fabricantes de sistemas telef(cid:243)nicos produjeran centralitas que se pudieran adaptar fÆcilmente y de forma poco costosa a los invidentes. Por dicho motivo, ¿puede indicar la Comisi(cid:243)n ¿si existen directivas o reglamentos comunitarios que obliguen a los fabricantes a diseæar dichas instalaciones teniendo en cuenta las necesidades de los invidentes? ¿Tiene previsto la Comisi(cid:243)n examinar seriamente este problema y presentar propuestas legislativas sobre dicha materia? C 330 E/182 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 11. 2000 Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (17 de abril de 2000) La Comisi(cid:243)n considera que el creciente desarrollo de las nuevas tecnolog(cid:237)as puede y debe utilizarse para ofrecer nuevas oportunidades de empleo a las personas con discapacidad y, en especial, a los invidentes, a los que, por otra parte, ya no deber(cid:237)a orientarse sistemÆticamente hacia profesiones a menudo de escasa cualificaci(cid:243)n y repetitivas, que no guardan ninguna relaci(cid:243)n con las competencias o las motivaciones profesionales de estas personas. Ya existe la tecnolog(cid:237)a que permite adaptar las centralitas de telecomunicaciones a las personas con discapacidad visual; se trata de la tecnolog(cid:237)a informÆtica que permite personalizar y flexibilizar la interacci(cid:243)n con el operador. AdemÆs, existen programas y equipos que facilitan el acceso a las tecnolog(cid:237)as de la informÆtica para las personas con discapacidad visual. Por tanto, puede ponerse en duda en quØ medida es necesario imponer especificaciones tØcnicas adicionales a fin de garantizar un elevado nivel de adaptaci(cid:243)n de estos equipos. La Directiva 1999/5/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 9 de marzo de 1999, sobre equipos radioelØctricos y equipos terminales de telecomunicaci(cid:243)n y reconocimiento mutuo de su conformidad (1), prevØ que la Comisi(cid:243)n pueda examinar si algunos tipos de equipos deben diseæarse de nuevo a fin de facilitar su uso por parte de personas con diferentes formas de discapacidad. La Comisi(cid:243)n ha creado grupos de estudio (en los que estÆn representados grupos de personas con diferentes formas de discapacidad) a fin de evaluar la necesidad de aplicar esta disposici(cid:243)n. Como consecuencia de estos debates, la Comisi(cid:243)n ha concluido que, en la actualidad, no existe ninguna justificaci(cid:243)n s(cid:243)lida para la aplicaci(cid:243)n de esta disposici(cid:243)n, habida cuenta de que las barreras al acceso descubiertas no eran de naturaleza tØcnica. Por otra parte, en el marco de la pol(cid:237)tica comunitaria de normalizaci(cid:243)n de la sociedad de la informaci(cid:243)n, la Comisi(cid:243)n ha concedido asimismo un mandato de normalizaci(cid:243)n a los organismos europeos en este Æmbito, es decir, el ComitØ Europeo de Normalizaci(cid:243)n (CEN), el ComitØ Europeo de Normalizaci(cid:243)n ElectrotØcnica (CENELEC) y el ETSI (Instituto Europeo de Normas de Telecomunicaci(cid:243)n), a fin de determinar las necesidades espec(cid:237)ficas de normalizaci(cid:243)n para una mejor integraci(cid:243)n de las personas con discapacidad en la sociedad de la informaci(cid:243)n. Por œltimo, la Comisi(cid:243)n adopt(cid:243) en noviembre de 1999 una propuesta de Directiva del Consejo relativa al establecimiento de un marco general para la igualdad de trato en el empleo y la ocupaci(cid:243)n (2). En esta propuesta se prevØ la obligaci(cid:243)n de que los empresarios, dentro de los l(cid:237)mites de lo razonable, acondicionen los puestos de trabajo de las personas con discapacidad de manera que Østas puedan tener las mismas oportunidades en materia de empleo. (1) DO L 91 de 7. 4. 1999. (2) COM(1999) 565 final. (2000/C 330 E/209) PREGUNTA ESCRITA E-0530/00 de Brigitte Langenhagen (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (28 de febrero de 2000) Asunto: Ejecuci(cid:243)n del programa de formaci(cid:243)n «S(cid:243)crates» Segœn mis indagaciones existen problemas en la ejecuci(cid:243)n del programa S(cid:243)crates para el intercambio de estudiantes, en el Æmbito del reconocimiento de las calificaciones obtenidas en las universidades partici- pantes, a causa de los distintos sistemas universitarios. Dichos problemas se manifiestan especialmente entre las universidades alemanas y francesas. Ser(cid:237)a mÆs fÆcil motivar a los estudiantes a participar en dicho programa si se reconociesen las calificaciones obtenidas en dichos estudios complementarios. Sin embargo, los estudiantes tienen la impresi(cid:243)n de que quienes participan en el programa pierden tiempo en su carrera como consecuencia del intercambio y por lo tanto no demuestran ningœn interØs en un intercambio en el futuro. 1. ¿En quØ medida se tuvieron en cuenta durante la elaboraci(cid:243)n del programa S(cid:243)crates las diferencias entre los sistemas universitarios de los Estados miembros?