title: Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 348/2000 ta' l-14 Frar 2000 li jimponi dazju definittiv fuq importazzjonijiet ta' ċertu pajpijiet u tubi bla saldaturi tal-ħadid jew ta' l-azzar bla lega li joriġinaw mill-Kroazja u l-Ukraina u l-ġbir definittiv tad-dazju proviżorju impost

eurovoc_concepts:
Croatia
Ukraine
anti-dumping duty
import
piping
tube

text: 158 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 33 32000R0348 17. 2. 2000 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 45/1 IR-REGOLAMENT TAL-KUNSILL (KE) Nru 348/2000 ta’ l-14 Frar 2000 li jimponi dazju definittiv fuq importazzjonijiet ta’ ċertu pajpijiet u tubi bla saldaturi tal-ħadid jew ta’ l-azzar bla lega li joriġinaw mill-Kroazja u l-Ukraina u l-ġbir definittiv tad-dazju proviżorju impost IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Ċ. PRODOTT IKKONĊERNAT U PRODOTT L-ISTESS Wara li kkonsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, ta’ Diċembru Wara li kkonsidra r-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 384/96 kontra tat-22 l-importazzjonijiet bi prezzijiet ta’ dumping minn pajjiżi mhux membri tal-Komunità Ewropea (1), partikolarment l-Artikoli 9(4) u 10(2) tiegħu, il-protezzjoni 1995 fuq Wara li kkonsidra l-proposta mogħtija mill-Kummissjoni wara li kkonsultat il-Kumitat Konsultattiv, Billi: (1) A. MIŻURI PROVIŻORJI Bir-Regolament (KE) Nru 1802/1999 (2) (minn hawn ‘il quddiem msejjaħ “Regolament Proviżorju”) il-Kummissjoni imponiet fuq anti-dumping importazzjonijet fil-Komunità ta’ ċerti pajpijiet u tubi bla joriġinaw mill- saldaturi tal-ħadid u l-azzar bla lega li Kroazja u l-Ukraina. proviżorju dazju B. PROĊEDURA SUSSEGWENTI (2) Wara l-imposizzjoni ta’ dazju proviżorju anti-dumping, il-partijiet interessati li talbu hekk ngħataw opportunità li jinstemgħu. Il-partijiet kienu informati bil-fatti essenzali u l-konsiderazzjonijiet li fuq il-bażi tagħhom kien maħsub li tkun rakkomandata l-imposizzjoni ta’ dazju definittiv anti- dumping u l-ġbir definittiv, fil-livell ta’ danid-dazju, ta’ ammonti miġbura bħala dazju proviżorju. Ingħataw ukoll perjodu li fih jagħmlu rappreżentazzjonijiet wara din l-informazzjoni. 1. Prodott ikkonċernat (4) (5) (6) Għandu jitfakkar li l-preambolu 7 tar-Regolament provi- żorju iddeskriva l-prodott ikkonċernat bħala pajpijiet bla saldaturi, tal-ħadid jew ta’ l-azzar bla lega, ta’ tip użat għaż- żejt u pajplajns tal-gass, ta’ dijametru estern li ma jaqbiżx 406, 4mm; tubi bla saldaturi ta’ sezzjoni ċirkolari, tal-ħadid jew ta’ l-azzar bla lega, miġbudin kesħin jew irromblati kes- ħin; tubi oħra ta’ sezzjoni ċirkolari, tal-ħadid jew ta’ l-azzar bla lega, ta’ dijametru estern li ma jaqbiżx 406,4 mm, minn hawn “il quddiem msejħa bħala” tubi bla saldaturi. Kienet ripetuta l-pretenzjoni li tubi bla saldaturi għandhom jinqasmu f’żewġ prodotti separati kkonċernati, jiġifieri, tubi ta’ l-azzar tal-grad kummerċjali u pajpijiet ta’ l-azzar għall- applikazzjonijiet taż-żejt/gass u li kull dannu mġarrab mill- industrija tal-Komunità għandu jkun analizzat separata- ment għal kull prodott. Id-distinzjoni allegata hija bbażata fuq l-argument li t-tubi kummerċjali u l-pajpijiet m’humiex interkambjabbli, minħabba ċ-ċertifikazzjoni speċifika meħtieġa għall- applikazzjonijiet għaż-żejt/gass. Kien argumentat ukoll li l-ispejjeż ogħla tal-produzzjoni ta’ pajpijiet tal-linja jipprek- ludu l-bejgħ tagħhom għall-applikazzjonijiet li m’humiex għaż-żejt/gass. Barra dan, kien allegat li t-tubi kummerċjali huma użati fl-applikazzjonijiet tal-bini u infrastrutturali waqt li pajpijiet tal-linja huma użati fl-industriji taż-żejt u tal-gass u li ż-żewġ prodotti jinbiegħu permezz ta’ kanali ta’ bejgħ differenti, bil-pajpijiet tal-linja jinbiegħu diretta- ment lill-utenti aħħarija aktar milli lin-negozjanti. (3) Il-kummenti orali u bil-miktub sottomessi lill-partijiet inte- ressati kienu kkonsidrati u, fejn xieraq, is-sejbiet inbiddlu kif xieraq. (7) (1) ĠU L 56, tas-6. 3. 1996, p. 1. Regolament kif l-aħħar emendat bir- Regolament (KE) Nru 905/98 (ĠU L 128, tat-30. 4. 1998, p. 18). (2) ĠU L 218, tat-18. 8. 1999, p. 3. Instab li t-tubi mingħajr saldaturi kollha għandhom l-istess karatteristiċi fiżiċi u tekniċi bażiċi. Għalkemm hemm firxa kbira ta’ tipi differenti, li jvarjaw skond id-dijametru estern, ħxuna tal-materjal, grad ta’ l-azzar u speċifikazzjonijiet tekniċi, l-ebda linja ċara ta’ differenzazzjoni ma nstabet bej- niethom. 11/Vol. 33 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 159 Barra dan, l-investigazzjoni wriet li t-tipi kollha ta’ tubi bla saldaturi nbiegħu kemm lin-negozjanti u lill-utenti aħħa- rija. Distinzjoni ċara bejn il-kanali tal-bejgħ, għalkemm per se mhux rilevanti, ma setgħetx għalhekk tkun stabbilita. l-istess fit-tifsira ta’ l-Artikolu 1(4) tar- huma prodotti Regolament (KE) Nru 384/1996 (‘il quddiem msejjaħ ir-“Regolament bażiku”). (8) (9) ta’ Finalment, it-tubi kollha nstabu li kellhom essenzalment l-istess użu. Għalkemm huma użati f’ħafna industriji diffe- renti bħall-industriji tal-bini, tal-karozzi, żejt u petroleum, fis-settur bini pnewmatiku u idrawliku, u l-inġinerija u għalkemm huwa aċċettat li mhux kull utent jista’ juża kull tip ta’ tubu bla saldaturi, kollha huma kkonsidrati li għandhom l-istess applikazzjoni bażika. l-elettriku u boilers, impjanti ta’ (10) Waqt li ċerti tipi ta’ tubi bla saldaturi huma maħsuba b’mod ċar għall-applikazzjonijiet speċifiċi (eż. pajplajns taż-żejt), dawn il-pajpijiet jistgħu jintużaw ukoll f’applikazzjonijiet anqas speċifiċi. Barra dan, instab li tubi kummerċjali jistgħu jintużaw ukoll f’firxa wiesgħa ta’ applikazzjonijiet. Dan kollu juri l-eżistenza ta’ grad kbir ta’ kompetizzjoni u interkambjabbilità bejn it-tipi kollha ta’ prodotti. (11) Fl-aħħar, hija kkonfermata s-sejba proviżorja li t-tubi kollha bla saldaturi, kemm jekk tubi kummerċjali jew pajpijiet tal-linja jiffurmaw prodott waħdieni. 2. Prodotti l-istess (12) Għandu jkun imfakkar li fil-preamboli 11 u 12 tar- Regolament proviżorju, il-Kummissjoni sabet li t-tubi bla saldaturi it-tubi bla importati mill-pajjiżi kkonċernati, saldaturi prodotti u mibjugħa fil-Komunità mill-industrija tal-Komunità u dawk mibjugħa domestikament fis-suq Kroat kienu jixxiebħu fil-karatterisitiċi fiżiċi u tekniċi u nstabu li essenzalment għandhom l-istess użi. (13) Ġie allegat li t-tubi bla saldaturi prodotti fil-Komuntà kienu differenti minn dawk importati mill-Ukraina, billi dawn ta’ l-aħħar kienu manifatturati b’standards differenti minn dawk użati mill-industrija tal-Komunità, u li l-ħtiġiet spe- ċifiċi tal-provi applikati fil-Komunità ipproduċew tubi bla saldaturi jfisser li l-proċessi tal-produzzjoni kienu diffe- renti. (14) L-investigazzjoni wriet li kemm l-industrija tal-Komunità u l-esportaturi Ukraini jipproduċu għall-istess standards jew simili nazzjonali jew internazzjonali. L-informazzjoni provduta mill-esportaturi Ukraini turi li tubi bla saldaturi esportati lejn il-Komunità, kemm jekk tubi kummerċjali jew pajpijiet, jikkonformaw ma’ standards ta’ l-industrija bħal DIN, API u ASTM, bħal dawk prodotti mill-industrija tal-Komunità. D. DUMPING 1. Il-Kroazja dwar tal-valuri (16) Mill-adozzjoni tal-miżuri proviżorji, l-ebda argument ma tressaq normali, il-kalkolu id-determinazzjoni tal-prezz ta’ esportazzjoni, il-paragun tal-valur normali mal-prezz jew l-istabbiliment ta’ marġini ta’ dumping. Is-sejbiet kif jidhru fil-preamboli 13 sa 19 tar-Regolament proviżorju huma għalhekk ikkonfermati. Il-marġini ta’ dumping, u l-marġini residwa, għalhekk jibqgħu fl-istess livell jiġifieri 40,8 %. esportazzjoni, ta’ 2. L-Ukraina (a) Valur normali normali (17) Wara l-pubblikazzjoni ta’ Regolament proviżorju, impor- tatur oġġezzjona għal għażla tal-Kroazja bħala t-tielet pajjiż jkun stabbilit b’ekonomija tas-suq xieraq għall-iskop li il-valur l-importatur għall-Ukraina. Dan l-enerġija u fatturi oħra ta’ argumenta li produzzjoni kienu ogħla fil-Kroazja milli fl-Ukraina, li s-suq domestiku Kroat kien monopolizzat, jew għallanqas dominat, mill-produttur waħdieni, u li evidenza insuffiċ- jenti ngħatat biex tiġġustifika r-rappreżentattività tal-bejgħ domestiku tal-Kroazja. l-ispiża ta’ effiċjenti (18) Huwa kkonsidrat li l-argument dwar l-ispejjeż ogħla Kroati mhux rilevanti billi l-Ukraina mhix ekonomija tas-suq u kull paragun huwa, min-natura tiegħu, inaffidabbli. Dak li huwa rilevanti f’dan il-kuntest huwa jekk il-produtturi Ukraini kellhom xi vantaġġ assolut jew komparattiv meta mqabbel mal-Kroazja, bħall-użu aktar ta’ l-enerġija. Iżda, dan ma kienx il-każ. Kif ukoll, l-għażla tal- Kroazja ma kienetx irraġonevoli billi waħda mill- alternattivi, il-Brażil, kien rifjutat fuq il-bażi li l-prezzijiet fis-suq Brażiljan kienu tassew għoljin wisq minħabba l-posizzjoni dominanti ta’ produttur wieħed. Il-Kroazja, iżda, kienet qed timporta l-prodott ikkonċernat kif ukoll tesportah, għalhekk kien hemm element ta’ kompetizzjoni fis-suq domestiku tagħha Barra dan, il-bejgħ domestiku kien rappreżentattivi u ammonta għall-iżjed minn 5 % ta’ lill-Komunità bħala l-esportazzjonijiet volum. Finalment, ukoll għalkemm kien sar kull sforz biex ikunu investigati alternattivi oħra għall-Brażil bħall-Istati Uniti l-ebda koperazzjoni ma ġiet minn dawn il-pajjiżi. l-Amerika u r-Repubblika Ċeka, totali Ukraini ta’ (15) Minħabba dan, huwa kkonfermat li s-sejba proviżorja li tubi bla saldaturi importati mill-pajjiżi kkonċernati, it-tubi bla saldaturi prodotti u mibjugħa fil-Komunità mill- industrija tal-Komunità u dawk mibjugħa fis-suq Kroat (19) Billi l-ebda argument ma sar dwar jew il-metodoloġija jew il-kalkolu tal-prezz normali, is-sejbiet kif msemmija fil- preamboli 20 sa 26 tar-Regolament proviżorju huma għalhekk ikkonfermati. 160 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 33 (b) Prezz ta’ esportazzjoni tal-prezz ta’ esportazzjoni Produttur wieħed esportatur oġġezzjona għall-fatt li fit- twaqqif l-Kummissjoni ma kienetx qieset il-bejgħ tagħha lill-importatur relatat fil- Komunità fuq il-bażi l-informazzjoni sottomessa ma nstabitx li kienet affidabbli. Billi l-ebda evidenza ġdida ma ntbagħtet biex tikkontradixxi dan, is-sejbiet msemmija fil- preamboli 27 u 28 tar-Regolament proviżorju huma ikkonfermati. li (ċ) Paragun għad-differenzi fil-karatterisitiċ Il-produtturi esportaturi tennew it-talba tagħhom għall- aġġustament fiżiċi minħabba l-istandards aktar baxxi użati fl-industrija tat-tubi ta’ l-Ukraina paragunata ma’ l-industrija tal-Komunità. Din it-talba kienet respinta fl-istadju proviżorju għaliex ma kientx sostanzjata biżżejjed. Il-produtturi esportaturi, iżda, naqsu ukoll li jissostanzjaw l-argumenti tagħhom u, fin- nuqqas informazzjoni ġdida, huma ikkonfermati s-sejbiet msemmija fil-preamboli 29 sa 31 tar-Regolament proviżorju. ta’ (d) Marġini tad-dumping Is-sejbiet proviżorji għalhekk ikkonfermati f’123,7 % għall-Ukraina. fuq marġini ta’ dumping huma (20) (21) (22) saldaturi miż-żewġ pajjiżi jinbiegħu permezz ta’ l-istess kanali tal-bejgħ u skond kondizzjonijiet ta’ bejgħ paragu- nabbli, u għahekk jikkompetu ma’ xulxin u mat-tubi mib- jugħa fl-industrija tal-Komunità. (26) Is-sejbiet proviżorji l-valutazzjoni kumulattiva ta’ Kroazja u l-Ukraina huma għalhekk ikkonfermati. fir-rigward ta’ kemm hija xierqa importazzjonijiet mill- (b) Prezzijiet ta’ dumping ta’ l-importazzjonijiet (27) (28) (29) Il-marġini tat-twaqqigħ tal-prezz għall-Kroazja u l-Ukraina kienu kkalkolati mill-ġdid fid-dawl ta’ l-evidenza mibgħuta mill-partijiet interessati fir-rigward tal-prezzijiet ta’ ċerti kategoriji ta’ prodott u l-ġbir ta’ tubi bla saldaturi għall- finijiet ta’ tqabbil tal-prezzijiet. Fir-rigward tal-Kroazja, it-twaqqigħ tal-prezz medju mwieżen rivedut imfisser bħala perċentwal tal-prezzijiet ta’ l-industrija tal-Komunità jammonta għal 14,4 %. l-Ukraina, Fir-rigward ta’ it-twaqqigħ tal-prezz medju mwieżen rivedut mfisser bħala perċentwal tal-prezzijiet ta’ l-industrija tal-Komunità jammonta għall-24 %. 3. Sitwazzjoni ta’ l-industrija tal-Komunità E. DANNU (a) Rikmarka preliminari 1. Definizzjoni ta’ l-industrija tal-Komunità (23) Fin-nuqqas ta’ kull informazzjoni ġdida s-sejbiet proviżorji fir-rigward tad-definizzjoni ta’ l-industrija tal-Komunità, mfissra fil-preamboli 34 sa 38 tar-Regolament proviżorju huma ikkonfermati. 2. Importazzjonijiet ġewwa l-Komunità mill-pajjiżi kkonċernati (a) Kumulu (24) (25) Kroat esportatur argumenta Il-produttur li importazzjonijiet mill-Kroatia m’għandhom ikunux valu- tati kumulativament ma’ dawk li joriġinaw fl-Ukraina. F’dan l-aspett ntqal li l-volum ta’ l-importazzjonijiet mill- Kroazja fil-perjodu ta’ investigazzjoni (‘il quddiem msejħa bħala “IP”) kien sostanzjalment aktar baxx minn dak mill- Ukraina, waqt li l-prezzijiet ta’ dawn l-importazzjonijiet kienu ogħla. l-esportazzjonijiet Kroati li segwew il-prezzijiet magħmula mill-importazzjonijiet Ukraini fis-suq tal-Komunità Intqal ukoll Il-marġini tad-dumping instabu li kienu sostanzjali għaż- żewġ pajjiżi. Il-volum ta’ l-importazzjonijiet għaż-żewġ pajjiżi kien qed jikber matul il-perjodu eżaminat u laħaq livelli sinifikanti li, fiż-żewġ każijiet, instabu li kienu ‘l fuq sew mil-livelli de minimis. Fir-rigward tal-prezzijiet ta’ l-importazzjonijiet, tat-tubi bla saldaturi miż-żewġ pajjiżi waqqgħu sewwa l-prezzijiet ta’ l-industrija tal-Komunità matul l-IP. Barra dan, tubi bla l-prezzijiet instab li (30) Wara tar-Regolament l-pubblikazzjoni proviżorju, il-Kummissjoni fit-8 ta’ Diċembru 1999 sabet li ċerti pro- dutturi tal-Komunità li huma parti mill-industrija tal- Komunità fil-proċediment preżenti kissru l-Artikolu 81 tat- Trattat KE billi wettqu prattiċi anti-kompetittivi. Kien konkluż l-1995 Dalmine, Mannesmannröhren-Werke u Vallourec ipparteċipaw fi ftehim għall-osservanza tas-swieq domestiċi rispettivi tagħ- hom għal ċerti tubi bla saldaturi, l-aktar l-OCTG (oil country tubular goods and certain line pipes). l-1990 bejn u li (31) Id-deċiżjoni kienet eżaminata biex ikun determinat jekk id-dannu li jinstab li tkun sofriet l-industrija tal-Komunità ġiex minn importazzjonijiet ta’ dumping jew kienx ikkaw- żat bil-kondotta ta’ ċerti produtturi tal-Komunità infus- hom. (32) Għandu jkun innutat li l-perjodu li fuqu s-sejbiet ta’ din l-investigazzjoni kienu ibbażati (1 ta’ Jannar 1997 sal-31 ta’ Ottubru 1998) huwa barra l-perjodu li matulu l-prattiċi anti-kompetittivi jinstabu li seħħew. Minħabba l-fatt li dawn il-prattiċi seħħew f’perjodu qabel dak ikkonsidrat f’dawn il-proċeduri u billi li ż-żieda fil-volum ta’ importazzjonijiet mill-Kroazja u l-Ukraina bi prezzijiet ta’ dumping inzerta ma’ deterjorament ta’ l-industrija tal-Komunità, ma jistax ikun konkluż li l-kondotta anti-kompettitiva ta’ ċerti produtturi tal- Komunità ikkontribwixxa għad-dannu soffert mill- industrija tal-Komunità f’din il-proċedura tant li jista’ jin- għad li tinkiser ir-rabta kawżali bejn id-dannu soffert mill- industrija tal-Komunità u l-importazzjonijiet ikkonċernati, fit-tifsira ta’ l-Artikolu 3(6) tar-Regolament bażiku. tas-sitwazzjoni 11/Vol. 33 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 161 (b) Argumenti mqajma mill-partijiet interessati mis-sejbiet G. INTERESS TAL-KOMUNITÀ proviżorji (33) Il-produtturi esportaturi Ukraini argumentaw li l-industrija tal-Komunità ma sofrietx dannu materjali fit-tifsira ta’ l-Artikolu 3 tar-Regolament bażiku, billi bejn l-1997 u l-indikaturi IP dwar il-produttività u l-kapaċità ta’ utilizzaz- zjoni tjiebu u s-sehem fis-suq baqa’ stabbli. Barra dan, iddubitaw is-sejbiet proviżorji fuq il-qligħ ta’ l-industrija tal-industrija tal-Komunità. Din it-talba kienet appoġġata b’ċerti artikoli fl-istampa li kkwotaw riżultati finanzjarji mtejba tal-produtturi tal- Komunità. tat-tubi mingħajr saldaturi (34) Għandu jissemma’ li, skond l-Artikolu 3(5) tar-Regolament bażiku, l-ebda fattur elenkat f’din id-disposizzjoni ma tista’ tagħti gwida definittiva fuq jekk l-industrija tal-Komunità sofrietx dannu fit-tifsira ta’ l-Artikolu 3 tar-Regolament bażiku. (35) ta’ l-industrija tal- Fir-rigward tat-titjib fis-sitwazzjoni speċjalment dwar Komunità bejn l-1997 u l-IP, il-produttività u l-utilizzazzjoni tal-kapaċità, dan għandu jkun kkonsidrat fid-dawl tal-miżuri anti-dumping imposti fl-1997 kontra importazzjonijiet ta’ tubi bla saldatura mir- Repubblika Ċeka, ir-Rumanija, ir-Russja u r-Repubblika Slovakka bir-Regolament (KE) Nru 2320/97 (1) Tassew, l-effett maħsub ta’ dawk il-miżuri anti-dumping kien biex jitneħħa d-dannu li jinstab li ġġar- rab mill-industrija tal-Komunità. l-Ungerija, il-Polonja, li setgħet tistenna l-industrija (36) Għandu jkun innutat ukoll li, bejn l-1997 u l-IP, il-qligħ milħuq mill-industrija tal-Komunità baqa’ f’livell aktar baxx minn dak skond kondizzjonijiet normali ta’ kompetizzjoni, fin-nuqqas ta’ importazzjonijiet b’dumping. Fir-rigward ta’ l-affidabbilità tal-figuri tal-qligħ, għandu jkun innutat li jikkorrespondu ma’ l-informazzjoni provduta mill-industrija tal-Komunità fil-kors ta’ l-investigazzjoni u vverifikati fuq il-post. Fil-każ tal-figuri tal-qligħ sottomessi mill-produtturi esportaturi Ukraini, għandu jkun innutat li jinkludu prodotti mhux koperti mill-investigazzjoni u jirrelataw għal perjodu ‘l barra mill-perjodu eżaminat f’din l-investigazzjoni. Fir- rigward tas-sehem mis-suq, l-industrija tal- Komunità ma setgħetx tirkupra s-seħem tas-suq mitluf qabel. B’hekk, l-industrija tal-Komunità ma setgħetx tibbe- nefika mill-imposizzjoni qabel tal-miżuri definittivi fuq importazzjonijiet joriġinaw mir-Repubblika Ċeka, l-Ungerija, il-Polonja, ir-Rumanija, ir-Russja u r-Repubblika Slovakka. instab, li li (37) Minħabba dan, is-sejbiet proviżorji fir-rigward tad-dannu materjali soffert mill-industrija tal-Komunità huma kkon- fermati F. NESS TA’ KAWŻALITÀ (38) Fin-nuqqas ta’ kull informazzjoni ġdida s-sejbiet proviżorji kif deskritti fil-preamboli 68 sa 73 tar-Regolament provi- żorju huma kkonfermati. (1) ĠU L 322, tal-25. 11. 1997, p. 1. (39) Minħabba jistgħu jqajmu s-sejbiet tal-Kummissjoni msemmija fil- paragrafu 30, kien eżaminat jekk l-imposizzjoni ta’ miżuri rigward anti-dumping il-kompetizzjoni f’dan is-suq. Minħabba l-fatt li l-prattiki anti-kompetittivi nstabu li ġraw f’perjodu qabel dak ikkon- sidrat f’din il-proċedura, m’hemmx raġuni li wieħed jik- konkludi l-imposizzjoni ta’ miżuri anti-dumping f’din il-proċedura jista’ jkollha impatt fuq il-kompetizzjoni f’dan is-suq fil-futur. tħassib li (40) Fin-nuqqas ta’ kull informazzjoni ġdida fuq l-interess Komunitarju, huma kkonfermati s-sejbiet proviżorji kif deskritti fil-preamboli 74 sa 83 tar-Regolament proviżorju. H. MIŻURI ANTI-DUMPING 1. Livell ta’ eliminazzjoni tad-dannu (41) Hija kkonfermata l-metodoloġija użata biex tkun stabbilita l-marġini ta’ dannu kif deskritt fil-preamboli 86 u 87 tar- Regolament proviżorju. (42) Il-marġini ta’ dannu rieżaminati biex iqisu l-kummenti magħmula mill-partijiet interessati li kienu deskritti fuq fil- preambolu 27, wara l-iżvelar tas-sejbiet proviżorji huma murija hawn taħt: il-Kroazja: 23 %, l-Ukraina: 38,5 %. 2. Forma u livell tal-miżuri definittivi (43) (44) Il-konklużjonijiet milħuqa fuq rigward id-dumping, id-dannu, in-ness ta’ kawżalità u l-interess tal-Komunità jitolbu miżuri definittivi. Minħabba d-diversità tat-tipi tal- prodott, id-dazju anti-dumping għandu jkun fil-forma ta’ dazji ad valorem. tar-Regolament bażiku, għall- Skond l-Artikolu 9(4) produtturi esportaturi kollha l-livell ta’ dazju huwa ibbażat fuq l-inqas marġini ta’ dannu jew dumping. Dawn id-dazji espressi bħala perċentwal tal-prezzijiet ħielsa fil-fruntiera tal-Komunità jammontaw għal: il-Kroazja: 23 %, L-Ukraina: 38,5 %. (45) Wara l-imposizzjoni ta’ miżuri proviżorji anti-dumping, il-produttur esportatur fil-Kroazja u l-produtturi esporta- turi fl-Ukraina flimkien ma’ l-awtoritajiet Ukraini offrew ftehim fuq il-prezz ta’ l-istess tip bħal dawk aċċettati mill- Kummissjoni minn produtturi oħra fl-Ewropa ¬entrali u tal-Lvant fl-1997 skond ir-Regolament (KE) Nru 2320/97. L-eliminazzjoni tal-ħsara tintlaħaq b’żewġ mezzi: L-ewwel, ftehim fuq il-prezz li jkopri importazzjonijiet sa limitu ta’ volum miftiehem u, it-tieni, dazju ad valorem miġbur minn importazzjonijiet ‘il fuq mil-limitu. 162 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 33 (46) Biex ikun żgurat li l-kwantità ta’ importazzjonijiet eżentati mid-dazju ad valorem ma jeċċedix il-kwantità speċifikata fil- ftehim fuq il-prezz, l-eżenzjoni mid-dazju anti dumping hija kondizjonata mill-preżentazzjoni lis-servizzi doganali ta’ l-Istati Membri ta’ ċertifikat validu ta’ produzzjoni li jiden- tifika b’mod ċar il-produttur, u jkollu deskrizzjoni eżatta ta’ l-oġġetti u dikjarazzjoni iffirmata mill-produttur. I. ĠBIR TA’ DAZJI PROVIŻORJI (51) Minħabba l-kobor tal-marġini tad-dumping misjub għall- tal-ħsara produtturi esportaturi, u fid-dawl kkawżat lill-industrija tal-Komunità, huwa kkonsidrat meħtieġ li l-ammonti miġbura bħala dazju proviżorju anti- dumping skond ir-regolament proviżorju għandu jinġabar b’mod definit bir-rata tad-dazju impost definittivament, tal-livell (47) Biex il-Kummissjoni tkun tista’ tivverifika t-twettiq ta’ l-impenji b’mod effettiv, il-produtturi ftehmu wkoll li jip- provdu il-Kummissjoni b’informazzjoni regolari u dettal- jata dwar lill- Komunità, u li jżommu disponibbli kopji taċ-ċertifikati ta’ produzzjoni għall-verifika sussegwenti. il-bejgħ tagħhom għall-esportazzjoni (48) (49) Fir-rigward ta’ l-Ukraina, l-impenn offrut mill-produtturi Ukraini li jesportaw huwa wieħed konġunt, li jirrifletti l-istatus ta’ l-Ukraina bħala pajjiż b’ekonomija mhux tas- suq, u huwa garantit mill-awtoritajiet Ukraini biex jiżgu- raw monitoraġġ adegwat, partikolarment fir-rigward il-limitu ta’ bla ħlas tad-dazju anti-dumping. L-impenji tal-prezz sa ċertu limitu ta’ volum u d-dazju ad valorem għall-qbija ta’ l-importazzjonijet huma għalhekk ikkonsidrati bħala mezzi adegwati għat-tneħħija tad-dannu soffert mill-industrija tal-Komunità. F’każ ta’ xi ksur, jew ksur issusspettat, ta’ il-Kummissjoni timponi malajr dazji proviżorji jew definittivi skond l-Artikoli 8(9) u (10) tar-Regolament bażiku. impenn, (50) Il-Kummissjoni aċċettat dawn l-impenji. ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT: Artikolu 1 1. Dazju definittiv anti-dumping huwa b’dan impost l-importazzjonijiet li joriġinaw fil-Kroazja u l-Ukraina: fuq — pajpijiet bla saldaturi, tal-ħadid jew ta’ l-azzar bla lega, ta’ tip użat għall-pajplajns taż-żejt u tal-gass, ta’ dijametru estern li ma jaqbiżx 406, 4mm (li jaqgħu fil-kodiċijiet NM 7304 10 10 u 7304 10 30); — tubi bla saldaturi ta’ sezzjoni ċirkolari, tal-ħadid jew ta’ l-azzar bla lega, miġbudin kesħin jew irromblati kesħin (li jaqgħu fil- kodiċi NM 7304 31 99); — tubi oħra ta’ sezzjoni ċirkolari, tal-ħadid jew ta’ l-azzar bla lega, ta’ dijametru estern li ma jaqbiżx 406,4 mm (li jaqgħu fil- kodiċijiet NM 7304 39 91 u 7304 39 93). 2. Ir-rati ta’ dazju applikabbli lill-prezz nett ħieles fil-fruntiera tal- Komunità ta’ importazzjonijiet tal-prodott deskritt fil-paragrafu 1 għandu jkun kif ġej: Pajjiż Fabbrikant Rata tad-dazju Kodiċi addizzjonali Tarik Il-Kroazja L-Ukraina Il-kumpaniji kollha Il-kumpanniji kollha 23 % 38,5 % A999 A999 3. Sakemm mhux speċifikat mod ieħor, japplikaw. id-disposizzjonijiet fis-seħħ dwar id-dazji tad-dwana għandhom Artikolu 2 1. Importazzjonijiet għandhom ikunu eżenti minn dazji anti-dumping imposti mill-Artikolu 1 sakemm ikunu prodotti u mibjugħa għall-esportazzjoni lill-Komunità minn kumpanniji elenkati fil-paragrafu 4 li jkunu offrew impenji aċċettati mill-Kummissjoni u sakemm dawk il-kondizzjonijiet fil-paragrafi 2 u 3 jintlaħqu. 2. Meta d-dikjarazzjoni għar-rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera hija ppreżentat, l-eżenzjoni mid-dazju għandha tkun kondizzjonata mal-preżentazzjoni lis-servizzi tad-dwana ta’ l-Istati Membri ta’ ċertifikat validu, ta’ produzzjoni oriġinali maħruġ minn waħda mill-kumpanniji elenkati fil-paragrafu 4. Il-produzzjoni taċ-ċertifikat għandu jikkonforma mal-ħtiġiet murija fl-impenn aċċettat mill-Kummissjoni, li l-elementi essenzali tiegħu huma elenkati fl-Anness. 3. Iċ-ċertifikat ta’ produzzjoni msemmi fil-paragrafu 2 għandu jkun ppreżentat fi żmien tliet xhur mid-data tal-ħruġ. Il-kwantitajiet ippreżentati lis-servizzi tad-dwana ta’ l-Istati Membri għall-importazzjonijiet fil-Komunità ħielsa minn dazju anti-dumping m’għandhomx jaqbżu dawk stipulati fiċ-ċertifikat. Meta kwantitajiet stipulati fiċ-ċertifikat jinqabżu, addizzjonali rilevanti Tarik ta’ l-Artikolu 1(2). l-eċċess għandu jkun suġġett għad-dazju, u għandu jkun iddikjarat skond il-kodiċi 11/Vol. 33 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 163 4. Importazzjonijiet akkumpanjati minn ċertifikat ta’ produzzjoni għandhom ikunu ddikjarati skond il-kodiċijiet addizzjonali Tarik: Pajjiż Fabbrikant Kodiċi addizzjonali Tarik Il-Kroazja L-Ukraina Zeljezara Sisak d. d. , Sisak Dnepropetrovsk Tube Works, Dnepropetrovsk Nikopol Pivdennotrubny Works, Nikopol Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnepropetrovsk A064 A065 A066 A067 Artikolu 3 Ir-rapporti ta’ l-Istati Membri lill-Kummissjoni bis-saħħa ta’ l-Artikolu 14(6) tar-Regolament (KE) Nru 384/1996, għandhom jindikaw għal kull rilaxx għaċ-ċirkolazzjoni libera, is-sena u x-xahar ta’ importazzjoni, in-NM, it-Tarik u l-kodiċijiet Tarik addizzjonali, it-tip ta’ miżura, il-pajjiż ta’ oriġini, il-kwantità, il-valur, id-dazju anti-dumping, l-Istat Membru ta’ importazzjoni u, fejn xieraq, in-numru fis-serje taċ-ċertifikat ta’ produzzjoni. L-ammonti miġbura bħala dazji proviżorji anti-dumping imposti bis-saħħa tar-Regolament (KE) Nru 1802/1999 għandhom jinġabru bir-rata ta’ dazju definttiv impost. Ammonti miġbura f’eċċess tar-rata definittiva tad-dażji anti-dumping għandhom ikunu rilaxxati. Artikolu 4 Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum ta’ wara l-pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Artikolu 5 Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fi Brussel, fl-14 ta’ Frar 2000. Għall-Kunsill Il-President J. GAMA 164 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 33 ANNESS Elementi ewlenin taċ-ċertifikat ta’ produzzjoni msemmija fl-Artikolu 2(2) (*) (a) In-numru taċ-ċertifikat. (b) Identifikazzjoni li turi jekk iċ-ċertifikat huwa oriġinali jew kopja. (ċ) Id-data ta’ l-iskadenza taċ-ċertifikat. (d) It-test li ġej: “Ċertifikat ta’ produzzjoni maħruġ minn (isem tal-kumpannija) bis-saħħa ta’ l-Artikolu 2(2) tar-Regolament tal-Kunsill Nru 348/2000 għall-esportazzjonijiet lejn il-kumpannija Ewropea fit-Kodiċi Tarik addizzjonali (Kodiċi Tarik addizzjonali) ta’ ċerti pajpijiet u tubi ta’ l-azzar mingħajr saldaturi. ” Fil-każ ta’ importazzjonijiet mill-Ukraina l-Ukraina għall-monitoraġġ bis-saħħa ta’ “Ċertifikat ta’ produzzjoni awtentikat mill-Ministeru ta’ l-Artikolu 2(2) tar-Regolament tal-Kunsill Nru 348/2000 għall-esportazzjonijiet lejn il-Komunità Ewropea fil-Kodiċi Tarik addizzjonali (Kodiċi Tarik addizzjonali) ta’ ċerti pajpijiet u tubi ta’ l-azzar mngħajr saldaturi. ” (…) ta’ (e) L-isem u l-indirizz sħiħ tal-produttur esportatur rilevanti, inkluż in-numri tat-telefon u l-faks u n-numru ta’ identifikazzjoni possibli bħan-numru ta’ reġistrazzjoni nazzjonali għall-kumpanniji inkorporati. (f) L-isem u l-indirizz sħiħ tal-klient ta’ l-esportatur rilevanti, inkluż in-numri tat-telefon u l-fax, lil min inbiegħ il-prodott u fatturat minn dan il-produttur esportatur. (g) In-numru tal-fattura kummerċjali li jirriferi għalih iċ-ċertifikat ta’ produzzjoni. (h) id-deskrizzjoni eżatta ta’ l-oġġetti, inkluż: — deskrizzjoni tal-prodott biżżejjed biex jidentifika l-prodott, li jkun identiku mad-deskrizzjoni tal-prodott fuq il-fattura — Kodiċi NM, — kwantità (f’tunnellati metriċi). (i) Fil-każ ta’ importazzjonijiet mill-Kroazja, l-isem ta’ l-uffiċjal tal-kumpannija responsabbli għall-ħruġ taċ-ċertifikat, u d-dikjarazzjoni iffirmata li ġejja: “Jiena, hawn taħt iffirmat, niċċertifika li l-bejgħ għall-esportazzjoni lejn il-Komunità Ewropea, ta’ oġġetti koperti b’dan iċ-ċertifikat qed issir fl-iskop u skond it-termini ta’ l-impenn minn (isem tal-produttur esportatur rilevanti), u fil-volum permess għall-importazzjonijiet ħielsa mid-dazju anti-dumping gewwa l-Komunità Ewropea murija fl-Impenn aċċettat mill-Kummissjoni bis-saħħa tad-Deċiżjoni 2000/…/KE (Deċiżjoni K(2000) 271/2). Niddikjara li l-informazzjoni provduta f’dan iċ-ċertifikat hija kompleta u korretta. ” Fil-każ ta’ importazzjonijiet mill-Ukraina, id-dikjarazzjoni iffirmati li ġejja mill-produttur li jesporta: “Jiena, hawn taħt iffirmat, niċċertifika li l-bejgħ għall-esportazzjoni lejn il-Komunità Ewropea, ta’ oġġetti koperti b’dan iċ-ċertifikat qed issir fl-iskop u skond it-termini ta’ l-impenn minn (isem tal-produttur esportatur rilevanti), u fil-volum permess għall-importazzjonijiet ħielsa mid-dazju anti-dumping gewwa l-Komunità Ewropea murija fl-Impenn aċċettat mill-Kummissjoni bis-saħħa tad-Deċiżjoni 2000/…/KE (Deċiżjoni K(2000) 271/2). Niddikjara li l-informazzjoni provduta f’dan iċ-ċertifikat hija kompleta u korretta. ” (j) Fil-każ ta’ importazzjonijiet mill-Ukraina, spazju għal timbru u firma ta’ persuna awtorizzata fil-Ministeru ta (…) ta’ l-Ukraina. (k) Spazju għall-użu mill-awtoritajiet kompetenti tal-Komuntà. (*) Kull kaxxa fuq iċ-ċertifikat għandha tkun f’erba’ lingwi għall-Kroazja, jiġifieri il-lingwa tal-pajjiż tal-produttur, l-Ingliz, il-Franċiż u l-Ġermaniż għall-Kroazja u f’żewġ lingwi għall-Ukraina, jiġifieri l-lingwa tal-pajjiż tal-produttur u l-Ingliż


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0347/00 van Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) aan de Commissie. Handel.

eurovoc_concepts:
France
free movement of goods
indemnification
infringement of EU law
road transport
strike

formats: html pdf print

text: 21. 11. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 330 E/135 Bovendien houden ongeveer 200 ambtenaren zich bezig met belangrijke horizontale taken op het gebied van energie en vervoer, waaronder kwesties in verband met de interne markt, internationale samenwerking, milieubescherming, informatie, mededeling en verspreiding van technologieºn, alsmede Trans-Europese netwerken. Wegens de ge(cid:239)ntegreerde aanpak van de energie- en vervoerkwesties kan voor deze ambtenaren geen precieze verdeling worden opgegeven. Er zij evenwel op gewezen dat een aanzienlijk aantal ambtenaren die in horizontale directoraten werken belangrijke taken in verband met het beleid inzake duurzame energie en bevordering van technologie vervullen, bijvoorbeeld met betrekking tot milieubescherming en verspreiding van innoverende technolo- is het bevorderen van duurzame energie derhalve kracht bijgezet in de nieuwe gieºn. organisatie. In het totaal (2000/C 330 E/152) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0347/00 van Jaime Valdivielso de CuØ (PPE-DE) aan de Commissie (14 februari 2000) Betreft: Handel Franse vrachtwagenchauffeurs zijn met protestacties begonnen. Een van deze protestacties is het lamleggen van de belangrijkste doorvoerroutes van dit land. De acties zijn niet te verenigen met het beginsel van de Europese Unie van vrij verkeer van goederen en hebben vooral gevolgen voor Spanje, aangezien Frankrijk voor de export van Spaanse producten over de weg een doorvoerland vormt dat moeilijk kan worden omzeild. Kan de Commissie aangeven welke maatregelen zullen worden genomen om het vrij verkeer van goederen in de Europese Unie veilig te stellen? Welke sanctiemaatregelen overweegt de Europese Commissie om dergelijke acties te bestraffen? Hoe denkt de Commissie de getroffen bedrijven schadeloos te stellen? Antwoord van de heer Bolkestein namens de Commissie (27 maart 2000) Het geachte parlementslid vestigt de aandacht van de Commissie op de grote economische gevolgen die de grensblokkades door de Franse vrachtwagenbestuurders van de afgelopen weken voor de ondernemingen in de Gemeenschap hadden. De Commissie benadrukt dat, overeenkomstig het gemeenschapsrecht, de lidstaten in dergelijke omstan- digheden alle noodzakelijke en passende maatregelen moeten nemen om het vrije verkeer van goederen op hun grondgebied te herstellen. Zij herinnert er ook aan dat de lidstaten de schade moeten vergoeden die particulieren geleden hebben door schendingen van het gemeenschapsrecht die deze lidstaten aan te rekenen zijn. Sinds de inwerkingtreding van Verordening (EG) nr. 2679/98 van de Raad van 7 december 1998 inzake de werking van de interne markt wat het vrije verkeer van goederen tussen de lidstaten betreft (1), beschikt de Commissie over een instrument waarmee zij, binnen het kader van haar bevoegdheden, snel kan ingrijpen in dergelijke situaties. Krachtens deze verordening zijn de lidstaten ook verplicht om de Commissie in kennis te stellen van acties van particulieren die ernstige gevolgen kunnen hebben voor het vrije verkeer van goederen. De Commissie deelt het geachte parlementslid mee dat de Franse autoriteiten in het kader van het conflict van 31 januari en 1 februari 2000 de Commissie op vrijdag 28 januari 2000 hebben meegedeeld dat zij alles in het werk zouden stellen om de andere lidstaten zoveel mogelijk actuele informatie te verstrekken en om het vrije verkeer van goederen te vergemakkelijken, zonder in te grijpen in het stakingsrecht. C 330 E/136 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 21. 11. 2000 Nog steeds in het kader van deze verordening heeft de Commissie op maandag 31 januari 2000 de Franse autoriteiten verzocht om aanvullende informatie over dit conflict en over de maatregelen die kunnen worden getroffen om het vrije verkeer te herstellen. In hun antwoord van 1 februari 2000 hebben de Franse autoriteiten gepreciseerd dat de ordediensten opdracht hadden gekregen voor wegomleggingen te zorgen en de betrokkenen de nodige informatie te verschaffen. Zij voegden eraan toe dat zij, overeenkomstig artikel L. 2216-3 van de (cid:132)code gØnØral des collectivitØs locales(cid:148), maatregelen zouden treffen die het mogelijk maken eventuele eisen tot schadevergoe- ding later te onderzoeken. De Commissie wijst het geachte parlementslid erop dat blokkades tijdens de laatste conflicten sneller werden opgeheven dan in het recente verleden. De Commissie is van mening dat de tenuitvoerlegging van Verordening (EG) 2679/98 en de maatregelen van de betrokken economische subjecten zeker tot dit resultaat hebben bijgedragen. (1) PB L 337 van 12. 12. 1998. (2000/C 330 E/153) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0350/00 van Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE), Fernando PØrez Royo (PSE) en Luis Berenguer Fuster (PSE) aan de Commissie (14 februari 2000) Betreft: Overheidssteun in de Spaanse elektriciteitssector en kosten ten laste van de consument Tot dusverre hebben de Spaanse consumenten meer dan 300 000 miljoen peseta(cid:146)s betaald voor CTC-kosten die door de regering zijn goedgekeurd, maar door de Commissie in beginsel als illegale overheidssteun worden aangemerkt. Is de Commissie niet van mening dat aan deze situatie onverwijld een einde moet worden gemaakt? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (21 maart 2000) De Commissie heeft dit complexe dossier aandachtig bestudeerd en is inderdaad van oordeel dat het hier in beginsel gaat om een niet-aangemelde steunmaatregel. Zoals de Commissie echter reeds te kennen heeft gegeven aan de geachte parlementsleden in haar antwoord op hun schriftelijke vraag E-0165/00 (1), laat de onrechtmatigheid van een steunmaatregel, dat wil zeggen het feit dat de steun is verleend zonder voorafgaande aanmelding bij de Commissie, conform de jurisprudentie van het Hof van Justitie, de verenigbaarheid ervan met de gemeenschappelijke markt onverlet. In deze context is de Commissie, in dit stadium, niet voornemens om over te gaan tot de toepassing van artikel 11, lid 1, van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad van 22 maart 1999 tot vaststelling van nadere bepalingen voor de toepassing van artikel 93 van het EG-Verdrag (2) om de lidstaat te gelasten de uitkering van de steun op te schorten. Vanzelfsprekend zal de Commissie in haar uiteindelijke beschikking in deze zaak rekening houden met reeds uitgekeerde steun. (1) Zie blz. 96. (2) PB L 83 van 27. 3. 1999. (2000/C 330 E/154) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0354/00 van Armando Cossutta (GUE/NGL) en Lucio Manisco (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Duurdere WA-verzekeringen voor auto(cid:146)s (14 februari 2000) Sinds in 1994 de verplichte tarieven voor WA-verzekeringen voor auto(cid:146)s werden geliberaliseerd, zijn de premies die de verzekernemers moeten betalen zorgbarend gestegen. Dit jaar zullen de tarieven in Italiº in ØØn klap met 30 (cid:224) 60 % stijgen, en dat geldt voor alle op de markt actieve verzekeringsmaatschappijen


title: Rådets förordning (EG) nr 377/2000 av den 14 februari 2000 om att anta autonoma övergångsbestämmelser för import av vissa bearbetade jordbruksprodukter med ursprung i Polen och Bulgarien

eurovoc_concepts:
Bulgaria
CCT duties
Poland
agro-industry
import
originating product

text: L 47/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 2. 2000 RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 377/2000 av den 14 februari 2000 om att anta autonoma övergångsbestämmelser för import av vissa bearbetade jordbruksprodukter med ursprung i Polen och Bulgarien EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING Artikel 2 med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, och Om Polen och Bulgarien inte längre tillämpar motsvarande bestämmelser till förmån för gemenskapen får kommissionen, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 3. 2 tillfälligt upphäva tillämpningen av de åtgärder som anges i artikel 1. av följande skäl: Artikel 3 (1) (2) (3) (4) Förordning (EG) nr 27/1999 (1) har antagits i avvaktan på ikraftträdande av anpassningsprotokollen, i synnerhet protokoll nr 3 till de Europaavtal som har ingåtts med länderna i Central- och Östeuropa. Förfarandena för ett formellt antagande av anpassnings- protokollen om de handelsrelaterade delarna av Europa- avtalen med Polen och Bulgarien har inte avslutats i tid så att protokollen kan träda i kraft den 1 januari år 2000. Det är därför nödvändigt att förlänga giltigheten av de autonoma koncessioner som gjorts till förmån för Polen och Bulgarien fram till den 31 december år 2000. De åtgärder som föreskrivs om denna förordning tillfäl- ligt upphävs bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (2). I kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förord- ning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (3), konsolideras bestämmelserna om förvaltningen av tullkvoter som skall tilldelas i kronolo- gisk ordning i förhållande till dagen för godkännande av övergången till fri omsättning. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Kommissionen skall biträdas av den kommitté som avses (nedan kallad 1. i artikel 15 i förordning (EG) nr 3448/93 (4) kommittén). 2. När det hänvisas till denna punkt skall det förfarande som anges i artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas. Den tid som avses i artikel 4. 3 i beslut 1999/468/EG skall vara en månad. 3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning. Artikel 4 1. De koncessioner som tillämpas på handeln med de bear- betade jordbruksprodukter som anges i de anpassningsproto- koll som ingåtts med de stater som anges i artikel 1, skall ersätta de koncessioner som avses i de berörda bilagorna till denna förordning a) från och med den 1 januari 2000 om anpassningsproto- kollet har trätt i kraft vid denna tidpunkt, eller b) från och med dagen för ikraftträdandet av anpassningspro- tokollet om detta träder i kraft efter den 1 januari 2000. 2. De tillämpningsföreskrifter som anges i denna förordning skall även tillämpas på motsvarande åtgärder i respektive anpassningsprotokoll. Artikel 1 Artikel 5 Från och med den 1 januari till och med den 31 december år 2000 skall de varor med ursprung i Polen och Bulgarien som upptas i förteckningen i bilaga I respektive bilaga II till denna förordning omfattas av koncessioner i enlighet med de villkor som anges i dessa bilagor. De basbelopp som skall beaktas vid beräkningen av den minskade jordbruksrelaterade avgiftsdelen och de tilläggstullar som skall tillämpas på import till gemen- skapen från dessa länder anges i tabell 3 i respektive bilaga. (1) Rådets förordning (EG) nr 27/1999 av den 21 december 1998 om antagande av autonoma övergångsbestämmelser för förmånshandeln med Polen, Ungern, Slovakien, Tjeckiska republiken, Rumänien och Bulgarien avseende vissa bearbetade jordbruksprodukter (EGT L 5, 9. 1. 1999, s. 7). (2) EGT L 184, 17. 7. 1999, s. 23. (3) EGT L 253, 11. 10. 1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1662/1999 (EGT L 197, 29. 7. 1999, s. 25). De kvoter som upptas i tabell 1 i bilagorna till denna förord- ning skall förvaltas av kommissionen i enlighet med bestäm- melserna i artikel 308 a–c i förordning (EEG) nr 2454/93. Artikel 6 Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2000. (4) EGT L 318, 20. 12. 1993, s. 18. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2491/98 (EGT L 309, 19. 11. 1998, s. 28). 19. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 47/5 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 14 februari 2000. På rådets vägnar J. GAMA Ordförande L 47/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 2. 2000 BILAGA I POLEN TABELL 1 Kvoter som skall tillämpas på import av varor med ursprung i Polen öppnade för år 2000 Löp- nummer 09. 5401 09. 5403 09. 5404 09. 5405 KN-nummer Kvot 2000 (i ton) Förmånstull (*) 21 EAR 7 180 EAR 4 805 EAR 490 EAR 0403 10 51 0403 10 53 0403 10 59 0403 10 91 0403 10 93 0403 10 99 0403 90 71 0403 90 73 0403 90 79 0403 90 91 0403 90 93 0403 90 99 1704 10 1704 90 30 1704 90 55 1704 90 71 1704 90 75 ex 1704 90 99 (TARIC-nummer 10) 1806 10 20 1806 20 10 1806 20 30 1806 20 50 1806 20 70 1806 20 80 1806 20 95 1806 31 00 1806 32 10 1806 32 90 1806 90 11 1806 90 19 1806 90 31 1806 90 39 1806 90 50 1806 90 60 1806 90 70 1806 90 90 1902 11 00 1902 19 10 1902 19 90 1902 20 91 1902 20 99 1902 30 10 1902 30 90 1902 40 10 1902 40 90 09. 5407 1903 00 00 55 EAR 19. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 47/7 KN-nummer Kvot 2000 (i ton) Förmånstull (*) Löp- nummer 09. 5408 09. 5409 09. 5411 09. 5413 1905 10 00 1905 20 1905 30 11 1905 30 19 1905 30 30 1905 30 51 1905 30 59 1905 30 91 1905 30 99 1905 40 1905 90 10 1905 90 20 1905 90 30 1905 90 40 1905 90 45 1905 90 55 1905 90 60 1905 90 90 2001 90 40 2004 10 91 2005 20 10 2008 99 91 2101 12 98 2101 20 98 2101 30 19 2101 30 99 2 142 EAR 34 EAR 21 420 648 EAR EAR EAR 09. 5415 2106 90 10 (*) EAR = Den minskade jordbruksrelaterade avgiftsdelen som skall tillämpas inom kvantitetsgränserna för kvoterna. För import som överskrider dessa kvantiteter gäller den jordbruksrelaterade avgiftsdel som anges i gemensamma tulltaxan. L 47/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 2. 2000 Tullar som skall tillämpas på import av varor med ursprung i Polen för år 2000 TABELL 2 KN-nummer Tull 1. 1–30. 6. 2000 1. 7–31. 12. 2000 1704 90 10 1806 10 15 1901 90 91 ex 2005 90 80 (TARIC-nummer 60) 2008 11 10 2008 91 00 2101 20 20 2101 20 92 2101 30 11 2101 30 91 2102 10 10 2102 10 90 2102 20 11 2102 20 19 2102 20 90 2102 30 00 2103 10 00 2103 20 00 2103 30 90 2103 90 90 2106 10 20 2106 90 92 2203 00 3302 10 21 3823 11 00 3823 12 00 3823 13 00 3823 19 00 3823 70 00 6,3 % 0 % 0 % 0 % 5,7 % 4,1 % 2,6 % 0 % 5,4 % 6,0 % 5,2 % 6,2 % 2,1 % 5,1 % 0 % 2,1 % 3,1 % 4,2 % 4,6 % 3,5 % 5,7 % 3,1 % 2,6 % 3,1 % 5,1 % 0 % 2,9 % 0 % 3,8 % 5,8 % 0 % 0 % 0 % 5,2 % 3,5 % 2,2 % 0 % 4,9 % 5,5 % 4,7 % 5,6 % 1,9 % 5,1 % 0 % 1,9 % 2,8 % 3,8 % 4,2 % 3,2 % 5,2 % 2,8 % 1,8 % 2,8 % 5,1 % 0 % 2,9 % 0 % 3,8 % 19. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 47/9 De basbelopp som skall beaktas vid beräkningen av den minskade jordbruksrelaterade avgiftsdelen och de tilläggstullar som skall tillämpas på import till gemenskapen av de varor som upptas i förteckningen i tabell 1 TABELL 3 1. 1–30. 6. 2000 1. 7–31. 12. 2000 EUR/100 kg Trigo blando — Blød hvede — Weichweizen — Μαλακό σιτάρι — Common wheat — Blé tendre — Grano tenero — Zachte tarwe — Trigo mole — Tavallinen vehnä — Vete 7,277 6,653 Trigo duro — Hård hvede — Hartweizen — Σκληρό σιτάρι — Durum wheat — Blé dur — Grano duro — Durum tarwe — Trigo duro — Durumvehnä — Durumvete 11,295 10,326 Centeno — Rug — Roggen — Σίκαλη — Rye — Seigle — Segala — Rogge — Centeio — Ruis — Råg Cebada — Byg — Gerste — Κριθάρι — Barley — Orge — Orzo — Gerst — Cevada — Ohra — Korn Maíz — Majs — Mais — Καλαµπόκι — Maize — Maïs — Granturco — Maïs — Milho — Maissi — Majs 7,090 7,090 7,193 6,483 6,483 6,577 Arroz descascarillado de grano largo — Ris, afskallet, langkörnig, geschält — Αποφλοιωµένο ρύζι µακρόσπερµο — Long-grain husked rice — Riz décortiqué à grains longs — Riso semigreggio a grani lunghi — Langkorrelige gedopte rijst — Arroz em películas de grãos longos — Pitkäjyväinen esikuorittu riisi — Ris, skalat långkornigt langkornet — Reis, Leche desnatada en polvo — Skummetmælkspulver — Magermilchpulver — Αποβουτυρω- µένο γάλα σε σκόνη — Skimmed-milk powder — Lait écrémé en poudre — Latte scremato in polvere — Mageremelkpoeder — Leite desnatado em pó — Rasvaton maitojauhe — Skummjölkspulver Leche entera en polvo — Sødmælkspulver — Vollmilchpulver — Πλήρες γάλα σε σκόνη — Whole-milk powder — Lait intero in polvere — Vollemelkpoeder — Leite inteiro em pó — Rasvainen maitojauhe — Mjölkpulver en poudre — Latte entier Mantequilla — Smør — Butter — Βούτυρο — Butter — Beurre — Burro — Boter — Manteiga — Voi — Smör Azúcar blanco — Hvidt sukker — Weißzucker — Λευκή ζάχαρη — White sugar — Sucre blanc — Zucchero bianco — Witte suiker — Açúcar branco — Valkoinen sokeri — Vitt socker 20,237 18,502 24,750 23,760 28,532 26,086 41,467 30,573 37,912 29,350 L 47/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 2. 2000 BILAGA II BULGARIEN TABELL 1 Kvoter som skall tillämpas på import av varor med ursprung i Bulgarien öppnade för år 2000 Löp- nummer 09. 5481 KN-nummer Varuslag 0405 20 10 0405 20 30 ex 2106 Bredbara smörfettsprodukter med en fetthalt av minst 39 vikt- procent men högst 75 viktprocent inte nämnda eller inbegripna någon Livsmedelsberedningar, annanstans av KN-nummer 2106 10 20, 2106 90 20 och 2106 90 92 och förutom aroma- tiserade eller färgade sockerlösningar som omfattas förutom de Kvot 2000 (i ton) Förmånstull (*) 490 EAR 09. 5461 ex 1704 09. 5463 ex 1806 09. 5485 ex 1901 09. 5469 ex 1902 09. 5471 1904 09. 5473 1905 09. 5474 2101 12 98 2101 20 98 Sockerkonfektyrer (inbegripet vit choklad) inte innehållande kakao; med undantag av lakritsextrakt innehållande mer än 10 viktprocent sackaros, men utan andra tillsatser enligt KN- nummer 1704 90 10 168 EAR Choklad och andra livsmedelsberedningar innehållande kakao, undantaget varor enligt KN-nummer 1806 10 15 504 EAR livsmedelsberedningar av mjöl, Maltextrakt; stärkelse eller maltextrakt, som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 40 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans; livsmedelsbered- ningar av varor enligt nr 0401–0404 som inte innehåller kakao eller innehåller mindre än 5 viktprocent kakao beräknat på helt avfettad bas, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, undantaget varor enligt KN-nummer 1901 90 91 Pastaprodukter, även kokta eller på annat sätt beredda, med enligt KN-nummer pastaprodukter undantag 1902 20 10 och 1902 20 30, couscous, även beredd fyllda av Livsmedelsberedningar erhållna genom svällning eller rostning (t. ex. majsflingor); spannmålsprodukter av spannmål eller spannmål, annan än majs, i form av korn eller flingor eller andra bearbetade korn (med undantag av mjöl), förkokt eller på annat sätt beredd, inte nämnd eller inbegripen någon annan- stans Bröd, kakor, kex och andra bakverk, även innehållande kakao; nattvardsbröd, tomma oblatkapslar av sådana slag som är lämpliga för farmaceutiskt bruk, sigilloblater och liknande produkter Beredningar på basis av extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av kaffe, som inte ingår i KN-nummer 2101 12 92 Extrakter, essenser och koncentrat av te eller matte samt bered- ningar på basis av sådana extrakter, essenser eller koncentrat eller på basis av te eller matte, som inte ingår i KN-nummer 2101 20 20 och 2101 20 92 101 EAR 336 EAR 252 EAR 588 EAR 168 EAR 19. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 47/11 Löp- nummer KN-nummer Varuslag 09. 5476 2101 30 19 Rostade kaffesurrogat Kvot 2000 (i ton) Förmånstull (*) 22 EAR 2101 30 99 Extrakter, essenser och koncentrat av rostade kaffesurrogat, med undantag av sådana av rostad cikoriarot 09. 5477 2102 10 31 2102 10 39 Torrjäst 09. 5479 2105 00 Glassvaror, även innehållande kakao 09. 5483 2202 90 91 2202 90 95 2202 90 99 Alkoholfria drycker, med undantag av frukt- och bärsaft samt grönsakssaft enligt nr 2009, som innehåller varor enligt nr 0401–0404 eller fett av varor enligt nr 0401–0404 84 84 17 EAR EAR EAR (*) EAR = Den minskade jordbruksrelaterade avgiftsdelen som skall tillämpas inom kvantitetsgränserna för kvoterna. För import som överskrider dessa kvantiteter gäller den jordbruksrelaterade avgiftsdel som anges i gemensamma tulltaxan. L 47/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 2. 2000 Tullar som skall tillämpas på import av varor med ursprung i Bulgarien för år 2000 TABELL 2 KN-nummer Tull 1. 1–30. 6. 2000 1. 7–31. 12. 2000 1302 13 00 1302 20 10 1302 20 90 1704 90 10 1901 90 91 ex 2005 90 80 (TARIC-nummer 60) 2008 11 10 2008 91 00 2101 11 11 2101 11 19 2101 12 92 2101 20 20 2101 20 92 2101 30 11 2101 30 91 2102 10 10 2102 10 90 2102 20 11 2102 20 19 2102 20 90 2102 30 00 2103 10 00 2103 20 00 2103 30 90 2103 90 90 2104 10 2104 20 00 2106 10 20 2106 90 92 2202 10 2202 90 10 2203 00 2205 10 10 2205 90 10 3301 90 21 3302 10 21 3823 12 00 3823 70 00 2,0 % 7,4 % 5,4 % 6,3 % 12,8 % 0 % 5,7 % 4,1 % 3,7 % 3,7 % 5,4 % 2,6 % 0 % 5,4 % 6,0 % 5,2 % 4,2 % 2,1 % 2,8 % 0 % 2,1 % 3,1 % 4,2 % 4,6 % 3,5 % 4,9 % 6,0 % 5,7 % 3,1 % 2,1 % 4,2 % 2,6 % 1,9 % 7,1 % 5,2 % 5,8 % 12,8 % 0 % 5,2 % 3,5 % 3,2 % 3,2 % 4,9 % 2,2 % 0 % 4,9 % 5,5 % 4,7 % 3,8 % 1,9 % 2,6 % 0 % 1,9 % 2,8 % 3,8 % 4,2 % 3,2 % 4,5 % 5,5 % 5,2 % 2,8 % 1,9 % 3,8 % 1,8 % 5,6 EUR/hl 3,5 EUR/hl 5,1 EUR/hl 3,2 EUR/hl 0 % 3,1 % 0 % 0 % 0 % 2,8 % 0 % 0 % 19. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 47/13 De basbelopp som skall beaktas vid beräkningen av den minskade jordbruksrelaterade avgiftsdelen och de tilläggstullar som skall tillämpas på import till gemenskapen av de varor som upptas i förteckningen i tabell 1 TABELL 3 1. 1–30. 6. 2000 1. 7–31. 12. 2000 EUR/100 kg Trigo blando — Blød hvede — Weichweizen — Μαλακό σιτάρι — Common wheat — Blé tendre — Grano tenero — Zachte tarwe — Trigo mole — Tavallinen vehnä — Vete 2,079 1,901 Trigo duro — Hård hvede — Hartweizen — Σκληρό σιτάρι — Durum wheat — Blé dur — Grano duro — Durum tarwe — Trigo duro — Durumvehnä — Durumvete 11,295 10,326 Centeno — Rug — Roggen — Σίκαλη — Rye — Seigle — Segala — Rogge — Centeio — Ruis — Råg Cebada — Byg — Gerste — Κριθάρι — Barley — Orge — Orzo — Gerst — Cevada — Ohra — Korn Maíz — Majs — Mais — Καλαµπόκι — Maize — Maïs — Granturco — Maïs — Milho — Maissi — Majs 7,090 7,090 7,193 6,483 6,483 6,577 Arroz descascarillado de grano largo — Ris, afskallet, langkörnig, geschält — Αποφλοιωµένο ρύζι µακρόσπερµο — Long-grain husked rice — Riz décortiqué à grains longs — Riso semigreggio a grani lunghi — Langkorrelige gedopte rijst — Arroz em películas de grãos longos — Pitkäjyväinen esikuorittu riisi — Ris, skalat långkornigt langkornet — Reis, Leche desnatada en polvo — Skummetmælkspulver — Magermilchpulver — Αποβουτυρω- µένο γάλα σε σκόνη — Skimmed-milk powder — Lait écrémé en poudre — Latte scremato in polvere — Mageremelkpoeder — Leite desnatado em pó — Rasvaton maitojauhe — Skummjölkspulver Leche entera en polvo — Sødmælkspulver — Vollmilchpulver — Πλήρες γάλα σε σκόνη — Whole-milk powder — Lait intero in polvere — Vollemelkpoeder — Leite inteiro em pó — Rasvainen maitojauhe — Mjölkpulver en poudre — Latte entier 20,237 18,502 86,625 83,160 99,862 91,302 Mantequilla — Smør — Butter — Βούτυρο — Butter — Beurre — Burro — Boter — Manteiga — Voi — Smör 145,133 132,693 Azúcar blanco — Hvidt sukker — Weißzucker — Λευκή ζάχαρη — White sugar — Sucre blanc — Zucchero bianco — Witte suiker — Açúcar branco — Valkoinen sokeri — Vitt socker 30,573 29,350


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0375/00 van Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) aan de Commissie. Lesgelden voor het hoger onderwijs.

eurovoc_concepts:
Scotland
United Kingdom
competence of the Member States
decentralisation
educational system
equal treatment
foreign student
higher education
national law
school fees
student
student mobility

text: 21. 11. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 330 E/143 (2000/C 330 E/160) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0372/00 van Lord Inglewood (PPE-DE) aan de Commissie (8 februari 2000) Betreft: Naleving van artikel 33 EGV in het VK Vindt de Commissie dat het Verenigd Koninkrijk voldoet aan zijn verplichtingen krachtens artikel 33, lid 1, sub b) van het EG-Verdrag in de geconsolideerde versie van na Amsterdam? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (25 februari 2000) Artikel 33 (voorheen artikel 39) van het EG-verdrag vermeldt de doeleinden van het gemeenschappelijk landbouwbeleid. Zoals het Hof van Justitie heeft verklaard, moeten de instellingen van de Gemeenschap bij de vaststelling van de gemeenschappelijke ordening van de landbouwmarkten in het kader van het EG- verdrag ervoor zorgen dat de verschillende in artikel 33 genoemde doeleinden, die onderling tegenstrijdig kunnen blijken, voortdurend in harmonie worden nagestreefd en kunnen zij, indien nodig, ØØn van deze doeleinden tijdelijk voorrang geven om in te spelen op de economische factoren of omstandigheden. Het Hof heeft meer dan eens verwezen naar de uitgebreide discretionaire bevoegdheden van de instellingen van de Gemeenschap in dit opzicht. Geen van de in artikel 33 genoemde doeleinden is bijgevolg op zich een geschikte maatstaf aan de hand waarvan over de handelingen van een individuele lidstaat een oordeel mag worden geveld, hetgeen de Commissie dus ook nooit mag doen. De lidstaten moeten uiteraard bij de toepassing van het gemeen- schappelijk landbouwbeleid in het kader van hun bevoegdheden rekening houden met de algemene principes van het gemeenschapsrecht en de regelgeving van de Gemeenschap, en de Commissie moet erop toezien dat de specifieke regelgeving wordt nageleefd. (2000/C 330 E/161) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0374/00 van Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: Hoger onderwijs in het Verenigd Koninkrijk (14 februari 2000) Is de Commissie niet van mening dat haar programma(cid:146)s inzake onderwijs, zoals Erasmus en Socrates, (die alle EU-studenten de kans bieden te studeren in andere lidstaten) worden ondermijnd door de onredelijke situatie in het Verenigd Koninkrijk waarbij een niet-Britse student die in Schotland wil studeren een opschorting krijgt van de betaling van het collegegeld, terwijl ØØn die in Engeland wil studeren, moet betalen bij de inschrijving? Is de Commissie het er niet mee eens dat Schotse universiteiten door deze situatie een onbillijk voordeel verwerven ten opzichte van hun Engelse, Welshe en Noord-Ierse concurrenten, wanneer ze proberen studenten in te schrijven en is ze het er niet mee eens dat dit bijgevolg een schending inhoudt van het EU- recht inzake mededinging? (2000/C 330 E/162) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0375/00 van Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: Lesgelden voor het hoger onderwijs (14 februari 2000) De decentralisatie in het VK heeft geleid tot een situatie waarin studenten uit andere lidstaten van de EU geen lesgeld hoeven te betalen in Schotland, maar wel in Engeland, Wales en Noord-Ierland. C 330 E/144 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 21. 11. 2000 Indien een Franse student die in Schotland studeert geen collegegeld hoeft te betalen, terwijl een Franse student die in Engeland studeert, dus in dezelfde lidstaat, hiertoe wel verplicht is, beschouwt de Commissie dit dan als discriminatie? (2000/C 330 E/163) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0376/00 van Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: Lesgelden voor het hoger onderwijs (14 februari 2000) De decentralisatie in het VK heeft geleid tot de scheve situatie dat Schotse studenten en studenten uit andere lidstaten geen collegegeld hoeven te betalen in Schotland, terwijl studenten uit Engeland, Wales en Noord-Ierland als enige studenten in de EU hier wel toe verplicht zijn. Is de Commissie, aangezien dit soort decentralisatie binnen de EU nog nergens anders heeft plaats- gevonden, van mening dat dit neerkomt op discriminatie van studenten uit Engeland, Wales en Noord- Ierland? Zo ja, welke maatregelen gaat zij dan nemen? Gecombineerd Antwoord van mevrouw Reding namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-0374/00, E-0375/00 en E-0376/00 (15 maart 2000) Tot nu toe is elke lidstaat overeenkomstig het EG-Verdrag verantwoordelijk voor de inhoud van zijn onderwijs en de organisatie van zijn eigen onderwijsstelsel. De bepalingen van het Gemeenschapsrecht verplichten de lidstaten er niet toe beurzen of steun toe te kennen om studenten in staat te stellen hun studiekosten te financieren. Een dergelijke beslissing valt onder hun bevoegdheid. Alleen wanneer dergelijke steun aan nationale onderdanen wordt toegekend, heeft de student op grond van het Verdrag recht op dezelfde behandeling als die welke wordt toegekend aan de studenten die onderdaan zijn van de lidstaat van ontvangst. Wat de toegang tot het onderwijs betreft, betekent het beginsel van gelijke behandeling in de praktijk dat elke onderwijsinstelling de studenten uit de andere lidstaten moet toelaten onder dezelfde voorwaarden als voor de nationale onderdanen. Op grond van de nationaliteit kunnen bijgevolg geen extra kosten worden gevraagd. Als de studenten uit de andere lidstaten in de onderwijsinstellingen in Schotland op dezelfde wijze worden behandeld als de uit deze regio afkomstige studenten, houdt de situatie waarnaar de geachte afgevaardigde verwijst geen discriminatie op grond van de nationaliteit in en is bijgevolg niet in strijd met artikel 12 (ex artikel 6) van het EG-Verdrag. Het feit dat in het Verenigd Koninkrijk verschillende regelingen in verband met het collegegeld van kracht zijn is een kwestie van intern recht die niet onder de bevoegdheid van de Gemeenschap valt. Wat de mobiliteit van studenten in het kader van Erasmus betreft, is de algemene regel dat alle aan het programma deelnemende studenten van betaling van collegegeld worden vrijgesteld. Het Schotse project heeft bijgevolg geen gevolgen voor de mobiliteit in het kader van Erasmus. Wat tenslotte de toepassing van de mededingingsregels betreft waarnaar de geachte afgevaardigde verwijst, is de Commissie van mening dat de activiteit van de universiteiten in het kader van het nationaal onderwijsstelsel niet mag worden beschouwd als een profit- of economische activiteit en buiten het toepassingsgebied daarvan valt. Het gaat hierbij evenmin om de verlening van diensten in de zin van het Verdrag. Het Hof van Justitie heeft hierover reeds een standpunt ingenomen door erop te wijzen dat de in een instelling voor hoger onderwijs gegeven cursussen waarvan de financiering in hoofdzaak uit overheidsmiddelen geschiedt, geen diensten vormen in de zin van artikel 50 (ex artikel 60) van het EG-Verdrag


title: Regulamento (CE) n.o 543/2000 do Conselho, de 14 de Fevereiro de 2000, relativo à exportação de determinados produtos siderúrgicos CECA e CE da República Eslovaca para a Comunidade durante o período compreendido entre 1 de Janeiro e 31 de Dezembro de 2000 (prorrogação do sistema de duplo controlo)

eurovoc_concepts:
ECSC
Slovakia
export monitoring
iron and steel product
transport document

text: 15. 3. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 67/3 REGULAMENTO (CE) N. o 543/2000 DO CONSELHO de 14 de Fevereiro de 2000 relativo à exportação de determinados produtos siderúrgicos CECA e CE da República Eslovaca para a Comunidade durante o período compreendido entre 1 de Janeiro e 31 de Dezembro de 2000 (prorrogação do sistema de duplo controlo) O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, e, nomeadamente, o seu artigo 133. o, Artigo 1. o Tendo em conta a proposta da Comissão, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) O Acordo Europeu que cria uma associação entre as Comunidades Europeias e os seus Estados-Membros, por um lado, e a República Eslovaca, por outro, entrou em vigor em 1 de Fevereiro de 1995 (1). Através da Decisão n. o 1/2000 do Conselho de Asso- ciação (2), as partes decidiram prorrogar o sistema de duplo controlo instituído pela Decisão n. o 3/97 do Conselho período compreendido entre 1 de Janeiro e 31 de Dezembro de 2000. de Associação (3), durante o Consequentemente, é necessário prorrogar a legislação de execução da Comunidade introduzida pelo Regula- mento (CE) n. o 85/98 do Conselho, relativo à exportação de determinados produtos siderúrgicos CECA e CE da Eslováquia para a Comunidade no período compreen- dido entre 1 de Janeiro e 31 de Dezembro de 1999 (prorrogação do sistema de duplo controlo) (4), O Regulamento (CE) n. o 85/98 continuará a ser aplicável durante o período compreendido entre 1 de Janeiro e 31 de Dezembro de 2000, em conformidade com o disposto na Decisão n. o 1/2000 do Conselho de Associação entre as Comu- nidades Europeias e os seus Estados-Membros, por um lado, e a República Eslovaca, por outro. Artigo 2. o O Regulamento (CE) n. o 85/98 é alterado do seguinte modo: No título, no preâmbulo e nos n. os 1 e 4 do artigo 1. o, a referência ao «período compreendido entre 1 de Janeiro e 31 de Dezembro de 1999» é substituída pela referência ao período compreendido entre 1 de Janeiro e 31 de Dezembro de 2000. Artigo 3. o O presente regulamento entra em vigor na data da sua publi- cação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O presente regulamento é aplicável com efeitos desde 1 de Janeiro de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 14 de Fevereiro de 2000. Pelo Conselho O Presidente J. GAMA (1) JO L 359 de 31. 12. 1994, p. 2. (2) Ver página 36 do presente Jornal Oficial. (3) JO L 13 de 19. 1. 1998, p. 71. Decisão alterada pela Decisão n. o 1/1999 do Conselho de Associação (JO L 36 de 10. 2. 1999, p. 18). (4) JO L 13 de 19. 1. 1998, p. 15. Regulamento alterado pelo Regula- mento (CE) n. o 288/1999 (JO L 36 de 10. 2. 1999, p. 1)


title: Uredba Sveta (ES) št. 348/2000 z dne 14. februarja 2000 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine in o dokončnem pobiranju uvedene začasne dajatve

text: 158 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 33 32000R0348 17. 2. 2000 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 45/1 UREDBA SVETA (ES) št. 348/2000 z dne 14. februarja 2000 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine in o dokončnem pobiranju uvedene začasne dajatve SVET EVROPSKE UNIJE JE – C. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, 1. Zadevni izdelek št. 384/96 z dne ob upoštevanju Uredbe Sveta 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), in zlasti členov 9(4) in 10(2) Uredbe, (ES) ob upoštevanju predloga, ki ga je dala Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom, ob upoštevanju naslednjega: A. ZAČASNI UKREPI (1) (2) Z Uredbo (ES) št. 1802/1999 (2) (v nadaljevanju „začasna uredba“) je Komisija uvedla začasno protidampinško dajatev za uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nele- giranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine v Skup- nost. B. NAKNADNI POSTOPEK Po uvedbi začasne protidampinške dajatve je bila zainteresiranim strankam, ki so to zahtevale, dana mož- nost zaslišanja. Stranke so bile obveščene o bistvenih dej- stvih in premislekih, na osnovi katerih naj bi bila priporo- čena uvedba dokončne protidampinške dajatve in na ravni te dajatve dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Zagotovljeno jim je bilo tudi obdobje za predložitev stališč po razkritju. (4) (5) (6) Treba je opozoriti, da je uvodna izjava 7 začasne uredbe opisovala zadevni izdelek kot brezšivne cevi iz železa ali nelegiranega jekla za naftovode ali plinovode, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm; brezšivne cevi s kro- žnim prečnim prerezom, iz železa ali nelegiranega jekla, hladno vlečene ali hladno oblikovane; druge cevi s kro- žnim prečnim prerezom, iz železa ali nelegiranega jekla, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm, v nadaljeva- nju „brezšivne cevi“. Ponovljena je bila zahteva, da je treba brezšivne cevi raz- deliti na dva ločena zadevna izdelka, in sicer na običajne komercialne jeklene cevi in jeklene cevi za naftovode in plinovode, in da je treba morebitno škodo, ki jo utrpi industrija Skupnosti, analizirati ločeno za vsak izdelek. ki se zahteva posebno certificiranje, Domnevno razlikovanje temelji na tem, da običajne komercialne cevi in cevi za cevovode niso zamenljive glede na za naftovode/plinovode. Eden od argumentov je tudi, da višji proizvodni stroški cevi za cevovode preprečujejo njihovo prodajo za drugačno uporabo kot za naftovode/plinovode. Poleg tega se navaja, da se komercialne cevi uporabljajo v gradbeništvu in infrastrukturi, cevi za cevovode pa v naftni in plinski industriji, in da se izdelka prodajata prek različ- nih prodajnih poti, pri čemer se cevi za cevovode prej pro- dajajo neposredno končnim uporabnikom kot trgovcem. (3) Obravnavani so bili ustni in pisni komentarji zainteresira- nih strank in kjer je bilo primerno, so bile dokončne ugo- tovitve spremenjene v skladu z njimi. (7) (1) UL L 56, 6. 3. 1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 905/98 (UL L 128, 30. 4. 1998, str. 18). (2) UL L 218, 18. 8. 1999, str. 3. Ugotovljeno je bilo, da imajo vse brezšivne cevi enake osnovne fizične in tehnične značilnosti. Čeprav obstaja široka paleta različnih tipov, ki se razlikujejo glede na zunanji premer, debelino sten, kvaliteto jekla in tehnične specifikacije, ni bilo med njimi ugotovljene nobene jasne ločnice. 11/Zv. 33 SL Uradni list Evropske unije 159 Poleg tega je preiskava pokazala, da so se vsi tipi brezšivnih cevi prodajali tako trgovcem kot končnim uporabnikom. Zato ni bilo mogoče vzpostaviti jasnega razlikovanja med prodajnimi potmi, čeprav samo po sebi ni pomembno. proizvedene in prodane v Skupnosti s strani industrije Skupnosti, in tiste, prodane na domačem hrvaškem trgu, podobni (ES) št. 384/1996 (v nadaljevanju „osnovna uredba“). izdelki v smislu člena 1(4) Uredbe (8) (9) Nazadnje je bilo ugotovljeno, da imajo vse brezšivne cevi v bistvu enako uporabo, čeprav se uporabljajo v mnogih različnih gospodarskih panogah, kot so gradbena, avtomo- bilska in naftna industrija, konstrukcija elektrarn in kotlarn, pnevmatika in hidravlika ter strojegradnja, in čeprav je sprejeto, da ne more vsak uporabnik uporabljati vsakega tipa brezšivne cevi, se šteje, da imajo enako osnovno uporabnost. (10) Medtem ko so določeni tipi brezšivnih cevi jasno name- njene posebnim rabam (npr. za naftovode), se lahko take cevi uporabljajo tudi za manj posebne rabe. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da se tudi komercialne cevi lahko uporabljajo na veliko načinov. Vse to kaže na veliko stopnjo konkurenčnosti in zamenljivosti med vsemi tipi izdelkov. (11) Zaključek je, da se potrdi začasna ugotovitev, da vse brezšivne cevi, tako komercialne cevi kot cevi za cevovode, predstavljajo en sam izdelek. 2. Podoben izdelek (12) Opozoriti je treba, da je v uvodnih izjavah 11 in 12 začasne uredbe Komisija ugotovila, da so brezšivne cevi, uvožene iz zadevnih držav, brezšivne cevi, proizvedene in prodane v Skupnosti s strani industrije Skupnosti, in tiste, prodane na domačem Hrvaškem trgu, enake po svojih osnovnih fizičnih in tehničnih značilnostih in da je bilo ugotovljeno, da imajo v bistvu enako uporabo. (13) Trdilo se je, da so bile brezšivne cevi, proizvedene v Skup- nosti, drugačne od tistih, ki so bile uvožene iz Ukrajine, ker so bile slednje izdelane po drugačnih standardih kot jih je uporabljala industrija Skupnosti, in da so posebne zahteve v zvezi s preskušanjem, ki so se uporabljale za brezšivne cevi, proizvedene v Skupnosti, pomenile, da so bili proiz- vodni postopki različni. (14) Preiskava je pokazala, da industrija Skupnosti in ukrajinski izvozniki proizvajajo po enakih ali podobnih nacionalnih in mednarodnih standardih. strani ukrajinskih izvoznikov kažejo, da se brezšivne cevi, izvožene v Skupnost, ne glede na to, ali so to komercialne cevi ali cevi za cevovode, skladajo z industrijskimi stan- dardi, kot so DIN, API in ASTM, tako kot tiste, ki jih pro- izvaja industrija Skupnosti. Informacije s D. DAMPING 1. Hrvaška (16) Od sprejema začasnih ukrepov ni bil predložen noben ugovor glede izračuna normalne vrednosti, določitve izvozne cene, primerjave normalne vrednosti z izvozno ceno ali vzpostavitvijo stopnje dampinga. Zato so ugoto- vitve iz uvodnih izjav 13 do 19 začasne uredbe potrjene. Stopnja dampinga in stopnja dampinga za nesodelujoča podjetja tako ostajata na isti ravni, t. j. 40,8 %. 2. Ukrajina (a) Normalna vrednost (17) (18) Po objavi začasne uredbe je nek uvoznik nasprotoval izbiri Hrvaške kot ustrezne tretje države s tržnim gospodarstvom za določitev normalne vrednosti za Ukrajino. Navedeni uvoznik je zatrjeval, da so stroški energije in drugi vložki na Hrvaškem precej višji kot v Ukrajini, da ima na hrvaškem domačem trgu monopol en sam proizvajalec ali vsaj da na njem prevladuje in da niso bili predloženi zadostni dokazi za reprezentativnost hrvaške domače pro- daje. Šteje se, da argument v zvezi z višjimi hrvaškimi stroški ni pomemben, saj ima Ukrajina netržno gospodarstvo in je kakršna koli primerjava že po svoji naravi nezanesljiva. V teh okoliščinah je pomembno, ali so imeli ukrajinski pro- izvajalci kakršno koli absolutno ali primerjalno prednost v primerjavi s Hrvaško, kot je na primer učinkovitejša izraba energije. Vendar je niso imeli. Poleg tega izbira Hrvaške ni bila nerazumna, saj je bila ena izmed možnosti, Brazilija, zavrnjena, ker so bile cene na brazilskem trgu zares previ- soke zaradi prevladujočega položaja enega proizvajalca. Hrvaška pa je tako uvažala kot izvažala zadevni izdelek, tako da je bila na njenem domačem trgu prisotna konku- renca. Poleg tega je bila domača prodaja reprezentativna in je po obsegu znašala več kot 5 % skupnega ukrajinskega izvoza v Skupnost. Nazadnje, čeprav so bili vloženi vsi napori v proučitev drugih možnosti poleg Brazilije, kot so Združene države Amerike in Češka republika, v nobeni od teh držav ni bilo pripravljenost za sodelovanje. (15) Zgoraj navedeno potrjuje začasne ugotovitve, da so brezšivne cevi, uvožene iz zadevnih držav, brezšivne cevi, (19) Ker niso bili predloženi nobeni drugi argumenti v zvezi z metodologijo ali izračunom normalne vrednosti, so potr- dijo ugotovitve iz uvodnih izjav 20 do 26 začasne uredbe. 160 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 33 (b) Izvozna cena (20) Eden od proizvajalcev izvoznikov je nasprotoval dejstvu, da Komisija pri določitvi izvozne cene ni upoštevala nje- gove prodaje z njim povezanemu uvozniku v Skupnosti na podlagi ugotovitve da predložene informacije niso bile zanesljive. Ker niso bili predloženi nobeni izpodbitni dokazi, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav 27 in 28 začasne uredbe. (c) Primerjava (21) izvozniki so neprestano ponavljali svojo Proizvajalci zahtevo za prilagoditev razlikam v fizičnih lastnostih zaradi nižjih standardov, ki jih uporablja ukrajinska industrija cevi, v primerjavi z industrijo Skupnosti. Ta zahteva je bila zavrnjena na začasni fazi, ker ni bila dovolj utemeljena. Proizvajalci izvozniki pa ponovno niso podprli svojih argumentov z dokazi in dokler ni novih informacij se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav 29 do 31 začasne uredbe. (d) Stopnja dampinga podobnimi prodajnimi pogoji ter tako konkurirajo med sabo in z drugimi cevmi, ki jih prodaja industrija Skupno- sti. (26) Začasne ugotovitve v zvezi z ustreznostjo kumulativne ocene uvoza iz Hrvaške in Ukrajine se potrdijo. (b) Cene dampinškega uvoza (27) Stopnje nelojalnega nižanja cen za Hrvaško in Ukrajino so bile ponovno izračunane glede na dokaze, ki so jih pred- ložile zainteresirane stranke v zvezi s cenami določenih kategorij izdelkov in razvrščanjem brezšivnih cevi z name- nom primerjave cen. (28) Za Hrvaško pregledano tehtano povprečje nelojalnega nižanja cen, izraženo kot odstotek cen industrije Skupno- sti, znaša 14,4 %. (29) Za Ukrajino pregledano tehtano povprečje nelojalnega nižanja cen, izraženo kot odstotek cen industrije Skupno- sti, znaša 24 %. (22) Začasne ugotovitve o stopnjah dampinga 123,7 % za Ukra- jino se potrdijo. 3. Položaj industrije Skupnosti E. ŠKODA (a) Uvodna opomba 1. Opredelitev industrije Skupnosti (30) (23) V kolikor niso predložene kakršne koli nove informacije, se potrdijo začasne ugotovitve v zvezi z opredelitvijo indu- strije Skupnosti, opisano v uvodnih izjavah 34 do 38 začasne uredbe. 2. Uvoz v Skupnost iz zadevnih držav (a) Kumulacija (24) Hrvaški proizvajalec izvoznik se je pritožil, da uvoz iz Hrvaške ne bi smel biti kumulativno ocenjen z uvozom s poreklom iz Ukrajine. S tega vidika je trdil, da je bil v obdobju preiskave (v nadaljevanju „OP“) obseg uvoza iz Hrvaške znatno manjši kot uvoz iz Ukrajine, medtem ko so bile cene tega uvoza višje. Trdil je tudi, da je hrvaški izvoz sledil cenam, določenim z ukrajinskim uvozom na trg Skupnosti. (25) Za obe državi so bile ugotovljene znatne stopnje dampinga. V obeh državah je obseg uvoza v preučevanem obdobju naraščal in dosegal znatne ravni, za katere je bilo v obeh primerih ugotovljeno, da so precej nad de minimis ravnmi. V zvezi s cenami uvoza je bilo ugotovljeno, da so cene brezšivnih cevi iz obeh držav znatno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti v OP. Poleg tega se brezšivne cevi iz obeh držav prodajajo po istih prodajnih poteh in pod Po objavi začasne uredbe je Komisija 8. decembra 1999 ugotovila, da so določeni proizvajalci Skupnosti, ki so del industrije Skupnosti v sedanjem postopku, kršili člen 81 Pogodbe ES z izvajanjem protikonkurenčne prakse. Ugo- tovljeno je bilo, da so Dalmine, Mannesmannröhren- Werke in Vallourec med leti 1990 in 1995 sodelovali pri sporazumu, ki je predvideval upoštevanje njihovih zadev- nih domačih trgov za določene brezšivne cevi, zlasti ceva- sto blago za države proizvajalke nafte in določene cevi za cevovode. (31) Odločitev je bila proučena, da bi ugotovili, ali je škoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, posledica dampinškega uvoza ali so jo s svojim ravnanjem povzročili določeni proizvajalci Skupnosti sami. (32) Omeniti je treba, da obdobje, na katerem temeljijo ugoto- vitve te preiskave (1. januar 1997 do 31. oktober 1998), ne sovpada z obdobjem, v katerem je bila ugotovljena protikonkurenčna praksa. Glede na dejstvo, da se je ta praksa pojavila v obdobju pred tistim, katerega zadeva ta postopek, in glede na to, da je porast obsega uvoza iz Hrvaške in Ukrajine po dampinških cenah sovpadal s poslabšanjem položaja industrije Skupnosti, ni mogoče zaključiti, da je protikonkurenčno ravnanje določenih pro- izvajalcev Skupnosti prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti v tekočem postopku, v obsegu, ki bi prekinil vzročno zvezo med škodo, ki jo je utrpela in zadevnim uvozom, v smislu industrija Skupnosti člena 3(6) osnovne uredbe. 11/Zv. 33 SL Uradni list Evropske unije 161 b) Argumenti zainteresiranih strank v zvezi z začasnimi G. INTERES SKUPNOSTI ugotovitvami (33) Ukrajinski proizvajalci izvozniki so trdili, da industrija Skupnosti ni utrpela znatne škode v smislu člena 3 osnovne uredbe, ker so se med letom 1997 in OP kazalci v zvezi s produktivnostjo in izkoriščenostjo zmogljivosti izboljšali in tržni delež je ostal stabilen. Poleg tega so podvomili v začasne ugotovitve o donosnosti industrije Skupnosti. Ta trditev je bila podprta z določenimi članki iz medijev, ki so navajali rezultate proizvajalcev izboljšane brezšivnih cevi v Skupnosti. finančne (34) Omeniti je treba, da v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe nobeden od dejavnikov, naštetih v tej določbi, ne more dati odločilne smernice o tem, ali je industrija Skupnosti utr- pela škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe. (35) V zvezi z izboljšanjem položaja industrije Skupnosti med s produktivnostjo in 1997 in OP, zlasti v zvezi izkoriščenostjo zmogljivosti, je nanj treba gledati z vidika protidampinških ukrepov, uvedenih leta 1997 proti uvozu brezšivnih cevi iz Češke republike, Madžarske, Poljske, Romunije, Rusije in Slovaške republike z Uredbo (ES) št. 2320/97 (1). V bistvu je bil namen teh protidampinških ukrepov odpraviti škodo, za katero je bilo ugotovljeno, da jo trpi industrija Skupnosti. (36) Poleg tega je med letom 1997 in OP donosnost, ki jo je dosegla industrija Skupnosti, ostala na nižji ravni kot bi lahko industrija pričakovala v normalnih pogojih konku- rence ob odsotnosti dampinškega uvoza. Glede na zanes- ljivost podatkov o donosnosti je treba omeniti, da ustre- zajo informacijam, ki jih je dala industrija Skupnosti v poteku preiskave in ki so bili preverjeni na kraju samem. V zvezi s podatki o donosnosti, ki so jih predložili ukrajinski je treba omeniti, da vključujejo proizvajalci izdelke, ki niso bili zajeti v preiskavo, in da se nanašajo na obdobje, ki ne sovpada z obdobjem, proučevanim v sedanji preiskavi. V zvezi s tržnim deležem je bilo ugotovljeno, da industrija Skupnosti ni mogla ponovno pridobiti izgublje- nega tržnega deleža. Tako industrija Skupnosti ni mogla v celoti koristiti prejšnje uvedbe dokončnih ukrepov v zvezi z uvozom s poreklom iz Češke republike, Madžarske, Polj- ske, Romunije, Rusije in Slovaške republike. izvozniki, (39) Glede na ugotovitve Komisije, navedene v odstavku 30, je bilo proučeno, ali lahko uvedba protidampinških ukrepov povzroči zaskrbljenost v zvezi s konkurenco na tem trgu. Glede na dejstvo, da je bilo ugotovljeno, da se je protikonkurenčna praksa pojavila v obdobju pred tistim, ki zadeva ta postopek, ni razloga za zaključek, da bi uvedba protidampinških ukrepov v sedanjem postopku vplivala na konkurenco na tem trgu v bodoče. (40) Ker ni nobenih novih informacij o interesu Skupnosti, se potrdijo začasne ugotovitve, kot so opisane v uvodnih izja- vah 74 do 83 začasne uredbe. H. PROTIDAMPINŠKI UKREPI 1. Stopnja odprave škode (41) Metodologija, uporabljena za določitev stopnje škode, kakor je opisana v uvodnih izjavah 86 in 87 začasne uredbe, se potrdi. (42) Stopnje škode, revidirane ob upoštevanju pripomb zainte- resiranih strank, ki so bile opisane zgoraj v uvodni izjavi 27, po razkritju začasnih ugotovitev, so prikazane spodaj: Hrvaška: 23 %, Ukrajina: 38,5 %. 2. Oblika in raven dokončnih ukrepov (43) Zgornje ugotovitve glede dampinga, škode, vzročne zveze in interesa Skupnosti zahtevajo dokončne ukrepe. Glede na raznolikost vrst izdelkov bi morala biti protidampinška dajatev v obliki dajatve ad valorem. (44) V skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je za vse proizva- jalce izvoznike raven dajatve osnovana nižje od stopnje škode ali dampinga. Ti dajatvi, izraženi kot odstotek cen franko meja Skupnosti, znašata: (37) Glede na zgoraj navedeno se potrdijo začasne ugotovitve v zvezi z znatno škodo, ki jo je utrpela Skupnost. Hrvaška: 23 %, Ukrajina: 38,5 %. F. VZROČNA ZVEZA (45) (38) Ker ni nobenih novih informacij se potrdijo začasne ugo- tovitve, kakor so opisane v uvodnih izjavah 68 do 73 začasne uredbe. (1) UL L 322, 25. 11. 1997, str. 1. izvozniki Po uvedbi začasnih protidampinških ukrepov so proizva- jalec izvoznik iz Hrvaške in proizvajalci iz Ukrajine v povezavi z ukrajinskimi oblastmi ponudili cenovne zaveze enake vrste, kot so tiste, ki jih je Komisija sprejela od drugih proizvajalcev iz Srednje in Vzhodne Evrope leta 1997 v skladu z Uredbo (ES) št. 2320/97. Odprava škode se doseže na dva načina: prvič, s cenovno zavezo, ki velja za uvoz do dogovorjenega praga obsega, in drugič, z dajatvijo ad valorem, obračunano za uvoz preko in nad tem pragom. 162 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 33 (46) Za zagotovitev, da količina uvoza, oproščena dajatve ad valorem, ne presega količine, določene v cenovni zavezi, je oprostitev protidampinške dajatve pogojena s predložitvijo veljavnega potrdila o proizvodnji carinskim službam držav članic, ki jasno opredeljuje proizvajalca ter vsebuje natančen opis blaga in podpisano izjavo proizvajalca. (47) Da bi lahko Komisija učinkovito spremljala izpolnjevanje zavez, so se proizvajalci strinjali tudi, da bodo Komisiji zagotavljali redne in podrobne informacije o svoji prodaji za izvoz v Skupnost in da bodo hranili razpoložljive izvode potrdil o proizvodnji za naknadno preverjanje. (48) V zvezi z Ukrajino je zaveza, ki so jo ponudili ukrajinski proizvajalci izvozniki, skupna in odraža status Ukrajine kot države z netržnim gospodarstvom ter je podprta z jamstvi ukrajinskih oblasti, da bo zagotovljeno primerno spremljanje, zlasti v zvezi s pragom oprostitve protidam- pinške dajatve. (49) Cenovno zaveze do določenega praga obsega in dajatev ad valorem za ostali uvoz se torej štejejo za primeren način odpravljanja škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. V primeru kakršnekoli kršitve ali suma kršitve zaveze bi Komisija hitro uvedla začasne ali dokončne dajatve v skladu s členi 8(9) in (10) osnovne uredbe. (50) Komisija je sprejela te zaveze. I. POBIRANJE ZAČASNIH DAJATEV (51) Glede na velikost stopenj dampinga, ugotovljenih za pro- izvajalce izvoznike, in glede na raven škode, povzročene industriji Skupnosti, se smatra za potrebno, da se zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z začasno uredbo, dokončno poberejo po stopnji dokončno uvedene dajatve – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 1. Dokončna protidampinška dajatev se uvede za naslednji uvoz s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine: — brezšivne cevi, iz železa ali nelegiranega jekla, za naftovode ali plinovode, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm (ki se uvrščajo pod oznaki KN 7304 10 10 in 7304 10 30); — brezšivne cevi s krožnim prečnim prerezom, iz železa ali nele- giranega jekla, hladno vlečene ali hladno oblikovane (ki se uvrščajo pod oznako KN 7304 31 99); — druge cevi s krožnim prečnim prerezom, iz železa ali nelegi- ranega jekla, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm (ki se uvrščajo pod oznaki KN 7304 39 91 in 7304 39 93). 2. Stopnje dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Skupnosti za uvoz izdelka, opisanega v odstavku 1, so naslednje: Država Izdelovalec Stopnja dajatve Dodatna oznaka Taric Hrvaška: Ukrajina: Vsa podjetja Vsa podjetja 23 % 38,5 % A999 A999 3. Če ni navedeno drugače, se uporabljajo določbe, ki veljajo za carine. Člen 2 1. Uvoz je oproščen protidampinških dajatev, uvedenih s členom 1 pod pogojem, da je zadevno blago proizvedeno in prodano za izvoz v Skupnost s strani podjetij, naštetih v odstavku 4, ki so ponudili zaveze, sprejete s strani Komisije, in pod pogojem, da so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3. 2. Ob predložitvi deklaracije za sprostitev v prosti promet je oprostitev dajatve pogojena s predložitvijo veljavnega izvirnega potrdila o proizvodnji pristojnim carinskim službam držav članic, ki ga izda eno od podjetij iz odstavka 4. Potrdilo o proizvodnji se mora skladati z zahtevami za taka potrdila, navedenimi v zavezi, ki jo je sprejela Komisija, katerih najpomembnejši elementi so našteti v Prilogi. 3. Potrdilo o proizvodnji iz odstavka 2 mora biti predloženo v treh mesecih od datuma njegove izdaje. Količine, predložene carinskim službam držav članic za uvoz v Skupnost brez protidampinške dajatve, ne smejo presegati količin, navedenih na potrdilu. Če so količine, navedene na potrdilu, presežene, se za presežno količino zaračuna dajatev in se navede pod ustrezno dodatno oznako Taric iz člena 1(2). 11/Zv. 33 SL Uradni list Evropske unije 163 4. Uvoz, kateremu je priloženo potrdilo o proizvodnji, se navede pod naslednjimi dodatnimi oznakami Taric: Država Izdelovalec Dodatna oznaka Taric Hrvaška Ukrajina Zeljezara Sisak d. d. , Sisak Dnepropetrovsk Tube Works, Dnepropetrovsk Nikopol Pivdennotrubny Works, Nikopol Nizhneprovsky Tube Rolling Plant, Dnepropetrovsk A064 A065 A066 A067 Člen 3 V poročilih držav članic Komisiji v skladu s členom 14(6) Uredbe (ES) št. 384/1996 se za vsako sprostitev v prosti promet navedejo leto in mesec uvoza, oznaka KN, oznaka Taric in dodatna oznaka Taric, vrsta ukrepa, država porekla, količina, vrednost, protidampinška dajatev, država članica uvoza in, kjer je ustrezno, zaporedna številka potrdila o proizvodnji. Zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami, uvedenimi z Uredbo (ES) št. 1802/1999, se poberejo po stopnji dokončno uvedene dajatve. Zavarovani zneski, ki presegajo dokončne stopnje protidampinških dajatev, se sprostijo. Člen 4 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Člen 5 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 14. februarja 2000 Za Svet Predsednik J. GAMA 164 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 33 PRILOGA Glavne sestavine potrdila o proizvodnji iz člena 2(2) (*) (a) Številka potrdila. (b) Identifikacija, ki kaže, ali je potrdilo izvirnik ali kopija. (c) Datum poteka potrdila. (d) Naslednje besedilo: „Potrdilo o proizvodnji, ki ga izdaja [ime podjetja] v skladu s členom 2(2) Uredbe Sveta št. 348/2000 za izvoz določenih brezšivnih jeklenih cevi v Evropsko skupnost pod dodatno oznako Taric [dodatna oznaka Taric]. “ V primeru uvoza iz Ukrajine „Potrdilo o proizvodnji, overovljeno s strani Ministrstva za […] Ukrajine, za spremljanje v skladu s členom 2(2) Uredbe Sveta št. 348/2000 za izvoz določenih brezšivnih jeklenih cevi v Evropsko skupnost pod dodatno oznako Taric [dodatna oznaka Taric]. “ Ime in polni naslov zadevnega proizvajalca izvoznika, vključno s telefonsko številko in številko faksa ter morebitno identifikacijsko številko, kot je nacionalna registrska številka za korporativna podjetja. Ime in polni naslov stranke zadevnega proizvajalca izvoznika, vključno s telefonsko številko in številko faksa, kateremu je ta proizvajalec izvoznik izdelek prodal in za to izstavil račun. (e) (f) (g) Številka trgovinskega računa, na katerega se potrdilo o proizvodnji nanaša. (h) Natančen opis blaga, vključno z: — opisom izdelka, ki zadostuje za identifikacijo izdelka in ki je identičen opisu izdelka na računu, — oznako KN, — količino (v tonah). (i) V primeru uvoza iz Hrvaške ime uradnika podjetja, odgovornega za izdajo potrdila, in naslednja podpisana izjava: „Spodaj podpisani potrjujem, da se prodaja blaga, za katerega velja to potrdilo, za izvoz v Evropsko skupnost izvaja znotraj področja uporabe in pod pogoji zaveze [ime zadevnega proizvajalca izvoznika] ter v okviru dovoljenega obsega uvoza v Evropsko skupnost, oproščenega protidampinške dajatve, navedenega v zavezi, ki jo je sprejela Komisija v skladu s Sklepom 2000/…/ES [Sklep K(2000) 271/2]. Izjavljam, da so informacije v tem potrdilu popolne in pravilne. “ V primeru uvoza iz Ukrajine naslednja podpisana izjava proizvajalca izvoznika: „Spodaj podpisani potrjujem, da se prodaja blaga, za katerega velja to potrdilo, za izvoz v Evropsko skupnost izvaja znotraj področja uporabe in pod pogoji zaveze [ime zadevnega proizvajalca izvoznika] ter v okviru dovoljenega obsega uvoza v Evropsko skupnost, oproščenega protidampinške dajatve, navedenega v zavezi, ki jo je sprejela Komisija v skladu s Sklepom 2000/…/ES [Sklep K(2000) 271/2]. Izjavljam, da so informacije v tem potrdilu popolne in pravilne. “ (j) V primeru uvoza iz Ukrajine prostor za žig in podpis pooblaščene osebe z Ministrstva za […] Ukrajine. (k) Prostor za uporabo pristojnih organov Skupnosti. (*) Vsako polje na potrdilu bo v štirih jezikih za Hrvaško, in sicer v jeziku države proizvajalca, v angleščini, francoščini in nemščini, ter v dveh jezikih za Ukrajino, in sicer v jeziku države proizvajalca in angleščini


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0451/00 von Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) an den Rat. Wettbewerbsverzerrende Steuerregelungen in der EU.

eurovoc_concepts:
France
Germany
Italy
Netherlands
United Kingdom
common commercial policy
restriction on competition
tax system

text: C 374 E/78 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 28. 12. 2000 Kann die Kommission unter Ber(cid:252)cksichtigung dieser Tatbest(cid:228)nde angeben: 1. ob diese Bef(cid:252)rchtungen stimmen, 2. welche Bestimmungen die Region Sizilien nicht eingehalten hat, 3. welche ˜nderungen am genannten Programm angebracht werden m(cid:252)ssen, 4. ob es eine tats(cid:228)chliche Konzertierung (cid:252)ber den programmatischen Inhalt zwischen Palermo und Br(cid:252)ssel gibt, 5. ob es wirklich m(cid:246)glich ist, da(cid:223) die Region Sizilien die Kofinanzierung verlieren kann, wenn das Programm nicht den in den Strukturfonds festgelegten Kriterien entspricht? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (17. M(cid:228)rz 2000) Im Rahmen der Programmplanung f(cid:252)r den Zeitraum 2000-2006 haben die italienischen Beh(cid:246)rden zusammen mit dem Entwicklungsplan f(cid:252)r den Mezzogiorno eine Reihe von Vorschl(cid:228)gen f(cid:252)r operationelle Programme (cid:252)bermittelt, darunter den f(cid:252)r Sizilien. Diese Vorschl(cid:228)ge werden derzeit von der Kommission gepr(cid:252)ft. In bezug auf das regionale operationelle Programm f(cid:252)r Sizilien, das f(cid:252)r zul(cid:228)ssig erkl(cid:228)rt wurde, hat die Kommission bei den Verhandlungen mit den italienischen Beh(cid:246)rden einige Einw(cid:228)nde gemacht. Die betreffenden Aspekte werden derzeit mit den italienischen Beh(cid:246)rden im Hinblick auf die Erarbeitung einer endg(cid:252)ltigen Fassung des Dokuments er(cid:246)rtert, (cid:252)ber die dann von der Kommission entschieden wird. Es sei darauf hingewiesen, da(cid:223) die Vorbereitung der Interventionen f(cid:252)r den Zeitraum 2000-2006 in enger Partnerschaft mit den betroffenen zentralen und regionalen Beh(cid:246)rden der Mitgliedstaaten erfolgt. Die Frage eines etwaigen Unterverbrauchs der Mittel ist in diesem fr(cid:252)hen Stadium der Programmplanung gegen- standslos. (2000/C 374 E/091) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0451/00 von Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) an den Rat (14. Februar 2000) Betrifft: Wettbewerbsverzerrende Steuerregelungen in der EU Kann der Rat best(cid:228)tigen, da(cid:223) eine Arbeitsgruppe von Beamten des Rates in einigen Mitgliedstaaten der EU auf 60 Steuerregelungen gesto(cid:223)en ist, die als wettbewerbsverzerrend betrachtet werden? Trifft es zu, da(cid:223) in diesem Bericht die Niederlande mit neun kritisierten Regelungen in diesem Bereich als Spitzenreiter hinsichtlich der wettbewerbsverzerrenden Steuerregelungen aufgef(cid:252)hrt werden? Um welche neun Regelungen handelt es sich? Trifft es zu, da(cid:223) in Deutschland, Frankreich, Italien und Gro(cid:223)britannien (also in den gro(cid:223)en Mitglied- staaten) keine einzige wettbewerbsverzerrende Steuerregelung gefunden wurde? Welche Auffassung vertritt der Rat hinsichtlich dieses amtlichen Berichts, und wann wird der Rat eine eigene politische Beurteilung vorlegen? Antwort (16. /17. Mai 2000) 1. Der Bericht der Gruppe (cid:132)Verhaltenskodex(cid:147) (Unternehmensbesteuerung), auf den die Frau Abge- ordnete Bezug nimmt und der dem Rat (Wirtschaft und Finanzen) am 29. November 1999 unterbreitet wurde, kann auf der Website des Rates (ue. eu. int/newsroom, unter (cid:132)miscellaneous(cid:147), Dokument 4901/99) eingesehen werden. 28. 12. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 374 E/79 Der Rat hat zwar beschlossen, den Text der (cid:214)ffentlichkeit (cid:252)ber das Internet zug(cid:228)nglich zu machen, 2. hat jedoch noch nicht zu seinem Inhalt Stellung genommen und kann daher zum jetzigen Zeitpunkt keine sachbezogene Antwort auf die gestellten Fragen geben. 3. Ferner macht der Rat die Frau Abgeordnete darauf aufmerksam, da(cid:223) der Europ(cid:228)ische Rat in Helsinki vereinbart hat, da(cid:223) eine Gruppe auf hoher Ebene eingesetzt wird, die im Rahmen des Gesamtberichts, den sie f(cid:252)r den Rat erstellen wird, gem(cid:228)(cid:223) den Schlu(cid:223)folgerungen des Rates (cid:132)Wirtschaft und Finanzen(cid:147) vom 1. Dezember 1997 m(cid:246)gliche L(cid:246)sungen darlegen wird, und zwar insbesondere f(cid:252)r den Verhaltenskodex, der Teil des Steuerpakets ist. (2000/C 374 E/092) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0452/00 von Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) an die Kommission (14. Februar 2000) Betrifft: T(cid:252)rkische (cid:132)Zollfreizonen(cid:147) und Ausfuhren von Textilerzeugnissen Am 8. Juli 1997 hatte das damals f(cid:252)r die ausw(cid:228)rtigen Beziehungen zust(cid:228)ndige Kommissionsmitglied, Herr Hans van den Broek, das Europ(cid:228)ische Parlament davon unterrichtet (Antwort auf die Anfrage E-1965/ 97) (1), da(cid:223) eine Mission der Gemeinschaft sich im Oktober 1996 in die T(cid:252)rkei begeben hatte, um sich zu vergewissern, da(cid:223) das Funktionieren der t(cid:252)rkischen Zollfreizonen den Verpflichtungen der T(cid:252)rkei im Rahmen der Zollunion entsprach. Vorausgegangen waren Ver(cid:246)ffentlichungen in der internationalen Presse, wonach man vermutete, da(cid:223) (cid:252)ber die t(cid:252)rkischen (cid:132)Zollfreizonen(cid:147) von Istanbul und Mersin Textilerzeugnisse aus Drittl(cid:228)ndern ausgef(cid:252)hrt w(cid:252)rden, die auf den M(cid:228)rkten der Union als (cid:132)t(cid:252)rkisch(cid:147) auftauchten, von den Bestimmungen des Abkommens (cid:252)ber die Zollunion EU-T(cid:252)rkei profitierten und gleichartige Gemeinschafts- erzeugnisse verdr(cid:228)ngten. Herr van den Broek erw(cid:228)hnte in seiner Stellungnahme au(cid:223)erdem, da(cid:223) die Gemeinschaft und die T(cid:252)rkei vereinbart h(cid:228)tten, (cid:132)im Rahmen der Empfehlungen des Assoziationsausschusses Gemeinschaft-T(cid:252)rkei vom 24. April 1997 diese Frage regelm(cid:228)(cid:223)ig zu verfolgen, um jede Umgehung der Vorschriften der Zollunion zu verhindern(cid:147). Kann die Kommission mitteilen, welche (cid:220)berwachungsmissionen im Gemeinschaftsauftrag entsprechend derjenigen vom Oktober 1996 seitdem durchgef(cid:252)hrt wurden und welche Ergebnisse ihre Nachforschungen erbracht haben? (1) ABl. C 45 vom 10. 2. 1998, S. 131. Antwort von Herrn Verheugen im Namen der Kommission (7. M(cid:228)rz 2000) Seit der (cid:220)berwachungsmission vom Oktober 1996 in der T(cid:252)rkei fanden keine weiteren Missionen statt. Es wurde kein Beweis f(cid:252)r einen derzeitigen Betrugsfall entdeckt. Seit der (cid:220)berwachungsmission gab es keine Hinweise auf Betrugsf(cid:228)lle, weder durch Klagen der Gemeinschaftsindustrie noch anderweitig. Folglich beabsichtigt die Kommission nicht, regelm(cid:228)(cid:223)ige (cid:220)berwachungen durchzuf(cid:252)hren, sondern wird notfalls die Angelegenheit sofort bei den t(cid:252)rkischen Beh(cid:246)rden zur Sprache bringen. Jeder Betrugsverdacht kann dem Direktor des Europ(cid:228)ischen Amtes f(cid:252)r Betrugsbek(cid:228)mpfung (OLAF) direkt mitgeteilt werden. (2000/C 374 E/093) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0453/00 von Karin J(cid:246)ns (PSE) an den Rat (24. Februar 2000) Betrifft: Verordnung (EG) (cid:252)ber die zeitweilige vollst(cid:228)ndige oder teilweise Aussetzung der autonomen Z(cid:246)lle des Gemeinsamen Zolltarifs f(cid:252)r bestimmte Fischereierzeugnisse In der Verordnung (EG) Nr. 2822/98 (1) des Rates vom 21. Dezember 1998 wurden mit G(cid:252)ltigkeit ab 1. 1. 1999 die Zolls(cid:228)tze f(cid:252)r eine Reihe von Fischereierzeugnissen (St(cid:246)r, Seehase, verschiedene Krabbenarten


title: WRITTEN QUESTION E-0367/00 by Marie-Noëlle Lienemann (PSE) to the Commission. Reduced VAT rates for district heating systems' customers.

eurovoc_concepts:
VAT rate
consumer protection
energy industry
heating

text: 21. 11. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 330 E/141 (2000/C 330 E/158) WRITTEN QUESTION E-0367/00 by Marie-Noºlle Lienemann (PSE) to the Commission Subject: Reduced VAT rates for district heating systems(cid:146) customers (14 February 2000) To date, the supply of gas and electricity appears in the Community list of projects to which the Member States of the European Union may apply a reduced VAT rate. On the other hand, this is not the case for customers of district heating networks. However, these urban networks often help in a reprocessing of domestic waste and in energy diversifica- tion, which is a European Union objective; finally, with regard to the social requirements which determine the reduced rate, whether the consumer uses gas, electricity or a district heating system, the tax burden should be the same, especially since the consumer often hardly has any choice (people living in blocks of flats, etc. ). Can the Commission please explain what could have justified such an imbalance between the different types of energy supply? Does it intend to correct this imbalance by proposing the inclusion of agreements concluded with district heating networks in the list of projects which may benefit from reduced VAT rates? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (22 March 2000) Current Community legislation does not allow Member States to apply a reduced VAT rate to district heating systems(cid:146) customers. The current rules were adopted after negotiations within the Council which led to the amendment of the Commission(cid:146)s original proposal (1) dropping the possibility of applying a reduced VAT rate to natural gas and electricity. In its proposal on the harmonisation of rates the Commission stated that the obligatory reduced rate should apply to energy products for heating and lighting in order to avoid distortions. The Commission will examine this matter at the next meeting on the contents of Annex H to the Sixth VAT Directive (77/388/EEC) (2) to which the reduced rate applies. It cannot, however, at this stage predict the outcome of the Council(cid:146)s discussions on any new proposals. (1) OJ C 250, 18. 9. 1987, amended by OJ C 44, 19. 2. 1992. (2) OJ L 262, 15. 10. 1977. (2000/C 330 E/159) WRITTEN QUESTION E-0368/00 by Benedetto Della Vedova (TDI) to the Commission (14 February 2000) Subject: Transfer of part of the electricity generation capacity of ENEL S. p. A. , the former Italian state monopoly in this sector As part of the process of privatising and liberalising the electrical energy production sector, the Italian Government recently decided in its capacity as controlling shareholder, and in accordance with the relevant legal provisions, to remove 21 plants with a total capacity of 15 thousand megawatts from the former state monopoly ENEL S. p. A (equal to about a quarter of its production capacity) and hand them over to three separate and newly established companies: Eurogen S. p. A. , Elettrogen S. p. A. and Interpower S. p. A. On 25 January 2000 the Italian Cabinet passed a decree laying down the procedures for the transfer involving the three private companies, stipulating that it should be done through private negotiation, under the control of ENEL S. p. A. and under the supervision of the Treasury Minister and the Minister for Industry, as well as with the assistance of the advisory committee for privatisations