title: Regionsudvalgets Udtalelse om «Meddelelse fra Komissionen til medlemsstaterne om retningslinjer for EU-initiativet vedrørende udvikling af landdistrikterne (Leader+)»

eurovoc_concepts:
EU initiative
Structural Funds
cross-border cooperation
deprived urban area
equal treatment
rural development

text: C 156/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 2000 Regionsudvalgets Udtalelse om: — »Meddelelse fra Komissionen til medlemsstaterne om retningslinjer for EU-initiativet vedrø- rende udvikling af landdistrikterne (Leader+)«, — »Meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om fastlæggelse af retningslinjer for fællesskabsinitiativprogrammer, for hvilke medlemsstaterne anmodes om at fremlægge forslag vedrørende støtte under Equal-initiativet«, og — »Meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om fastlæggelse af retningslinjer for et fællesskabsinitiativ vedrørende transeuropæisk samarbejde med sigte på at fremme en harmonisk og afbalanceret udvikling inden for det europæiske område (Interreg)« (2000/C 156/04) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om fastlæggelse af retningslinjer for et fællesskabsinitiativ vedrørende transeuropæisk samarbejde med sigte på at fremme en harmonisk og afbalanceret udvikling inden for det europæiske område (Interreg) (KOM(1999) 479 endelig udg. ), under henvisning til udkast til meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om retningslinjer for EU-initiativet vedrørende udvikling af landdistrikterne (Leader+) (KOM(1999) 475 endelig udg. ), under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om fastlæggelse af retningslinjer for fællesskabsinitiativprogrammer, for hvilke medlemsstaterne anmodes om at fremlægge forslag vedrørende støtte under Equal-initiativet (KOM(1999) 476 endelig udg. ), under henvisning til Kommissionens beslutning af 25. oktober 1999 om i henhold til EF-traktatens artikel 265 C, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse, under henvisning til præsidiets beslutning af 2. juni 1999 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 1 »Regionalpolitik, Strukturfondene, Økonomisk og Social Samhørighed, Grænseoverskri- dende og Interregionalt Samarbejde«, under henvisning til bidraget fra Underudvalg 5 »Social- og Arbejdsmarkedspolitik, Sundhedsvæsen, Forbrugerbeskyttelse, Forskning, Turisme« (ordfører: Mae Sexton, medlem af Longford County Council, IRL/ELDR), under henvisning til bidraget fra Underudvalg 2 »Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne, Fiskeri« (ordfører: José Correia, borgmester i Tavira, P/PPE), under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 219/99 rev. 3), der blev vedtaget af Underudvalg 1 den 1. december 1999 med Vibeke Storm Rasmussen (amtsborgmester Københavns Amt, DK/PSE) som ordfører — på den 32. plenarforsamling den 16. -17. februar 2000 (mødet den 17. februar) vedtaget følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Under henvisning til Kommissionens meddelelse om fællesskabsinitiativerne 2000-2006 (Kommissionens arbejds- program nr. 97/020) og meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne om fastlæggelse af retningslinjer for et fælles- skabsinitiativ vedrørende transeuropæisk samarbejde med sigte på at fremme en harmonisk og afbalanceret udvikling inden for det europæiske område (Interreg) (KOM(1999) 479 endelig udg. ) udarbejder Regionsudvalget en udtalelse om Fællesskabs- initiativerne 2000-2006. Udtalelsen er Regionsudvalgets bi- drag til diskussionen af fællesskabsinitiativerne Interreg, Le- ader+ og Equal i den kommende strukturfondsperiode. Urban- initiativet behandles ikke i denne udtalelse. 1. 2. lemsstaternes Regionsudvalget henstiller til Kommissionen og med- forvaltningskomiteerne, i repræsentanter 6. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 156/19 hvorunder de enkelte fællesskabsinitiativer hører, at regioner- nes og lokalområdernes interesser tilgodeses i overensstemmel- se med denne udtalelse. 2. Generelle bemærkninger vedrørende fællesskabsin- itiativerne 2. 1. Fællesskabsinitiativerne er af stor vigtighed og interesse for de regionale og lokale myndigheder i EU. Det er ofte regionale og lokale myndigheder, der enten administrerer programmerne eller implementerer projekterne. Derfor ud- trykker Regionsudvalget tilfredshed med den øgede fokus på de regionale og lokale myndigheders involvering i fællesskabs- initiativerne under den nye strukturfondsperiode. 2. 2. Under henvisning til nærhedsprincippet understreges det, at såvel udformningen som gennemførelsen af planer og programmer primært falder inden for de lokale og regionale myndigheders kompetenceområde. Regionsudvalget kan i princippet 2. 3. tilslutte sig den foreslåede koncentration af støtten til fællesskabsinitiativerne, hvorved de eksisterende tretten initiativer reduceres til fire. Initiativernes indhold tager i vidt omfang højde for både kontinuitetsprincippet og de aktuelle udviklingstendenser. Interreg Grænseoverskridende, tværnationalt og tvær- regionalt samarbejde med henblik på at frem- me en harmonisk og balanceret udvikling på tværs af Europa. 2. 5. Fællesskabsinitiativerne komplementerer de øvrige strukturfondsinitiativer under programmerne for mål 1-, 2- og 3-områder. Derfor er det nødvendigt at koordinere program- merne for fællesskabsinitiativerne med medlemsstaternes pro- grammeringsdokumenter og de operationelle programmer. Regionsudvalget noterer med tilfredshed, at et af de 2. 6. vigtigste principper for de nye fællesskabsinitiativer er bottom- up-tilgangen og det regionale og lokale ansvar og deltagelse (partnerskabsprincippet). Det er vigtigt at fastholde, at de regionale og lokale myndigheder har en central rolle at spille både i forbindelse med programudarbejdelsen, implementerin- gen og evalueringen af programmerne. De regionale og lokale myndigheder er tættest på borgerne og ved derfor, hvordan udfordringerne bedst gribes an. Det skal i den forbindelse understreges, at igangsætning af programmerne fra medlems- statens side kræver et tæt partnerskab med de repræsentative organer og foreninger for de regionale og lokale myndigheder, der gennemfører programmerne. 2. 7. Administrations- og evalueringsstrukturerne bør være så enkle og ubureaukratiske som muligt, og godkendelsespro- cedurerne bør være hurtigere, hvorfor administrationsstruktu- rerne bør strammes op. 2. 8. Fællesskabsinitiativerne har til formål at støtte initiati- ver af særlig fælleseuropæisk karakter. Støtte fra et af fælles- skabsinitiativerne bør derfor ikke afhænge af, om projektet udføres i et af Fællesskabets målområder eller ej. Det er derimod strukturpolitikkens opgave at bidrage til indkomstudjævning mellem regionerne gennem Fællesskabets udpegning af mål- områder og de regionale programmer. Leader+ Udvikling af landdistrikterne. 2. 9. Regionsudvalget mener, at det er vigtigt, at samar- bejdende partnere deltager på lige fod i fællesskabsinitiativerne. Equal Tværnationalt samarbejde med henblik på at fremme nye metoder til at bekæmpe alle former for diskrimination og uligheder på arbejdsmarkedet. Urban Økonomisk og social fornyelse i bydele med akutte problemer. 2. 4. Det er en velkommen forenkling, at hvert fællesskabsi- nitiativ kun finansieres af én af strukturfondene. Interreg og Urban finansieres under Den Europæiske Fond for Regionalud- vikling (EFRU), Leader+ finansieres under Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), og Equal finansieres under Den Europæiske Socialfond (ESF). Hvert fællesskabsinitiativ kan således iværksætte foranstaltninger, der er dækket af de øvrige fonde. Det betyder f. eks. , at Interreg også kan støtte aktiviteter, der normalt hører under Social- eller Landbrugsfonden. På den måde sikres det, at indsatsen under hvert fællesskabsinitiativ i højere grad målrettes til de problemer, der søges løst, og til de myndigheders behov, som anvender midlerne. Det reducerer den administrative byrde, men det kræver også en særlig indsats af de strukturfondsan- svarlige myndigheder. 2. 10. Rådet besluttede den 1. juli 1999 at afsætte ca. 10,4 mia. euro (1999-priser) til fællesskabsinitiativerne, heraf Interreg, 700 mio. euro til Urban, 4 875 mio. euro til 2 020 mio. euro til Leader+ og 2 847 mio. euro til Equal. 2. 11. Regionsudvalget tager til efterretning, at støtten til fællesskabsinitiativerne reduceres i den kommende periode 2000-2006. Interreg 3. Bemærkninger vedrørende Interreg 3. 1. Målet med det nye Interreg-initiativ er at fremme grænseoverskridende, tværnationalt og tværregionalt samar- bejde med henblik på at sikre en afbalanceret udvikling i Europa. C 156/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 2000 3. 2. Regionsudvalget glæder sig over og anerkender styrkel- sen af de regionale og lokale myndigheders rolle inden for rammerne af Interreg III. 3. 3. Regionsudvalget bifalder, at initiativet bygger på erfa- ringerne fra de tidligere Interreg-programmer, og at også erfaringerne fra de nyskabende aktioner under EFRU’s artikel 10 inddrages i Interreg. 3. 8. Regionsudvalget noterer med tilfredshed, at Kommis- sionen forestiller sig at allokere én pulje penge (globaltilskud) direkte til hvert Interreg III-program. Programmerne fungerer bedst, når bottom-up-princippet anvendes, dvs. hvor regionale og lokale partnere selv tager initiativet, og udvælgelsen af projekter sker i partnerskab mellem de regionale, lokale og sociale partnere. I fællesskab træffes beslutningerne om, hvilke aktiviteter der understøtter programmet og derfor bør støttes. 3. 4. Interreg-initiativet har tre strenge: Streng A Streng B Streng C Grænseoverskridende samarbejde med henblik på at fremme af integreret regional udvikling mellem grænseregioner, herunder eksterne og maritime grænser (Interreg III A). Tværnationalt samarbejde med henblik på at bidrage til harmonisk og bæredygtig udvikling på tværs af store grupper af europæiske regio- ner — makroregioner (Interreg III B). Tværregionalt samarbejde med henblik på at fremme erfaringsudveksling inden for regional udvikling og samhørighedspolitikker og -tek- fremme netværksdannelser nikker samt at inden for regionalpolitiske emner (Interreg III C). 3. 5. For Regionsudvalget er det vigtigt, at A-, B- og C- programmerne ikke overlapper hinanden, men at de supplerer hinanden og dermed muliggør et bredt spektrum af samar- bejdsformer og -relationer. Således skal både myndigheder, som kun i begrænset omfang har deltaget i interregionalt samarbejde, og mere erfarne regioner og byer have mulighed for at deltage i Interreg-samarbejde. 3. 6. Regionsudvalget mener, at administrationen af Inter- reg-midlerne bør forenkles væsentligt ved at decentralisere beslutningsprocessen i praksis til de involverede parter og ved at skabe den rette balance mellem forenkling og fleksibilitet, så det sikres, at midlerne udbetales hurtigt og effektivt. Derfor er der behov for, at ansvarsfordelingen mellem det vertikale og det horisontale partnerskab tydeliggøres, at bureaukratiet mindskes, samt at overvågningen, evalueringen og kontrollen skærpes, så der herigennem sikres en bedre og sundere finansiel forvaltning. 3. 7. Kommissionen lægger vægt på at etablere ægte grænse- overskridende og tværnationale aktiviteter og administration- senheder. Et ægte grænseoverskridende samarbejde er kende- tegnet ved fælles beslutningsstruktur, der omfatter både pro- gramudvikling, projektudvælgelse og finansiering samt fælles administrationsstruktur. 3. 9. Regionsudvalget noterer med tilfredshed, at der kan ydes op til 100 procent finansiering af etablering og udvikling af strukturer for fælles programmering, opfølgning og pro- gramadministration (teknisk assistance). Den offentlige sektor er forskelligt struktureret 3. 10. i Europa, og definitionen af offentlige opgaver og midler varierer. Med udgangspunkt i erfaringerne fra de nuværende Interreg-programmer anbefaler Regionsudvalget, at det overve- jes — under hensyntagen til de gældende konkurrenceregler — at tillade visse former for private midler som medfinansie- ring til EU’s støtte således, at midlerne ligestilles med offentlig medfinansiering. Midlerne kan komme fra eksempelvis fagbe- vægelsen, NGO’er eller foreninger, som støtter mere almene formål. Medfinansieringen skal således vurderes ud fra formålet med midlernes anvendelse frem for deres oprindelse. 3. 11. Regionsudvalget noterer, at Kommissionens liste over støtteberettigede grænseområder under Interreg II A og geo- grafiske afgrænsninger af makroregioner under Interreg II B er justeret i de nye Interreg-retningslinjer. Regionsudvalget støtter Kommissionens forslag om 3. 12. at oprette et observatorium for grænseoverskridende, tværna- tionalt og tværregionalt samarbejde, forudsat at finansieringen af det ikke sker på bekostning af allokering af midler til Interreg-programmerne. Der er god brug for et system, der kan koordinere, udveksle og sprede erfaringer fra interregionalt samarbejde. 4. Streng A — Grænseoverskridende samarbejde (Inter- reg III A) 4. 1. Mange af grænserne mellem Europas lande er fastlagt i dette århundrede. De konflikter og den mistillid, der opstår omkring en ændret grænse, erstattes kun langsomt af fredelig sameksistens og positivt samarbejde. Ikke mindst regioner, der grænser op til landene i Central- og Østeuropa, mærker, at en grænse snarere adskiller to lande frem for at være et sted, hvor de mødes. Derfor er det af stor vigtighed fortsat at prioritere støtte til samarbejde hen over EU’s eksterne grænse — også i kystområder. 6. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 156/21 4. 2. Det grænseoverskridende samarbejde har en vigtig funktion med hensyn til at forbedre befolkningernes historiske, kulturelle og politiske gensidige forståelse, og i forsøg på at fjerne f. eks. sproglige, kulturelle, politiske og administrative hindringer for samarbejde over grænserne. 4. 3. Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at de eksisterende Interreg II A-regioner danner udgangspunkt for fastlæggelsen af de kommende programmer for grænseover- skridende samarbejde. Regionsudvalget noterer med tilfreds- hed, at der i retningslinjerne også lægges vægt på EU’s ydre grænser. Interreg III A-programmet har stor betydning i forbindelse med udligning af regionale forskelle i levestandard op ad den lange grænse mellem EU og Rusland. Interreg III A- programmet letter de baltiske ansøgerlandes tilpasning til udviklingspolitikken i EU. 4. 4. For de regioner, der udgør ø-samfund eller grænser op til havet, sker kommunikation og kontakt på tværs af havet. Det er vigtigt, at de maritime kommunikationsveje forbedres og udbygges med henblik på, at Det Indre Markeds grænseover- skridende arbejdsmarked, erhvervsliv, uddannelsessektor og kulturelle liv kommer til at hænge bedre sammen. Derfor bør der indbygges en fleksibilitet, der gør det muligt for øerne at nyde godt af Interreg III A. Det er især vigtigt for regionerne i EU’s yderste periferi efter Regis-initiativets ophør. 4. 5. Regionsudvalget noterer derfor med tilfredshed, at nogle maritime grænser fortsat omfattes af Interreg III A. Det gavner især ø-samfund samt isolerede og perifere regioner, at eksisterende, velfungerende og naturlige maritime samarbejds- regioner stadig kan modtage støtte. 4. 6. Der findes et betydeligt antal eksempler på ægte grænseoverskridende Interreg-administrationsstrukturer, her- under euroregionerne. Skønt euroregionerne bygger på decen- trale, tværnationale politiske og administrative strukturer, mener Regionsudvalget, at euroregionsbegrebet ikke må være en forudsætning for at få tildelt administrationen af Inter- reg III A-programmer og -midler, men det bør dog tælle med ved tildelingen. Kommissionen foreslår, at der kun etableres ét program 4. 7. for hver national grænse med specifikke underprogrammer for mindre grænseoverskridende samarbejdsområder. Regionsud- valget mener, at netop Interreg III A-regioner arbejder ud fra egne politiske prioriteringer, som ikke kan sammenfattes i ét centralt program per national grænse. Det er samtidig i modstrid med bottom-up-princippet at fjerne den administrati- ve og finansielle beslutningsproces fra det horisontale partner- skab mellem regionale, lokale og sociale partnere i de grænse- overskridende regioner. Regionsudvalget opfordrer derfor til at bibeholde uafhængigheden for hvert af de programmer, som dækker samarbejder hen over samme nationale grænse. 4. 8. Regionsudvalget noterer med glæde den brede vifte af samarbejdsområder, Kommissionen foreslår med henblik på at implementere grænseoverskridende udviklingsstrategier. De grænseoverskridende programmer afspejler de særlige udfor- dringer, hver enkel grænseregion står overfor. Derfor er det vigtigt, at listen over samarbejdsemner udgør en bred ramme, hvor f. eks. også lokalt og regionalt mediesamarbejde kan passes ind. 4. 9. Regionsudvalget mener, at der bør indarbejdes mere fleksibilitet i Interreg III A-programmerne således, at det ind- byrdes samarbejde mellem programmerne styrkes på flere niveauer: På programniveau, politisk og administrativt niveau samt på projektniveau. Det bør være muligt, at to eller flere programmer arbejder sammen om fælles målsætninger, koordinerer aktiviteter og støtter fælles projekter. Hvor det er rimeligt, bør fleksibiliteten endvidere inkludere en mulighed for, at Interreg III A-programmerne omfatter regioner i flere end to lande, således som der blandt andet er eksempel på i grænseregionen mellem Belgien, Frankrig og Luxembourg. Regionsudvalget støtter den eksisterende regel om, at 4. 10. op til 20 procent af midlerne under de grænseoverskridende programmer kan støtte projekter og aktiviteter i områder, der ligger op til grænseregioner. En forudsætning for støtten er, at midlerne kommer det samlede grænseområde til gode, f. eks. i form af øget mobilitet. 5. Streng B — Tværnationalt samarbejde (Interreg III B) 5. 1. Samarbejdet under streng B adskiller sig blandt andet fra streng A ved, at det geografiske område og antallet af partnere er større (makroregioner). Indsatsen omfatter samarbejde inden for fysisk planlægning og regional udvikling. Under streng B er der mulighed for at samarbejde med naboregionerne i ikke-EU-lande om projekter, der er med til at udvikle og understøtte fælles strategier for makroregionerne. 5. 2. De støtteberettigede aktiviteter under Interreg III B bør udvides i forhold til det eksisterende Interreg II C-program. Ud over analyser og studier bør også projekter med mere synlige resultater, herunder mindre (infrastruktur-) investeringer og pilotprojekter, kunne støttes. Herved øges muligheden for, at aktiviteter og udbytte er målbare. Samtidig bør begrebet fysisk planlægning udvides, således at egentlig regional- og erhvervsudvikling såsom teknologisk udvikling og forskning, beskæftigelsesfremme og uddannelse kan støttes. Såfremt Interreg skal yde et positivt bidrag til EU’s 5. 3. fremtidige politik for rumlig udvikling, mener Regionsudval- get, at initiativets operationelle programmer, hvor dette er C 156/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 2000 muligt, bør være i overensstemmelse med målsætningerne i Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv (EFFU). Interreg III B og EFFU bør gensidigt støtte hinanden, således at EFFU-anbefalingerne om et mere balanceret polycen- trisk territorium, bæredygtig udvikling, mere balanceret trans- portinfrastruktur og respekt for natur og kulturarv føres ud i livet gennem praktiske projekter. 5. 4. Regionsudvalget mener, at makroregionerne under streng B bør være åbne for regioner, der positivt kan bidrage til en bæredygtig, harmonisk og balanceret udvikling. Regioner, der fungerer som naturligt opland og har samhørighed med makroregionen, bør have mulighed for at deltage under Interreg III B. 5. 5. Det eksisterende Interreg II C-program fremtræder som et nationalt domineret program, som også regionale myndigheder kan bruge. Men det er ikke et program baseret på de regionale og lokale myndigheders prioriteringer for udviklingen af de geografiske områder, som programmerne dækker. Det bør derfor overvejes nøje, hvorvidt de eksisterende Interreg II C-programmerings- og administrationsstrukturer skal videreføres under de nye Interreg III B-programmer. Regionsudvalget mener, at definitionen af de geogra- 5. 6. fiske samarbejdsområder i henhold til Interreg III B skal fast- lægges i fuld enighed med de berørte regioner og grupper af regioner efter en evaluering af relevansen af de geografiske områder under Interreg II C. Evalueringen skal tage højde for den langsomme iværksættelse af de operationelle programmer i visse Interreg II C-områder. 6. Streng C — Tværregionalt samarbejde (Interreg III C) 6. 1. Interreg III C er tiltænkt samarbejde mellem regioner over hele Europa. Det er således ikke alle regionale og lokale myndigheder, der har geografi, erfaring, kapacitet eller størrelse til at deltage i grænseoverskridende eller tværnationalt samar- bejde under streng A eller B. Regionsudvalget hilser derfor det nye initiativ velkommen og bekræfter, at der er brug for midler, der støtter etablering af netværk og mindre interregionale erfaringsudvekslingsprojekter. definition de fornødne og relevante forudsætninger for at udarbejde programmer, der kan gå på tværs af hele EU og tematisk dække bredere, end det er tilfældet for programmerne under streng B. 6. 3. Streng C bør struktureres således, at: — det tværregionale samarbejde får en selvstændig indholds- mæssig position inden for Interreg III — det tværregionale samarbejde supplerer de andre strenge som et horisontalt instrument for den europæiske dialog og udveksling af erfaringer om lokale og regionale myndig- heders medvirken til gennemførelse af fællesskabspoli- tikken — der gennemføres støtte af det tværregionale samarbejde ved hjælp af en uafhængig og decentral programforvaltning i Europa. Interreg III C-programmerne skal hænge sammen 6. 4. geografisk, tematisk og/eller på anden måde have fælles karakteristika. Regionsudvalget mener, at streng C bør have en mere nyskabende og specifik karakter og støtte samarbejd- smønstre, som ikke kan støttes under streng A eller B. Der kunne — med henblik på udvidelsen af EU — 6. 5. oprettes et antal geografiske programmer udelukkende for regionale og lokale myndigheder, som sammen med Phare-, Tacis- og Meda-midler programmeres ud fra fælles politiske prioriteringer for udviklingen af området. En sådan fælles ramme skal kunne træffe beslutning om støtte til projekter, som har partnere fra både EU- og ikke-EU-lande, således at initiativerne sikres relevans for de regionale og lokale myndigheders faktiske behov og prioriteringer for regionerne. 6. 6. Regionsudvalget er glad for, at myndighederne i tilba- gestående regioner, på øer og i isolerede og perifere regioner i særlig grad får mulighed for at blive involveret under streng C. 7. Samordning med støtte til tredjelande Regionsudvalget ser kritisk på ideen om, at de admi- 6. 2. nistrative enheder under streng B skal udarbejde og administre- re programmerne under streng C. Programmerne under streng B er defineret ud fra geografiske makroregioner og omhandler fysisk planlægning og regional udvikling. De tværnationale programmer under streng C bør ses ud fra andre synsvinkler, og administrationsenhederne under streng B har ikke per Der er brug for forenklede og sammenhængende 7. 1. procedurer, således at samarbejdet med landene i Central- og Østeuropa og Middelhavsregionen styrkes, og landene integreres i EU’s politikker. Derfor er det nødvendigt, at Phare-, Tacis- og Meda-programmerne, såvel som EU-instru- menter til støtte af ikke-Phare-landene på Balkan, koordineres bedre med Interreg III. 6. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 156/23 7. 2. Interregionalt samarbejde har sin særlige berettigelse i forbindelse med udvidelsen af EU. Samarbejde og erfaringsud- veksling er et vigtigt bidrag til ansøgerlandenes forberedelse på medlemskab af Den Europæiske Union — og dermed et vigtigt bidrag til den europæiske integration og samhørighed. En række problemer i forbindelse med samordning af støtte kan nævnes: 7. 3. Ifølge de nye retningslinjer vil Phare CBC (cross-border co-operation) kun kunne medfinansiere streng A, mens streng B kan medfinansieres af det strukturpolitiske førtiltrædelsesin- strument (ISPA) eller Mainstream Phare. Projekterne under streng B er imidlertid ikke så store, at de kan matches af disse. ISPA er begrænset til at støtte store projekter over 5 mio. euro inden for transport og miljø, og Mainstream Phare støtter kun projekter over 2 mio. euro. 7. 4. Der er ikke overensstemmelse mellem programmernes procedurer og budgetter. Mens Phare-, ISPA- og Tacis-budget- terne er etårige, er Interreg-budgetterne flerårige. Projekterne skal dermed afvikles inden for forskellige tidsrammer. 7. 5. Programmerne har forskellige formål og indsatsområ- der. Mens Interreg III B er fokuseret på rumlig planlægning, er f. eks. Phare-programmet fokuseret på at forberede ansøgerlan- dene til optagelse i EU, og Tacis støtter en lettere overgang for landene i det tidligere Sovjetunionen. Forskellige retningslinjer for programmerne medfører, at der skal udfærdiges flere forskellige ansøgninger for det samme projekt. Samtidig sinker det projekterne unødigt, at der er forskelle i den tid, det tager at godkende en ansøgning under de respektive programmer. 7. 6. Regionsudvalget foreslår, at der reserveres midler til medfinansiering af Interreg III-projekter på Phare-, Tacis- og Meda-budgetterne, som de tværnationale styrekomiteer under Interreg kan indstille støtteværdige projekter til. midler til fællesskabsinitiativerne, svarende til 4 875 mio. euro i perioden fra 2000-2006. 8. 2. Stats- og regeringscheferne understregede i forbindelse med vedtagelsen af Dagsorden 2000, at der med henblik på udvidelsen af EU især skal lægges vægt på de grænseoverskri- dende aktiviteter. 8. 3. Regionsudvalget mener samtidig, at der bør tages højde for, at Interreg II C kun har været allokeret midler fra 1997- 1999 under den nuværende strukturfondsperiode. Derfor, og som følge af de gode resultater Interreg II C har opnået, bør de tværnationale aktiviteters relative vægt øges. 8. 4. Regionsudvalget anbefaler derfor en rimelig fordeling af midlerne mellem Interreg III A og B, som på en gang opretholder det nuværende niveau for grænseoverskridende aktiviteter under Interreg II A, og som relativt set samtidig tager højde for, at de tværnationale aktiviteter under Inter- reg II C kun har været allokeret midler halvdelen af den nuværende strukturfondsperiode. Konsekvensen er, at en min- dre del tilfalder initiativerne under det nye Interreg III C. 8. 5. Regionsudvalget anbefaler derfor, at midlerne fordeles således mellem Interreg III-strengene, at der ved fordelingen tages hensyn til stats- og regeringschefernes beslutning i forbindelse med Agenda 2000, og at der fokuseres på grænse- overskridende aktiviteter — navnlig med henblik på udvi- delsen. 8. 6. For at undgå, at visse nationale dele af de tværnationale Interreg III B-områder får færre bevillinger end deres nabore- gioner med svækket synergi til følge, foreslår Regionsudvalget, at Kommissionen beder medlemsstaterne om at fordele EFRU- midlerne på en måde, der garanterer intern solidaritet mellem regionerne og en reel kontinuitet i forhold til Interreg II C. 7. 7. Regionsudvalget noterer, at Kommissionen i retnings- linjerne for Interreg lægger op til en forbedret koordinering af Interreg med støtten til EU’s nabolande i Central- og Østeuropa, Balkan og Middelhavsregionen. Regionsudvalget anbefaler, at 9. Anbefalinger vedrørende Interreg III 8. Finansiering 8. 1. Opprioriteringen af Interreg-initiativet hilses velkom- men. Det støttes, at Interreg III bevilges halvdelen af de samlede (1) de lokale og regionale myndigheders rolle i programme- ringen, implementeringen, udvælgelsen og evalueringen styrkes gennem en fuldstændig gennemførelse af subsidia- ritetsprincippet, (2) administrationen forenkles væsentligt ved at decentralise- re beslutningsprocessen i praksis til de involverede parter og ved at skabe den rette balance mellem forenkling og fleksibilitet, så det sikres, at midlerne udbetales hurtigt og effektivt, C 156/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 2000 (3) programmerne udarbejdes ifølge partnerskabsprincippet, således at programmering, finansielle og administrative lokale og sociale beslutninger tages af de regionale, partnere, (14) forkaste ideen om, at de tværnationale administrative enheder under streng B skal udarbejde og administrere programmerne under streng C, (4) Interreg-programmerne A, B og C supplerer hinanden således, at både myndigheder, som kun i begrænset omfang har deltaget i interregionalt samarbejde, og mere erfarne regioner har mulighed for at deltage i Interreg- samarbejde, (15) Phare-, Tacis- og Meda-programmerne koordineres bedre med Interreg III-programmet, og (16) midlerne fordeles rimeligt mellem Interreg III A og B, således at de grænseoverskridende aktiviteter opretholdes samtidig med, at de tværnationale aktiviteters relative vægt opprioriteres, og det nye Interreg III C ligeledes får en passende del. (5) Interreg III-programmerne gøres så fleksible, at det er muligt at samarbejde på tværs af programniveau, politisk og administrativt niveau samt projektniveau, Equal (6) Interreg III-midlerne anvendes fleksibelt og er åbne for regioner, der positivt kan bidrage til en harmonisk og balanceret udvikling. Regioner, der fungerer som naturligt opland og har en entydig samhørighed med Interreg- området, bør have mulighed for at deltage under Interreg III-programmerne, (7) der ydes ens tilskudsrater til alle støttede projekter og -partnere, uanset om partnerne er fra et målområde eller ej, (8) ligestille private midler, der har til hensigt at støtte almene formål, med offentlig medfinansiering, (9) Euroregionsbegrebet ikke er en forudsætning for at være programmerings- og administrationsenhed for Interre- g III A-programmerne, (10) der etableres flere Interreg III A-programmer hen over de nationale grænser, der i indeværende periode har flere programmer, (11) fortegnelsen over indsatsområder under Interreg III A udgør en bred ramme med mulighed for samarbejde inden for relevante emner, (12) de støtteberettigede aktiviteter under Interreg III B bør udvides, således at blandt andet mindre (infrastruktur-) investeringer og pilotprojekter kan støttes, (13) det overvejes nøje, hvorvidt de eksisterende Interreg II C programmerings- og administrationsstrukturer skal videreføres under de nye Interreg III B-programmer, 10. Bemærkninger vedrørende Equal 10. 1. De to mål, som går ud på at sikre maksimal beskæfti- gelse og social samhørighed, er store udfordringer for EU. Amsterdam-traktaten anerkender EU’s rolle i forbindelse med bekæmpelse af social udstødelse. Traktaten henviser eksplicit til bekæmpelse af udstødelse og diskrimination. Der er i artikel 137 hjemmel for: »foranstaltninger til fremme af samarbejde mellem med- lemsstaterne gennem initiativer, der tager sigte på at opnå større viden, udvikle udvekslingen af information og gode erfaringer, fremme nytænkning og vurdere erfaringerne med det formål at bekæmpe social udstødelse«. 10. 2. Der er ikke kun moralske og etiske begrundelser for at bekæmpe arbejdsløshed og social udstødelse, men også økonomiske. Den hastighed, hvormed moderniseringen og udviklingen af nye teknologier sker, har nødvendiggjort en hurtig nyvurdering af behovet for faglige færdigheder i EU. De, der har adgang til undervisning og uddannelse, har ubegrænsede muligheder for at nyde godt af det opstående informationssamfund. Men for den del af arbejdsstyrken, som befinder sig i ringe kvalificerede job, eller — endnu værre — for de mennesker, som slet ikke er på arbejdsmarkedet, bliver skellet mellem faglært og ufaglært endnu større. Ved at arbejde på at åbne arbejdsmarkedet for alle, herunder navnlig de ringest stillede, kan EU frigøre et potentiale af menneskelige ressourcer, som ellers ville være forblevet skjult og uudnyttet. Det er ikke usædvanligt, at arbejdsgivere, som har mangel på fagligt uddannet arbejdskraft, ansætter arbejdstagere fra udlandet i stedet for at tilbyde uddannelse og undervisning til den del af deres egen arbejdsstyrke, som er i ringe kvalificerede job, eller til folk fra de lediges rækker. 10. 3. Udformningen af den europæiske beskæftigelsesstra- tegi og de nationale handlingsplaner har tilskyndet til en reform af Den Europæiske Socialfond (ESF). For så vidt angår målsætninger og prioriteter vil Den Europæiske Socialfonds fremtidige form afhænge af den europæiske beskæftigelsesstra- tegi. 6. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 156/25 10. 4. I programmeringsperioden 1994-1999 falder en stor del af ESF’s aktiviteter inden for rammerne af to EU-initiativer: Adapt (tilpasning til de industrielle forandringer) og Employ- ment (reintegrering af ledige målgrupper på arbejdsmarkedet). Sidstnævnte er underinddelt i fire dele: Now, Horizon, Youth- start og Integra. 11. 1. 2. Kommissionen frygter muligvis, at den administra- tive byrde, der lægges på organisationerne og på Kommissio- ikke vil føre til nen, når den deltager i mindre projekter, en nævneværdig multiplikatoreffekt. Regionsudvalget mener imidlertid, at hvis forvaltningen af Equal bliver effektiv og enkel, så vil udbyttet være højere, hvilket vil være til gavn for alle parter. 10. 5. Disse to EU-initiativer er vigtige instrumenter i EU til fremme af ændringer på beskæftigelses- og arbejdsmarkedsre- laterede politikområder. Både Adapt og Employment har spillet en vigtig rolle med hensyn til at skabe forudsætninger for fremtidige aktioner på området innovation og innovative måder at udforme præventive og aktive foranstaltninger på. Ved at formidle og udbrede eksempler på god praksis og erfaringer til andre organisationer, samt udbrede programmer og projekter til samtlige medlemsstater har de dannet basis for spredningen af arbejdsmarkedspolitikker. De har også via deres tværnationale partnerskaber fremskyndet læreprocessen. 10. 6. Det nyligt udformede Equal-initiativ bygger på Adapt og Employment-initiativernes erfaringer og succes. Det forud- ses, at det betydeligere potentiale ved tværnationalt samarbejde både mellem individuelle projekter og mellem projektledere og politiske beslutningstagere vil blive udviklet yderligere, og overførslen af god praksis vil påvirke den europæiske beskæftigelsesstrategi. 10. 7. Kommissionen har helt korrekt erkendt, at der kan læres noget af Adapt og Employment. Der bør bygges videre på den indhøstede ekspertise, herunder navnlig i relation til projektledere og personer, der er involveret i forvaltningen af initiativerne. Den merværdi, der er skabt i de sidste år af de løbende EU-initiativer, må fastholdes og fremmes. 11. Projektprofil og additionalitet 11. 1. Projektprofil 11. 1. 1. Kommissionens forslag om at undgå at sprede de finansielle midler på for mange små projekter udgør et kursskifte. I modsætning til den nuværende programmerings- periode er Kommissionens position, at det antal projekter, der skal kunne få støtte, bør reduceres med det resultat, at de projekter, der vælges, vil tendere til at være større projekter. Spørgsmålet om, hvorvidt det er muligt for »mindre« projekter at udvikle tværnationale elementer, er yderst vigtigt. Regions- udvalget mener, at projekterne ikke bør bedømmes eller evalueres på grundlag af størrelse. Det er ofte tilfældet, at »små« projekter frembyder et uhyre stort potentiale for så vidt angår innovative metoder og overførsel af god praksis. Det kan være noget lettere at påvise metoder og eksempler på god praksis hidrørende fra mindre projekter end store uoverskuelige projekter. 11. 2. Additionalitet Additionalitet er et emne, der også bør behandles i 11. 2. 1. det nye Equal-initiativ. Erfaringer fra Adapt og Employment viser, at partnerne ofte kæmper for at tilvejebringe den tilstrækkelige medfinansiering. Dette har navnlig været et problem for de regionale og lokale myndigheder, der deltager i en lang række tværnationale projekter. Ved at koncentrere midlerne under Equal-initiativet på større projekter kan nogle lokale og regionale myndigheder se sig udelukket fra deltagelse i Equal-projekter, da de ikke er i stand til at mønstre den nødvendige medfinansiering. Dette taler igen til fordel for, at »mindre« projekttyper kan spille en vigtig rolle i Equal- initiativet, da det kan være nemmere at tilvejebringe medfinan- siering til projekter med mindre budgetter. 12. Foranstaltninger 12. 1. der lanceres under tre hovedområder. Equal skal efter planen yde støtte til foranstaltninger, i) Hovedområde A: tværnationale, integrerede projekter ii) Hovedområde B: nationale netværk og spredning iii) Hovedområde C: politikudformning. 12. 2. Hovedområde A: tværnationale, integrerede projekter Projekter under hovedområde A skal tage sigte på 12. 2. 1. at bekæmpe diskrimination og uligheder på arbejdsmarkedet. Efter indkaldelse af forslag skal projekterne udvælges og iværksættes på basis af tre kriterier: a) b) innovation — som skal benchmarkvurderes i forhold til tidligere erfaringer med EU-initiativer; styrkelse af handlingskompetencen og hjælp til selvhjælp — direkte inddragelse af de mest umiddelbart berørte i kampen mod diskrimination og ulighed på arbejdsmar- kedet; c) integreret approach — de valgte projekter bør omfatte en bred vifte af aktioner. 12. 2. 2. Under hovedområde A: tværnationale, integrerede projekter anbefaler Kommissionen, at der skal være tre projekt- faser, der fører projekterne fra en forberedende fase til en operationel fase og endelig en evaluerings- og spredningsfase. C 156/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 2000 12. 2. 3. Regionsudvalget glæder sig over, at Kommissionen anbefaler, at Den Europæiske Socialfond skal være den eneste strukturfond, der finansierer disse integrerede projekter, da dette vil føre til større forenkling. 12. 2. 4. Regionsudvalget mener, at det er yderst vigtigt, at termerne innovation, styrkelse af handleevnen og integreret approach defineres klart fra initiativets start. Når termer er defineret klart i relation til Equal, vil en stor del af den forvirring, der gjorde sig gældende i forbindelse med Adapt- og-Employment-initiativerne, kunne undgås. 12. 3. Hovedområde B: nationale netværk og spredning for et begrænset antal 12. 3. 1. Kommissionen forudser, at hovedområde B: natio- nale netværk og spredning vil kunne udgøre omdrejningspunk- tet tematiske områder, som skal finansieres af Equal i hver enkelt medlemsstat. Regionsudvalget mener, at de lokale og regionale interesser bør kunne deltage i beslutningsprocessen sammen med medlemsstaterne og Kommissionen, når der træffes beslutninger om relevante tematiske områder. Kommissionen anbefaler også, at hver enkelt medlemsstat foreslår passende mekanismer på nationalt plan med henblik på netværk mellem projekterne og sprednin- gen af god praksis. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør lokale og regionale interesser direkte inddrages i udformningen af de ovenfor nævnte mekanismer. 12. 4. Hovedområde C: politikudformning 12. 4. 1. Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at hovedområde C: politikudformning skal involvere Kommissio- nen og medlemsstaterne i et samarbejde om at skabe et link mellem god praksis, der hidrører fra projekter, og politikudformning på de tematiske områder, der er vedtaget inden for rammerne af Equal. Regionsudvalget går varmt ind for forsøg på at udvikle mekanismer med henblik på benchmarking og spredning af resultater. 13. Gennemførelse af Equal I forbindelse med gennemførelsen af Equal anbefaler 13. 1. Kommissionen, at hver enkelt medlemsstat forbereder et nationalt program i henhold til de vedtagne temaer i relation til den europæiske beskæftigelsesstrategi via en koordinations- struktur. Når disse programmer er godkendt, vil medlemssta- terne være ansvarlige for regelmæssigt at gennemføre indkal- delser af forslag til projekter og oprette nationale overvågnings- udvalg med henblik på at kontrollere initiativets gennemfø- relse. Regionsudvalget mener, at det er på medlemsstatsniveau, at de lokale og regionale myndigheder kan spille en vigtig rolle for at gøre Equal til en succes. Det mener, at de lokale og regionale interesser bør repræsenteres i de nationale overvågningsudvalg, hvor de kan bidrage med deres egne lokale og regionale erfaringer, som kan påvirke processen. 14. Målretning af foranstaltningerne Regionsudvalget er betænkelig ved, at Kommissionen 14. 1. i forbindelse med udformningen af sin oprindelige position til Equal-initiativet anførte, at der i modsætning til den nuværende EU-initiativrunde ikke vil være tale om øremærkning af midler til visse af samfundets sektorer. Alle de organisationer, der arbejder på at bekæmpe marginalisering, vil skulle konkurrere mod hinanden om finansiering i henhold til Equal-initiativet. For eksempel vil de dele af samfundet, der bekæmper diskrimi- nation på grundlag af handicap, ville skulle konkurrere med de grupper, der forsøger at fremme lige muligheder for kvinder på arbejdspladsen. Hvorvidt dette ville føre til udvælgelsen af de bedste og mest nyttige projekter, er et åbent spørgsmål. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at overveje at indføre foranstaltninger under Equal-initiativet, der specifikt går på de forskellige marginaliserede dele af samfundet. 15. Anbefalinger vedrørende Equal 15. 1. række punkter i forbindelse med retningslinjerne for Equal. Regionsudvalget anbefaler, at der tages højde for en (1) Equal er udformet med henblik på at konsolidere resultater- ne af de nuværende Adapt- og Employment-initiativer. Der er imidlertid behov for at inkorporere nye programmer og foranstaltninger i en ny kontekst, nemlig den europæiske beskæftigelsesstrategi. Equal bør gøres til et instrument, som kan hjælpe EU, lokale, regionale og nationale instanser i deres indsats mod social udstødelse på arbejdspladsen og i det øvrige samfund. (2) Den administrative byrde i forbindelse med indgivelse af ansøgninger om støtte bør være så let som muligt, ofte vil udsigten til en uhyre tung bureaukratisk proces afholde potentielle ansøgere fra at melde sig. (3) Der bør sikres klare definitioner, når det er muligt. Termerne innovation, tværnationalitet og mainstreaming bør defineres tydeligt i forbindelse med Equal. (4) Der bør udformes overvågningsaktiviteter, som vil gøre det muligt at sammenligne projektresultater og angive, hvor stor en grad af succes der er tale om. (5) Det er af altoverskyggende betydning at forstå, at en effektiv mainstreaming af gode Equal-projekter på natio- nalt, regionalt og lokalt plan kun kan opnås, hvis der udformes en spredningsstrategi, mens projektet løber, og ikke, hvis den udsættes til projektets sidste fase. Leader+ 16. Bemærkninger vedrørende Leader+ Det epokegørende i fællesskabsinitiativet Leader+ 16. 1. (I og II) var den valgte indfaldsvinkel, som kan sammenfattes således: 6. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 156/27 — integreret aktion, der omfatter næsten alle støtteområder — iværksættelse og teknisk støtte til udvikling, — uddannelse på forskellige niveauer, — etablering/konsolidering/modernisering af virksom- heder, — udnyttelse af lokale råstoffer gennem forarbejdning i mindre produktionsenheder, — salgsfremme og markedsføring af lokale produkter og tjenesteydelser, Regionsudvalget foreslår derfor, at passager af den art fjernes fra Kommissionens udkast til meddelelse til medlemsstaterne. Det drejer sig om 2. punktum i punkt 9 og sidste punktum i punkt 10. I øvrigt peges der netop på det specifikke og originale 16. 3. i den udviklingsstrategi, der ventes fastlagt i hver enkelt lokal handlingsplan, set i forhold til indsatsen under de klassiske programmer. Ikke desto mindre er strategien i Leader+ lige præcis sektoriel eller rettet mod en enkelt målgruppe. — konsolidering og diversificering af turismen i landdis- trikterne, 16. 4. Det egentligt nye i Leader+ ligger i den strategi, som dette program introducerer og styrker, og det er netop dette fremskridt på det metodiske plan, som bør bevares og udvikles. — beskyttelse og promovering af miljøet og den kulturelle arv; — integrerende indsats i form af projekter og aktiviteter på de forskellige støtteområder, som indgår i en samlet handlingsplan og følgelig ikke er en tilfældig samling af spredte projekter; — lokalt baseret indsats, som udformes på grundlag af de ressourcer, muligheder og forventninger, der forefindes i et givet område; — bottom up-strategi, idet de lokale myndigheder og lokalbe- folkningen inddrages som de vigtigste aktører i lokalud- viklingen; — decentral forvaltning, som varetages af en »lokal aktions- gruppe« med stor handlefrihed, således at indsatsen kan gennemføres med den nødvendige fleksibilitet. 16. 2. Det foreliggende kommissionsdokument om Leader+ følger retningslinjerne for de tidligere programmer. Der tilføjes dog et nyt element med kravet om, at strategien i de lokale udviklingsplaner skal have relation til ét ud af en række angivne emner. Regionsudvalget finder det vigtigt, at indsatsen koncentreres om målrettede problemområder. De emner og målgrupper, som Kommissionen angiver, vil være velegnede til at indgå i en integreret udviklingsstrategi. Regionsudvalget lægger imidlertid vægt på muligheden for, at den lokale aktionsgruppe kan vælge mere end ét emne eller én målgruppe og opfordrer også medlemsstaterne til at benytte muligheden for at supplere listen over emner og målgrupper. Det må først og fremmest slås fast, at der altid har været lagt vægt på princippet om, at alle landdistrikter i de femten medlemsstater er støtteberettigede under Leader+, og at ret- ningslinjerne for udarbejdelse af programplaner således ikke må indeholde hindringer herfor. 16. 5. I denne forbindelse skal det understreges, at en handlingsplan for integreret udvikling af et landdistrikt ikke kun kan bestå af pilotprojekter. En sådan handlingsplan må omfatte en lang række initiativer og projekter, som tager fat på de lokale problemer, imødekommer lokale forventninger og giver lokale resultater, som medvirker til at sætte skub i lokaludviklingen. Det innovative ligger i planen som helhed, og visse foranstaltninger kan — selvom de ikke er innovative — være nødvendige for at sikre den praktiske gennemførlig- hed, sammenhængen og konsekvensen i processen som helhed. 16. 6. Endelig påpeges det, at Leader+-strategien kræver, at der nedsættes et organ for lokal udvikling, som skal udforme og gennemføre en lokal handlingsplan og sideløbende hermed mobilisere og inddrage lokale kræfter og lokale myndigheder. Uden en lokal dynamik og satsning på en lokalt baseret udvikling kan Leader+ ikke fungere. Derfor er det afgørende, at der i Leader+ opretholdes et stærkt islæt af iværksættelse og teknisk støtte til udvikling, som giver mulighed for at støtte en bred vifte af aktiviteter og initiativer — såsom etablering af iværksættelsesnet (med egne centre, faciliteter og menneskelige ressourcer), støtte til informations- spredning i lokalområdet og afholdelse af festivaler og andre arrangementer. Muligheden for støtte til erhvervelse af kompetence og anden teknisk assistance bør — eventuelt i modereret omfang — også gælde landdistrikter, hvor eksisterende Leader-grupper videreføres. Leader+ bør lægge særlig stor vægt på foranstalt- 16. 7. ninger, som udmærker sig ved et integreret perspektiv, hvor forskellige investeringer med samme mål supplerer hinanden. C 156/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 2000 16. 8. initiativer, som skyder frem på lokalt plan. Det er særlig vigtigt, at programmet tilskynder til små 16. 9. Leader+ bør styrke det arbejde, der udføres af organer og agenturer for lokal udvikling. For at sikre en bedre gennemførelse af projekterne vedrørende iværksættelse, inter- regionalt samarbejde og netværksdannelse i landdistrikterne bør Carrefour-centrene inddrages direkte. 16. 10. Leader+ bør være et program, som indgår i et samspil med andre programmer med komplementære mål vedrørende jobskabelse, erhvervsuddannelse, håndværk og andre samfundsområder. 16. 11. Regionsudvalget, som i vid udstrækning repræsente- rer lokale folkevalgte fra landdistrikter med særlige struktur- problemer, ser på Leader+ med særlig stor interesse. 16. 12. Det er i første række de lokale myndigheders opgave at puste liv i udviklingen af landdistrikter med strukturproble- mer. De vigtigste projekter med henblik på jobskabelse og økonomisk udvikling finansieres generelt af de lokale myndig- heder. Det ville derfor være uheldigt, hvis Leader+ i stedet for at fremme lokale projekter blev underlagt bureaukratiske og centralistiske visioner på europæisk, nationalt eller regionalt niveau. 16. 13. Regionsudvalget ønsker, at de bestemmelser, som skal danne grundlaget for programmets gennemførelse, iværk- sættes så hurtigt som muligt. I betragtning af de store forventninger til programmet vil det være ønskeligt, at evalueringen af interventionsansøgningerne ikke kommer til at strække sig over fem måneder som anført i dokumentet. De lokale udviklingsaktører, som er uvante med bureaukrati, vil have vanskeligt ved at acceptere lange ventetider. begrænses til f. eks. et halvt år. Regionsudvalget vurderer på baggrund af erfaringerne fra nuværende programperiode, at en forsinket iværksættelse af programmerne vil svække indsatsens gennemførelse og effekt i nye Leader-områder, der først skal oparbejde kompetence. I de områder, der genudpeges, kan den erhvervede kompetence gå tabt. Regionsudvalget noterer sig de tre punkter i Leader+ 16. 14. og er af den opfattelse, at den største finansielle støtte bør tilfalde punkt 1: støtte til integrerede pilotstrategier for udvikling af landdistrikterne. Ved behandlingen af finansieringsansøgningerne bør det tages i betragtning, om der virkelig foreligger en lokal udviklingsstra- tegi med deltagelse af forskellige partnere. Regionsudvalget ønsker, at det bliver muligt at 16. 15. inddrage infrastrukturprojekter i strategien for Leader+. Infra- strukturprojekter, der ikke anerkendes som støtteberettigede under Leader+, bør have en høj prioritering under andre programmer. En udviklingsstrategi for landdistrikterne kræver anlæggelse af visse grundlæggende infrastrukturer, uden hvilke udviklings- processen ikke vil kunne fortsætte. 16. 16. Der bakkes i alt væsentligt op om Kommissionens krav om ikke at begrænse samarbejdet til erfaringsudveksling alene. Erfaringsudveksling som en selvstændig form for samar- bejde bør dog ikke undtages fra EU-støtte. 16. 17. I Kommissionens udkast til retningslinjer for Lead- er+ bør bemærkningen i punkt 9 om, at der »kun vil blive ydet EU-støtte til et begrænset antal landdistrikter«, slettes. 16. 18. I udkastets punkt 12, første afsnit, bør bestemmelsen om, at det kun er de lokale aktionsgrupper, der kan modtage støtte fra Leader+, udgå. Også programgennemførelsen må sikres mod forsinkelser. Ifølge Kommissionens forslag kan udvælgelse af aktionsgrup- per strække sig over en periode på helt op til to år fra udvælgelseskriterierne er godkendt. Denne proces bør kunne Slettes bør endvidere sidste punktum i tredje afsnit under punkt 12, der lyder således: »På beslutningsplanet må offentlige myndigheder og folkevalgte ikke repræsentere mere end 50 % af det lokale partnerskab«. Bruxelles, den 17. februar 2000. Jos CHABERT Formand for Regionsudvalget


title: Verordnung (EG) Nr. 375/2000 der Kommission vom 17. Februar 2000 zur Erteilung von Ausfuhrlizenzen nach dem Verfahren B im Sektor Obst und Gemüse

eurovoc_concepts:
export licence
fruit vegetable
nut

formats: pdf print

text: 18. 2. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 46/33 VERORDNUNG (EG) Nr. 375/2000 DER KOMMISSION vom 17. Februar 2000 zur Erteilung von Ausfuhrlizenzen nach dem Verfahren B im Sektor Obst und Gemüse DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, (3) gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 2190/96 der Kommission vom 14. November 1996 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EG) Nr. 2200/96 des Rates hinsichtlich der Ausfuhrerstattungen für Obst und Gemüse (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 298/2000 (2), insbesondere auf Artikel 5 Absatz 5, Ausfuhrerstattungen im Sektor Obst und Gemüse beein- trächtigen. Angesichts dieser Lage sind Anträge auf Erteilung von Lizenzen nach dem Verfahren B, die für nach dem 17. Februar 2000 ausgeführte Tomaten und Walnüsse in der Schale gestellt werden, bis zum Ende des derzeitigen Ausfuhrzeitraums abzulehnen — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: in Erwägung nachstehender Gründe: Artikel 1 (1) (2) Durch die Verordnung (EG) Nr. 67/2000 der Kommis- sion (3) wurden die Richtmengen festgesetzt, für die nach dem Verfahren B außerhalb der Nahrungsmittelhilfe Ausfuhrlizenzen erteilt werden. Nach den der Kommission zur Zeit vorliegenden Kennt- nissen könnten die für den derzeitigen Ausfuhrzeitraum vorgesehenen Richtmengen bei Tomaten und Walnüssen in der Schale bald überschritten werden. Diese Über- schreitung würde eine reibungslose Anwendung von Gemäß Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 67/2000 gestellte Anträge, welche nach dem Verfahren B die Erteilung von Lizenzen für die Ausfuhr von Tomaten und Walnüssen in der Schale betreffen und für welche die Ausfuhranmeldungen nach dem 17. Februar 2000 und vor dem 17. März 2000 ange- nommen werden, sind abzulehnen. Diese Verordnung tritt am 18. Februar 2000 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 17. Februar 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 292 vom 15. 11. 1996, S. 12. (2) ABl. L 34 vom 9. 2. 2000, S. 16. (3) ABl. L 9 vom 13. 1. 2000, S. 11


title: Beslut nr 1/2000 av associeringsrådet EU-Polen av den 17 februari 2000 om förlängning av giltighetstiden för det dubbelkontrollsystem som inrättats genom associeringsrådets beslut nr 2/1999 till att omfatta perioden 1 januari- 31 december 2000

eurovoc_concepts:
ECSC
Poland
association agreement (EU)
export monitoring
iron and steel product
market supervision

formats: html pdf print

text: L 67/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 3. 2000 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) RÅDET BESLUT nr 1/2000 AV ASSOCIERINGSRÅDET EU–POLEN av den 17 februari 2000 om förlängning av giltighetstiden för det dubbelkontrollsystem som inrättats genom associerings- rådets beslut nr 2/1999 till att omfatta perioden 1 januari–31 december 2000 (2000/213/EG) ASSOCIERINGSRÅDET HAR BESLUTAT FÖLJANDE av följande skäl: (1) Den kontaktgrupp som avses i artikel 10 i protokoll 2 till Europaavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Polen, å andra sidan, vilket trädde i kraft den 1 februari 1994, möttes den 28 september 1999 och enades om att rekommendera det associeringsråd som inrättats enligt artikel 102 i avtalet att förlänga det dubbelkontrollsystem som infördes 1999 genom associeringsrådets beslut nr 2/1999 (1) till att omfatta perioden 1 januari–31 december 2000. (2) Efter att ha mottagit alla relevanta upplysningar har associeringsrådet godtagit denna rekommenda- tion. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Det dubbelkontrollsystem som inrättats genom beslut nr 2/1999 skall fortsätta att tillämpas under perioden 1 januari–31 december 2000. I ingressen till samt i artikel 1. 1 och 1. 3 i beslutet skall ”perioden 1 april–31 december 1999” ersättas med ”perioden 1 januari–31 december 2000”. Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas. Det skall tillämpas från och med den 1 januari 2000. Artikel 2 Utfärdat i Bryssel den 17 februari 2000. På associeringsrådets vägnar J. GAMA Ordförande (1) EGT L 133, 28. 5. 1999, s. 44


title: Parecer do Comité das Regiões sobre a «Proposta de decisão do Parlamento Europeu e do Conselho - 2001 Ano Europeu das Línguas»

eurovoc_concepts:
European language
European symbol

text: 6. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 156/33 Parecer do Comité das Regio˜ es sobre a «Proposta de decisa˜ o do Parlamento Europeu e do Conselho — 2001 Ano Europeu das Lı´nguas» (2000/C 156/06) O COMITE´ DAS REGIO˜ ES, Tendo em conta a apresentaça˜o pela Comissa˜o Europeia da proposta de decisa˜o do Parlamento Europeu e do Conselho — 2001 Ano Europeu das Lı´nguas (COM(1999) 485 final); Tendo em conta a decisa˜o da Comissa˜o Europeia, de 25 de Outubro de 1999, e a decisa˜o do Conselho de 30 de Novembro de 1999, de consultar o Comité das Regio˜ es sobre a matéria, em conformidade com os artigos 149. o e 150. o do Tratado que institui a Comunidade Europeia; Tendo em conta a decisa˜o da Mesa de 15 de Setembro de 1999 de incumbir a Comissa˜o 7 «Educaça˜o, Formaça˜o Profissional, Cultura, Juventude, Desporto e Direitos dos Cidada˜os» da elaboraça˜o do parecer; Tendo em conta o projecto de parecer (CdR 465/99 rev. 1) adoptado pela Comissa˜o 7 em 3 de Dezembro de 1999 (relator: Roberto Pella (I — PPE)); Considerando que no preâmbulo do Tratado CE os Estados-Membros se afirmam «determinados a promover o desenvolvimento do mais elevado nı´vel possı´vel de conhecimentos dos seus povos, através de um amplo acesso à educaça˜o, e da contı´nua actualizaça˜o desses conhecimentos»; Considerando que o artigo 18. o do Tratado CE prevê o direito de qualquer cidada˜o da Unia˜o a «circular e permanecer livremente no territo´ rio dos Estados-Membros» e que a capacidade de utilizar lı´nguas estrangeiras é essencial, em termos pra´ticos, ao pleno exercı´cio desse direito; Considerando que as concluso˜ es do Conselho Europeu de 12 de Junho de 1995 sublinharam que «convém preservar a diversidade linguı´stica e promover o plurilinguismo na Unia˜o Europeia, respeitando por igual as lı´nguas da Unia˜o e à luz do princı´pio da subsidiariedade», e considerando que a Decisa˜o n. o 2493/95/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 23 de Outubro de 1995, que proclama 1996 «Ano Europeu da Educaça˜o e da Formaça˜o ao Longo da Vida», destacou a importância do papel da aprendizagem ao longo da vida para o desenvolvimento de competências, inclusive linguı´sticas, no decorrer da vida de um indivı´duo; Considerando o conteu´ do do programa Socrates, estabelecido em 14 de Março de 1995 pela Decisa˜o n. o 819/95/CE do Parlamento Europeu e do Conselho e alterado em 23 de Fevereiro de 1998 pela Decisa˜o n. o 576/98/CE, e considerando que as referidas acço˜ es promoveram a melhoria de conhecimentos relativamente às lı´nguas na Unia˜o, contribuindo, assim, para uma maior compreensa˜o e solidariedade entre os povos da Unia˜o; Considerando que o programa Leonardo da Vinci, estabelecido em 6 de Dezembro de 1994 pela Decisa˜o n. o 94/819/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, tem apoiado, com base nos resultados alcançados no âmbito do programa Lingua, actividades dirigidas ao desenvolvimento de competências linguı´sticas enquanto elemento de acço˜ es relacionadas com a formaça˜o profissional; considerando que o mesmo apoio continuara´ a ser desenvolvido e reforçado na segunda fase do programa Leonardo da Vinci, tal como estabelecido em 26 de Abril de 1999 pela Decisa˜o n. o 382/99/CE do Conselho; Considerando que um programa plurianual para promover a diversidade linguı´stica da Comunidade na sociedade da informaça˜o foi estabelecido pela Decisa˜o do Conselho n. o 664/96/CE de 21 de Novembro de 1996; Tendo em conta que a multiplicidade das lı´nguas europeias é um tesouro a proteger, adoptou na 32. a reunia˜o plena´ria de 16 e 17 de Fevereiro de 2000 (sessa˜o de 17 de Fevereiro), o seguinte parecer. C 156/34 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 6. 6. 2000 1. Introduça˜o 1. 1. Conteu´ do do Ano Europeu das Lı´nguas 1. 1. 1. O Comité das Regio˜ es acolheu com satisfaça˜o a proposta de decisa˜o da Comissa˜o Europeia de proclamar o ano 2001 como Ano Europeu das Lı´nguas. 1. 1. 2. Essa satisfaça˜o decorre do facto de a Comissa˜o, por diversas vezes, ter assinalado que a diversidade cultural dos Estados-Membros é a essência da riqueza cultural da Unia˜o Europeia. 1. 1. 3. Para compreender a importância estratégica da pro- clamaça˜o de 2001 como Ano Europeu das Lı´nguas para a realizaça˜o de uma unia˜o verdadeira e eficaz entre os povos europeus, convém que nos detenhamos no facto de que o elemento distintivo fundamental de uma identidade cultural é, precisamente, a lı´ngua falada pelos que integram uma comunidade. 1. 1. 4. Como consignado no Livro Branco de 1995 «A Educaça˜o e a Formaça˜o “Ensinar e Aprender: Rumo à Sociedade Cognitiva”», em que foi estabelecido como Objectivo Quarto a proficiência em três lı´nguas comunita´rias para todos, e no Livro Verde de 1996 «Educaça˜o — Formaça˜o — Investigaça˜o — Os Obsta´culos à Mobilidade Transnacional», em que se concluı´a que a «aprendizagem de pelo menos duas lı´nguas comunita´rias tornou-se uma condiça˜o indispensa´vel para que os cidada˜os da Unia˜o possam beneficiar das perspectivas profissionais e pessoais que lhes abre a realizaça˜o do mercado interno», para conhecer uma outra cultura impo˜ e-se antes de mais conhecer a lı´ngua falada por essa cultura. Para além das necessa´rias avaliaço˜ es sobre a possibili- 1. 1. 5. dade objectiva que tem um indivı´duo de aprender duas lı´nguas comunita´rias — possibilidade que o Comité considera ser em muitos casos dificilmente concretiza´vel — a mensagem fundamental a divulgar em todos os Estados-Membros é de que para conhecer uma outra cultura se impo˜ e, antes de mais, conhecer a lı´ngua dessa cultura. 1. 2. 2. O programa Socrates inclui, no atinente ao sector das lı´nguas, o apoio comunita´rio à formaça˜o inicial e em serviço para professores de lı´ngua, à elaboraça˜o de novos tipos de material dida´ctico e de projectos educativos conjuntos, incluindo intercâmbios entre jovens. O programa Leonardo da Vinci promove o desenvolvi- 1. 2. 3. mento de competências linguı´sticas orientadas para a formaça˜o profissional através de projectos-piloto transnacionais e pro- gramas de intercâmbio. Em ambos os programas, a prioridade é concedida às lı´nguas oficiais menos utilizadas e menos frequentemente ensinadas na Comunidade. As iniciativas identificadas na proposta da Comissa˜o, 1. 2. 4. como sendo as mais adequadas para integrarem o conjunto de acço˜ es a lançar no Ano Europeu das Lı´nguas esta˜o, em alguns aspectos, de acordo com os objectivos dos dois supracitados programas, mas, noutros casos, deles divergem radicalmente. 1. 2. 5. Em 2001 sera˜o incentivadas todas as lı´nguas comuni- ta´rias, em particular as que actualmente na˜o têm grande divulgaça˜o, bem como as lı´nguas minorita´rias, em consonância com o princı´pio de que sera´ uma das mensagem-chave do Ano Europeu: todas as lı´nguas devem ser consideradas de igual importância. 1. 2. 6. A este respeito ha´, portanto, uma certa continuidade em relaça˜o aos projectos em curso, embora os programas Socrates e Leonardo so´ digam respeito às lı´nguas oficiais da Comunidade, ao irlandês e ao luxemburguês. Em contrapartida, ha´ diferenças nos grupos-alvo. 1. 2. 7. Com efeito, as acço˜ es que, no âmbito dos programas Socrates e Leonardo da Vinci, se limitam, devido aos modestos recursos financeiros, a categorias bem definidas da populaça˜o comunita´ria (professores, formadores, estudantes, decisores e peritos universita´rios), no âmbito do Ano Europeu das Lı´nguas destinam-se ao grande pu´ blico. Este aspecto faz do Ano Europeu das Lı´nguas uma 1. 2. 8. das acço˜ es mais importantes para a integraça˜o europeia levadas a cabo à escala comunita´ria. 1. 2. Acço˜es comunita´rias existentes no domı´nio da educaça˜o e da formaça˜o profissional em matéria de lı´nguas: afinidade e diversidade relativamente a objectivos semelhantes inscritos nos programas Socrates e Leonardo 1. 2. 1. A Unia˜o Europeia ja´ adaptou programas especı´ficos visando uma melhor integraça˜o econo´ mica e social dos Estados-Membros — o programa Socrates e o programa Leonardo da Vinci — em que se podem identificar aspectos destinados à divulgaça˜o da aprendizagem das lı´nguas. 1. 2. 9. O Comité ja´ manifestou a maior satisfaça˜o pela realizaça˜o dos programas de educaça˜o e formaça˜o Socrates e Leonardo. Na segunda fase do programa Socrates havera´ uma nova acça˜o para promover a diversidade linguı´stica e melhorar a qualidade do ensino e aprendizagem de lı´nguas. Na segunda fase do programa Leonardo da Vinci também vira˜o a ser reforçadas a visibilidade das lı´nguas e a prioridade dada ao seu ensino. O Comité deseja uma perfeita integraça˜o da segunda fase dos mencionados projectos, que ocorrera´ ao longo do ano 2000, com as fases preparato´ rias de 2001 como Ano Europeu das Lı´nguas. 6. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 156/35 2. Observaço˜ es na generalidade 2. 3. Descriça˜o das acço˜es previstas 2. 1. Objectivos e motivos da intervença˜o 2. 3. 1. A c ç o˜ e s d e g r a n d e r e l e v o 2. 1. 1. O Comité considera, em geral, va´lidos os objectivos e os meios propostos para a concretizaça˜o das iniciativas do Ano Europeu das Lı´nguas. Os objectivos fundamentais sa˜o: — sensibilizar a populaça˜o para a riqueza da diversidade linguı´stica no seio da Unia˜o Europeia; — dar a conhecer ao maior nu´ mero possı´vel de pessoas as vantagens de conhecer va´rias lı´nguas, que consistem fundamentalmente na efectiva livre circulaça˜o na Unia˜o e no aumento tanto da empregabilidade como da competiti- vidade das empresas europeias no mercado mundial; — incentivar a aprendizagem de lı´nguas e competências afins ao longo da vida; — coligir e disseminar informaço˜ es sobre o ensino e a aprendizagem de lı´nguas. Os objectivos da intervença˜o esta˜o ligados à reali- 2. 1. 2. zaça˜o dos princı´pios consignados no Tratado da Unia˜o Europeia: — favorecer o conhecimento recı´proco das culturas que, na sua variedade, constituem a verdadeira riqueza da Europa; 2. 3. 1. 1. O Comité acolhe com agrado a proposta de incluir nas iniciativas do Ano Europeu das Lı´nguas manifestaço˜ es de grande envergadura, bem como a proposta de solicitar às instituiço˜ es que se dedicam ao ensino das lı´nguas a organizaça˜o de jornadas de «Portas Abertas». Sera´ positiva a organizaça˜o, em todos os Estados-Membros, de uma série de iniciativas comuns, nomeadamente para abertura e encerramento do Ano. O CR considera necessa´rio que essas manifestaço˜ es 2. 3. 1. 2. na˜o sejam desgarradas do contexto e, portanto, incapazes de apelar à participaça˜o do grande pu´ blico. Além disso, os eventos também deveriam ter cara´cter recreativo e interactivo, e na˜o dida´ctico, prevendo nomeadamente representaço˜ es em va´rias lı´nguas. Sera´ ainda importante assegurar às iniciativas de grande envergadura adequada cobertura televisiva. 2. 3. 1. 3. O Comité acolhe favoravelmente o facto de muitas das acço˜ es e actividades comunita´rias a realizar durante o Ano Europeu na˜o se circunscreverem a determinadas lı´nguas, antes tendo por objectivo comunicar uma mensagem global que po˜ e a to´ nica na promoça˜o da aprendizagem das lı´nguas em geral. — promover a livre circulaça˜o dos cidada˜os na Unia˜o Euro- 2. 3. 2. A c ç o˜ e s e s p e c ı´ f i c a s peia. 2. 2. Destinata´rios O escopo fundamental do Ano Europeu das Lı´nguas 2. 2. 1. é conquistar o maior nu´ mero possı´vel de pessoas, isto é, a generalidade dos cidada˜os europeus, de modo a sensibilizar cada indivı´duo, independentemente da idade, contexto social e profissa˜o exercida, para a importância do estudo das lı´nguas. Este vasto grupo de destinata´rios incluira´, por exemplo: — pessoas que vivem numa determinada regia˜o ou que falam uma lı´ngua particular; — pessoas que vivem na proximidade de fronteiras linguı´s- ticas; — grupos profissionais; — crianças em idade escolar; — pais de filhos em idade escolar; — parceiros sociais; — pessoas desempregadas. O Comité salienta que os deficientes devera˜o também ser contemplados. 2. 3. 2. 1. As acço˜ es especı´ficas previstas sa˜o: — a concepça˜o de um logo´ tipo imediatamente identifica´vel pelos destinata´rios acompanhado de um «slogan» breve e incisivo, adaptado às exigências das diversas lı´nguas e culturas; a Comissa˜o procurara´ desenvolver o logo´ tipo em conjunto com o Conselho da Europa. O logo´ tipo podera´ ser utilizado tanto nos projectos co-financiados pela Comunidade Europeia, como nos projectos financiados inteiramente por instituiço˜ es locais, desde que em con- sonância com os objectivos do Ano Europeu das Lı´nguas; — a utilizaça˜o da televisa˜o, que é o meio de comunicaça˜o ideal para uma primeira sensibilizaça˜o do pu´ blico. Dado o seu elevado custo, esta´ posta de parte a compra directa de espaço publicita´rio; contudo, podera´ ser possı´vel obter algum tempo de antena graciosamente; — a organizaça˜o de concursos europeus dirigidos a estudantes e aos adultos; — a criaça˜o de um sı´tio Internet inteiramente dedicado a fornecer informaço˜ es sobre o Ano Europeu das Lı´nguas. Esse sı´tio, no qual sera˜o inseridos todos os materiais informativos divulgados no contexto do projecto, tera´ ligaço˜ es aos sı´tios da Comissa˜o, do Conselho da Europa e a sı´tios Internet nacionais, e incluira´ a possibilidade de interagir com o pu´ blico. C 156/36 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 6. 6. 2000 — a organizaça˜o de feiras e exposiço˜ es; — entrevistas e conferências de imprensa; — a produça˜o de cartazes, brochuras e folhetos para ampla distribuiça˜o. O espaço pu´ blico necessa´rio para as campa- nhas de afixaça˜o de cartazes devera´ ser cedido gratuita- mente pelas instâncias interessadas; — a participaça˜o directa de personalidades pu´ blicas e de altas individualidades que se façam porta-vozes dos objectivos do Ano Europeu das Lı´nguas. 2. 4. Cooperaça˜o com o Conselho da Europa e com os paı´ses candidatos à adesa˜o à UE 2. 4. 1. O Comité deseja uma fecunda colaboraça˜o com a UE e o Conselho da Europa, saudando, em especial, o ensejo de colaborar com a Conferência Permanente das Autoridades Locais e Regionais na promoça˜o deste evento. No que diz respeito à gesta˜o global do Ano Europeu, sublinha-se a importância, na˜o so´ de uma estreita cooperaça˜o quotidiana entre a Comissa˜o e o secretariado do Conselho da Europa, como da organizaça˜o regular de reunio˜ es de coordenaça˜o conjuntas. O Comité valoriza o apoio que o Conselho da Europa 2. 4. 2. possa dar às iniciativas do Ano Europeu das Lı´nguas, incluindo as dos paı´ses candidatos à adesa˜o à UE, na esperança de que essa colaboraça˜o contribua para resolver as dificuldades objectivas que tal participaça˜o comporta. prioridades a aprendizagem precoce de lı´nguas, a nı´vel pré- -escolar e ba´sico, o intercâmbio de informaça˜o sobre a aprendizagem e o ensino de lı´nguas e a promoça˜o de acço˜ es no âmbito da traduça˜o e da interpretaça˜o para facilitar a comunicaça˜o eficaz entre falantes de lı´nguas diferentes. 2. 5. 5. Considera-se extremamente positivo o facto de se dar prioridade a projectos nacionais, regionais e locais para a produça˜o de material informativo audiovisual de qualidade. 2. 6. Comité Consultivo O artigo 5. o da proposta de decisa˜o do Parlamento 2. 6. 1. Europeu e do Conselho prevê a formaça˜o de um Comité Consultivo, composto por dois representantes de cada Estado- -Membro. Cada Estado podera´ decidir livremente se esses membros devem ser técnicos ou polı´ticos. 2. 7. Dotaço˜es financeiras 2. 7. 1. As iniciativas à escala comunita´ria enquadradas no Ano Europeu das Lı´nguas sera˜o totalmente financiadas pelo orçamento comunita´rio, enquanto as iniciativas locais, regio- nais, nacionais ou transnacionais sera˜o co-financiadas pelo orçamento comunita´rio, até 50 % do seu custo. A dotaça˜o financeira para essas iniciativas ascende a 8 milho˜ es de euros, para além de mais 4 milho˜ es para o financiamento da fase preparato´ ria, que devera˜o ser utilizados durante o ano 2000. 2. 7. 2. Sera˜o co-financiados os seguintes tipos de acço˜ es empreendidas a nı´vel transnacional, nacional, regional ou local: 2. 5. Procedimentos administrativos e de apresentaça˜o das candida- turas — reunio˜ es e eventos; 2. 5. 1. Na proposta da Comissa˜o Europeia afirma-se que o o´ rga˜o incumbido de receber as candidaturas ao financiamento de acço˜ es é o Comité Consultivo que para tal sera´ criado. 2. 5. 2. Para o Ano Europeu esta˜o previstos dois convites à apresentaça˜o de propostas: no primeiro, o prazo para apresentaça˜o de candidaturas sera´ o Vera˜o ou os princı´pios do Outono de 2000, pelo que as correspondentes subvenço˜ es provira˜o do orçamento do ano preparato´ rio; o prazo do segundo sera´ a Primavera de 2001, para acço˜ es que se adiantam total ou parcialmente aos objectivos especı´ficos do Ano Europeu. 2. 5. 3. O Comité solicita, como ja´ o fez noutros pareceres, que se simplifiquem o mais possı´vel os formula´rios, se conceda tempo suficiente para a apresentaça˜o de candidaturas e se acelerem os procedimentos para a atribuiça˜o dos fundos. — acço˜ es promocionais e de informaça˜o; — sondagens e estudos; — outras acço˜ es cujos objectivos reflictam um ou va´rios dos objectivos do Ano Europeu e na˜o elegı´veis para financiamento no âmbito de programas comunita´rios existentes. 2. 7. 3. O Comité aprova o princı´pio de que na˜o sejam financiados projectos semelhantes aos ja´ subsidiados ao abrigo de programas e actividades existentes, para na˜o dispersar inutilmente a dotaça˜o financeira expressamente destinada ao Ano Europeu das Lı´nguas e poder assim utiliza´-la de maneira o´ ptima. 2. 8. Papel e pontos de contacto com o poder local 2. 5. 4. O Comité acolhe favoravelmente o facto de ser dada prioridade a projectos que demonstrem claramente contribuir para a construça˜o da cidadania europeia e que estejam em consonância com o Livro Branco de 1995, que apontou como 2. 8. 1. Impo˜ e-se sublinhar o papel-chave das autoridades locais nas actividades pré-escolares, nas iniciativas para a juventude, nos serviços educativos locais e no apoio à diversi- dade cultural na UE, de que a lı´ngua é componente essencial. 6. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 156/37 2. 8. 2. Aspecto a na˜o descurar é também o peso do poder local no estabelecimento e manutença˜o da cooperaça˜o interregional e da cooperaça˜o com realidades externas à UE, principalmente com os paı´ses candidatos à adesa˜o. O Comité concorda com a criaça˜o de um Comité Consultivo composto por dois representantes de cada Estado-Membro e presidido por um representante da Comissa˜o, dado que assim sera´ assegurado o contributo fundamental e imprescindı´vel das autoridades locais. lı´ngua estrangeira suficientemente bem para manter uma conversaça˜o. 3. 1. 3. O Comité apoiou sempre com vigor que se promo- vesse o conhecimento das lı´nguas, devido ao contributo que da˜o para a cultura e emprego. Além disso, constituem o requisito essencial para a mobilidade dos cidada˜os dentro da UE. 2. 9. Avaliaço˜es e impacto previsto 2. 9. 1. O Comité das Regio˜ es considera extremamente posi- tivo o lançamento do Ano Europeu das Lı´nguas e pensa que o seu impacte nos cidada˜os europeus sera´ noto´ rio; com efeito, as lı´nguas constituem uma vastı´ssima a´rea de interesse passı´vel de envolver um elevadı´ssimo nu´ mero de pessoas e de insti- tuiço˜ es. 2. 9. 2. O Ano Europeu das Lı´nguas pode gerar um impor- tante efeito multiplicador, através de certas acço˜ es à escala comunita´ria susceptı´veis de captar a atença˜o dos meios de comunicaça˜o e, também, com acço˜ es mais modestas, que visem determinados grupos, paı´ses ou regio˜ es. 2. 9. 3. Para optimizar o impacte do Ano Europeu das Lı´nguas, ha´ que retirar indicaço˜ es va´lidas de iniciativas seme- lhantes ja´ concluı´das, como o Ano Europeu da Educaça˜o, em que se cometeram alguns erros que comprometeram a capacidade de atrair financiamentos externos. 2. 9. 4. No Ano Europeu da Educaça˜o, as a´reas onde se verificou escassez de recursos foram as respeitantes aos produtos de comunicaça˜o em todas as lı´nguas da UE, às actividades de promoça˜o e de marketing que atraı´ssem a atença˜o dos meios de comunicaça˜o e a difusa˜o de informaça˜o sobre boas pra´ticas decorrentes de projectos individuais. Havera´ que evitar erros desse tipo no Ano Europeu das Lı´nguas. 3. Observaço˜ es na especialidade 3. 1. Aprendizagem das lı´nguas 3. 1. 1. sa´vel dar particular atença˜o à fase preparato´ ria do ano 2000. Para o êxito do Ano Europeu das Lı´nguas é indispen- 3. 1. 2. Sera˜o necessa´rios estudos e sondagens para avaliar a atitude de va´rios grupos-alvo no que se refere à aprendizagem das lı´nguas, estabelecer as expectativas dos grupos-alvo antes do inı´cio do Ano 2001, recolher opinio˜ es acerca do modo como as acço˜ es especı´ficas previstas poderiam ser aplicadas, na˜o descuidando um dado fundamental ja´ disponı´vel que é cerca de 51 % dos cidada˜os europeus adultos e 29 % dos jovens entre os 15 e os 24 anos na˜o dominarem uma 3. 1. 4. O Comité insiste com firmeza na necessidade de uma aprendizagem precoce das lı´nguas, para que os cidada˜os europeus o possam realmente ser desde os primeiros anos de vida e cresçam na perspectiva de uma sociedade multilingue, que considere a aprendizagem de lı´nguas ao longo da vida como parte integrante de um estilo de vida genuinamente europeu. 3. 1. 5. O Comité manifesta satisfaça˜o pela prevista elabo- raça˜o de um «Guia do Estudante de Lı´nguas», explicando o que se deve procurar num bom curso de lı´nguas e sugerindo técnicas para aprender com êxito. 3. 1. 6. O Comité insiste na necessidade de uma coordenaça˜o eficaz entre as iniciativas do Ano Europeu das Lı´nguas e as que esta˜o em curso através de outros programas especı´ficos e que va˜o entrar, com o ano 2000, na sua segunda fase de execuça˜o (Socrates e Leonardo). A este propo´ sito, salienta a importância do programa Lingua. 3. 1. 7. Parecem particularmente relevantes os incentivos à formaça˜o de parcerias entre organizaço˜ es que, nos diferentes Estados-Membros, visam promover a aprendizagem de lı´nguas. 3. 2. Promoça˜o da diversidade cultural 3. 2. 1. Para o Comité nunca sera´ demais sublinhar que a manutença˜o da diversidade cultural é um elemento de riqueza para toda a Europa, como foi afirmado a propo´ sito do «Primeiro Programa-Quadro da Comunidade Europeia a favor da cultura (2000-2004)», e que so´ o conhecimento das outras culturas, principalmente através do estudo das lı´nguas, podera´ afastar o perigo de propagaça˜o de feno´ menos preocupantes, como o racismo e a xenofobia. 3. 3. Lı´nguas presentes nas iniciativas do Ano Europeu das Lı´nguas 3. 3. 1. Em conformidade com o princı´pio da igualdade de tratamento das lı´nguas comunita´rias, no artigo 1. o da proposta de decisa˜o afirma-se que as iniciativas que decorrera˜o em 2001 dira˜o respeito às lı´nguas oficiais da Comunidade, assim como ao irlandês, luxemburguês e outras lı´nguas reconhecidas pelos Estados-Membros. O Comité acolhe favoravelmente a faculdade outor- 3. 3. 2. gada aos Estados-Membros de decidirem autonomamente quais as lı´nguas pro´ prias que podera˜o ser abrangidas. C 156/38 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 6. 6. 2000 E´ bem-vinda a proclamaça˜o de 2001 como Ano 3. 3. 3. Europeu das Lı´nguas, devido ao precioso contributo que presta à defesa das minorias linguı´sticas e a estudos ulteriores sobre a situaça˜o das lı´nguas e sua utilizaça˜o nas va´rias regio˜ es da Europa. 5. 2. Acolhe favoravelmente a proposta de proclamaça˜o de 2001 como Ano Europeu das Lı´nguas e aplaude o facto de a questa˜o do conhecimento das lı´nguas estar, finalmente, no centro das acço˜ es comunita´rias para promover o conheci- mento recı´proco das culturas dos Estados-Membros e concreti- zar o princı´pio da livre circulaça˜o dos cidada˜os na Europa. 4. Acço˜ es locais e regionais O elemento-chave para o êxito de 2001 como Ano 4. 1. Internacional das Lı´nguas é a habilidade com que forem utilizados os meios de comunicaça˜o, mas também — e sobretudo — o grau de participaça˜o das autoridades locais e regionais. 4. 2. Perante a necessidade de atrair o maior nu´ mero possı´vel de pessoas, parece o´ bvio que os esforços principais devera˜o contemplar as categorias da populaça˜o mais carencia- das, a que frequentemente na˜o chegam os canais de comuni- caça˜o utilizados pelos cada vez mais modernos meios de comunicaça˜o. Os intermedia´rios essenciais para alcançar essas categorias desfavorecidas sa˜o precisamente as autoridades locais, que dado o seu profundo conhecimento do territo´ rio e dos seus habitantes, sabera˜o dar verdadeira efica´cia às iniciati- vas do ano 2001. O Comité concorda com a necessidade de se realizarem 4. 3. manifestaço˜ es de grande envergadura, mas importa que sejam organizadas a nı´vel local, logo mais pro´ ximas das pessoas, por serem as u´ nicas capazes de envolver um nu´ mero considera´vel de indivı´duos de diversos estratos sociais. Mais uma vez é indispensa´vel o contributo das autoridades locais e regionais. O Comité considera que, para conseguir que o maior nu´ mero possı´vel de pessoas participe, se poderia apoiar o poder local na integraça˜o de elementos do Ano Europeu das Lı´nguas nas suas actividades quotidianas, por exemplo instituindo mais programas-piloto multilingues dirigidos aos destinata´rios da prestaça˜o de serviços ou designando pessoas para coordenar novas abordagens linguı´sticas do seu trabalho. 4. 4. O Comité, na linha do que ja´ afirmara no parecer sobre a «Cultura 2000», manifesta a sua preocupaça˜o pelo facto de que, ao dar demasiada importância às actividades de grande impacte e alcance, se corre o risco de se concentrar a atença˜o nos eventos principais e dar menos importância às manifestaço˜ es de cara´cter popular e local, o que é um erro. Ha´ ainda que evitar lançar iniciativas de certo modo elitistas, que interessam apenas a especialistas e na˜o ao pu´ blico em geral. 5. Concluso˜ es O Comité das Regio˜ es: 5. 3. Considera que as iniciativas supramencionadas consti- tuem um contributo va´lido para o processo de alargamento da Unia˜o Europeia, na medida em que prevêem a participaça˜o dos paı´ses candidatos. Com efeito, em 2001 havera´ mu´ ltiplas oportunidades para se conhecerem as culturas dos paı´ses candidatos, que lançara˜o as bases da sua futura integraça˜o. Acolhe favoravelmente o Ano Europeu das Lı´nguas, 5. 4. também pelo valioso contributo que dara´ para melhorar a formaça˜o profissional dos cidada˜os europeus, sobretudo na perspectiva do intercâmbio de competências profissionais entre os va´rios paı´ses europeus. 5. 5. Insiste no princı´pio da participaça˜o do maior nu´ mero possı´vel de cidada˜os europeus nas iniciativas que sera˜o lança- das e recomenda que se diversifiquem os métodos de infor- maça˜o em funça˜o das va´rias tipologias sociais presentes na Europa, para que essa informaça˜o seja verdadeiramente eficaz. 5. 6. Manifesta satisfaça˜o pela margem de decisa˜o que é deixada aos Estados-Membros para escolherem as lı´nguas que possam vir a integrar o Ano Europeu das Lı´nguas, possibilitando assim a inclusa˜o também das minorias linguı´s- ticas. 5. 7. Solicita que as regio˜ es e as autarquias locais participem de forma incisiva no projecto e se definam de modo claro e com procedimentos simplificados as modalidades de financiamento das iniciativas locais. 5. 8. Destaca o papel fundamental das autarquias locais e regionais, na medida em que sa˜o as u´ nicas capazes de favorecer interacço˜ es culturais e linguı´sticas como representantes de identidades culturais e linguı´sticas diversas dentro dos confins do pro´ prio Estado-Membro. 5. 9. Propo˜ e ainda dotar as autarquias locais e regionais do pontos de contacto que forneçam informaço˜ es e assistência para o lançamento das iniciativas do Ano Europeu das Lı´nguas. 5. 10. Propo˜ e que o Comité das Regio˜ es participe directa- mente na elaboraça˜o do relato´ rio sobre os resultados obtidos com o Ano Europeu das Lı´nguas, dado que as autarquias locais e regionais parecem ser as u´ nicas capazes de avaliar o êxito do Ano no que diz respeito ao nu´ mero de pessoas a nı´vel local que hajam efectivamente participado. Solicita que representantes do Comité das Regio˜ es 5. 1. participem no Comité Consultivo previsto no artigo 5. o da proposta de decisa˜o do Parlamento Europeu e do Conselho. 5. 11. iniciativas a nı´vel local e regional. Propo˜ e um aumento da dotaça˜o prevista para as 6. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 156/39 5. 12. Considera que o elemento fundamental que determi- nara´ o êxito do Ano Europeu das Lı´nguas sera´ a capacidade de utilizar da melhor maneira os meios de comunicaça˜o, os u´ nicos capazes de chegar a um pu´ blico muito vasto, desde que incluam os meios de informaça˜o locais. 5. 13. Considera que uma campanha de informaça˜o real- mente eficaz deve utilizar na˜o so´ as redes de televisa˜o nacionais dos va´rios Estados-Membros, mas também — e sobretudo — as televiso˜ es, as emissoras de ra´dio, os jornais locais, bem como novos meios de comunicaça˜o (média). Com efeito, muitas ana´lises efectuadas no terreno demonstraram que os ı´ndices de audiência das televiso˜ es locais e de vendas da imprensa local sa˜o muito superiores aos dos meios de informaça˜o nacionais. Solicita que sejam particularmente favorecidos os 5. 14. projectos em pequena escala, capazes de produzir estı´mulos que dêem origem a actividades inovadoras. Concorda que, para o êxito do Ano Europeu das 5. 15. Lı´nguas, é necessa´rio organizar manifestaço˜ es de grande envergadura e alcance, desde que estas sejam integradas e completadas com numerosas iniciativas realizadas em pequena escala pelas autarquias locais e regionais, que reforçara˜o a mensagem-chave do Ano Europeu das Lı´nguas, graças à sua proximidade geogra´fica com os destinata´rios do projecto. 5. 16. Recomenda que na divulgaça˜o das iniciativas do Ano Europeu das Lı´nguas se ponha a to´ nica nos seus objectivos fundamentais, que visam afirmar: a) a necessidade de promover a aprendizagem das lı´nguas em geral; Bruxelas, 17 de Fevereiro de 2000. b) a igual importância de todas as lı´nguas comunita´rias, incluindo as das minorias linguı´sticas; c) o princı´pio de que a diversidade linguı´stica e cultural no interior da Unia˜o Europeia é uma verdadeira riqueza para toda a Europa. Acolhe favoravelmente a decisa˜o de criar um sı´tio 5. 17. Internet inteiramente dedicado à informaça˜o sobre o Ano Europeu das Lı´nguas. Para dar a conhecer ao maior nu´ mero possı´vel de pessoas a existência do sı´tio, propo˜ e que este seja assinalado no logo´ tipo que sera´ elaborado para esta importante iniciativa comunita´ria. Considera ainda oportuno e de grande efica´cia incluir informaço˜ es sobre esse sı´tio nas pa´ginas Internet das autarquias locais e regionais. Solicita que se estabeleçam com urgência os critérios 5. 18. de selecça˜o dos diversos projectos que venham a integrar as iniciativas do Ano Europeu das Lı´nguas, para que as autarquias locais e regionais disponham de tempo bastante para a elaboraça˜o dos referidos projectos. Solicita ainda que esses critérios sejam o mais genéricos possı´vel para dar à criatividade local maior capacidade de actuaça˜o. 5. 19. Solicita, em conformidade com o objectivo do Ano Europeu das Lı´nguas, que todas as informaço˜ es pertinentes sejam traduzidas em todas as lı´nguas, incluindo as das minorias linguı´sticas que os Estados-Membros decidam incluir no projecto, bem como em suportes audiovisuais para deficientes. Solicita ainda que os estudos preparato´ rios a levar a 5. 20. cabo em 2000 sejam objecto da ma´xima difusa˜o, sejam efectuados em todos os Estados-Membros, abranjam todas as faixas eta´rias e recolham elementos sobre quantas e que tipo de pessoas desejam aprender lı´nguas estrangeiras. O Presidente do Comité das Regio˜es Jos CHABERT


title: Verordening (EG) nr. 367/2000 van de Commissie van 17 februari 2000 tot vaststelling van de restituties bij uitvoer voor granen en meel, gries en griesmeel van tarwe of van rogge

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: L 46/24 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 18. 2. 2000 VERORDENING (EG) Nr. 367/2000 VAN DE COMMISSIE van 17 februari 2000 tot vaststelling van de restituties bĳ uitvoer voor granen en meel, gries en griesmeel van tarwe of van rogge DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Veror- dening (EG) nr. 1253/1999 (2), en met name op artikel 13, lid 2, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) Volgens artikel 13 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 kan het verschil tussen de noteringen of de prĳzen op de wereldmarkt van de in artikel 1 van die verordening bedoelde producten en de prĳzen van deze producten in de Gemeenschap worden overbrugd door een restitutie bĳ uitvoer. De restituties moeten worden vastgesteld met inachtne- ming van de elementen als bedoeld in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1501/95 van de Commissie van 29 juni 1995 tot vaststelling van enkele toepassingsbepa- lingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad voor wat de toekenning, in de graansector, van uitvoer- restituties en van bĳ verstoring van de graanmarkt te treffen maatregelen betreft (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2513/98 (4). (3) Voor meel, gries en griesmeel van tarwe of van rogge moet de restitutie worden berekend met inachtneming van de hoeveelheid granen benodigd voor de vervaardi- (4) (5) (6) (7) ging van de betreffende producten. Deze hoeveelheden zĳn vastgesteld in Verordening (EG) nr. 1501/95. De situatie op de wereldmarkt of de specifieke eisen van bepaalde markten voor sommige producten kunnen een differentiatie van de restitutie naar bestemming nodig maken. De restitutie moet eenmaal per maand worden vastge- steld. Zĳ kan tussentĳds worden gewĳzigd. De toepassing van deze regelen op de huidige situatie in de sector granen en met name op de noteringen of prĳzen van deze producten in de Gemeenschap en op de wereldmarkt voert tot het vaststellen van de bedragen van de restitutie zoals vermeld in de bĳlage. De in deze verordening vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het Comité van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De restituties bĳ uitvoer in ongewĳzigde staat van de in artikel 1, onder a), b) en c), van Verordening (EEG) nr. 1766/92 bedoelde producten, met uitzondering van mout, worden op de in de bĳlage aangegeven bedragen vastgesteld. Deze verordening treedt in werking op 18 februari 2000. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 17 februari 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 18. (3) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 7. (4) PB L 313 van 21. 11. 1998, blz. 16. 18. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 46/25 BĲLAGE bĳ de verordening van de Commissie van 17 februari 2000 tot vaststelling van de restituties bĳ uitvoer voor granen en meel, gries en griesmeel van tarwe of van rogge Productcode Bestemming (1) (in EUR/t) Bedrag van de restitutie Productcode Bestemming (1) (in EUR/t) Bedrag van de restitutie 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — (1) De bestemmingen zĳn de volgende: 01 alle derde landen, 02 andere derde landen, 03 Zwitserland, Liechtenstein. — 0 — 19,50 0 56,00 0 — 17,50 0 — — — 26,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 40,50 37,75 34,75 32,25 30,00 — — 87,00 68,50 — 7,50 (2) 6,75 (2) — 7,50 (2) — (2) Als dit product geagglomereerd griesmeel bevat, wordt geen restitutie verleend. NB: De zones zĳn die welke worden omschreven door de gewĳzigde Verordening (EEG) nr. 2145/92 van de Commissie (PB L 214 van 30. 7. 1992, blz. 20)


title: Regulamento (CE) n.° 371/2000 da Comissão, de 17 de Fevereiro de 2000, relativo às propostas comunicadas para a exportação de aveia no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n.° 1897/1999

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
award of contract
export refund
oats
third country

text: 18. 2. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 46/29 REGULAMENTO (CE) N. o 371/2000 DA COMISSÃO de 17 de Fevereiro de 2000 relativo às propostas comunicadas para a exportação de aveia no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n. o 1897/1999 A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector dos cereais (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1253/1999 (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1501/95 da Comissão, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execução do Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, no que diz respeito à concessão de restituições à exportação, bem como as medidas a tomar em caso de perturbação, no sector dos cereais (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regula- mento (CE) n. o 2513/98 (4), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1897/1999 da Comissão, de 2 de Setembro de 1999, relativo a uma medida especial de intervenção para os cereais produzidos na Finlândia e na Suécia (5), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2482/1999 (6), e, nomeadamente, o seu artigo 8. o, Considerande o seguinte: (1) Pelo Regulamento (CE) n. o 1897/1999 da Comissão foi aberto um concurso para a restituição à exportação de aveia, produzida na Finlândia e na Suécia, destes Estados-membros para todos os países terceiros. (2) (3) (4) O artigo 8. o do Regulamento (CE) n. o 1897/1999 prevê que a Comissão pode, com base nas propostas comuni- cadas, de acordo com o processo previsto no artigo 23. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/92, decidir não dar seguimento ao concurso. Tendo em conta, nomeadamente, os critérios previstos no artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 1501/95, não é conveniente proceder restituição máxima. fixação duma à As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Não é dado seguimento às propostas comunicadas de 11 a 17 de Fevereiro de 2000 no âmbito do concurso para a restituição à exportação de aveia referido no Regulamento (CE) n. o 1897/ /1999. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 18 de Fevereiro de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 17 de Fevereiro de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 233 de 3. 9. 1999, p. 10. (6) JO L 303 de 26. 11. 1999, p. 3


title: Verordening (EG) nr. 374/2000 van de Commissie van 17 februari 2000 betreffende de offertes voor de invoer van maïs die zijn meegedeeld in het kader van de openbare inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2776/1999

eurovoc_concepts:
CCT duties
Portugal
award of contract
import
maize
third country

text: L 46/32 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 18. 2. 2000 VERORDENING (EG) Nr. 374/2000 VAN DE COMMISSIE van 17 februari 2000 betreffende de offertes voor de invoer van maïs die zĳn meegedeeld in het kader van de openbare inschrĳving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2776/1999 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Veror- dening (EG) nr. 1253/1999 (2), inzonderheid op artikel 12, lid 1, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) Er is een inschrĳving voor de maximumverlaging van het recht bĳ invoer van maïs in Portugal opengesteld bĳ Verordening (EG) nr. 2776/1999 van de Commissie (3). Overeenkomstig artikel 5 van Verordening (EG) nr. 1839/95 van de Commissie (4), gewĳzigd bĳ Verorde- ning (EG) nr. 1963/95 (5), kan de Commissie volgens de procedure van artikel 23 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 op grond van de meegedeelde offertes besluiten niet tot toewĳzing over te gaan. (3) (4) Met name rekening houdend met de in de artikelen 6 en 7 van Verordening (EG) nr. 1839/95 genoemde criteria, is het niet wenselĳk een maximumverlaging van het recht vast te stellen. De in deze verordening vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het Comité van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Er wordt geen gevolg gegeven aan de offertes die van 11 tot en met 17 februari 2000 zĳn meegedeeld in het kader van de in Verordening (EG) nr. 2776/1999 bedoelde inschrĳving voor de verlaging van het recht bĳ invoer van maïs. Deze verordening treedt in werking op 18 februari 2000. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 17 februari 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 18. (3) PB L 334 van 28. 12. 1999, blz. 8. (4) PB L 177 van 28. 7. 1995, blz. 4. (5) PB L 189 van 10. 8. 1995, blz. 22