title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0364/00 esittäjä(t): Mary Banotti (PPE-DE) komissiolle. Lääketieteellisten tutkintojen tunnustaminen Ranskassa.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/185 Yhteis(cid:246)ll(cid:228) ei ole sellaista veros(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228), joka sin(cid:228)ll(cid:228)(cid:228)n kielt(cid:228)isi tietyn j(cid:228)senvaltion alueella pysyv(cid:228)sti 2. asuvaa henkil(cid:246)(cid:228) ajamasta kyseisess(cid:228) valtiossa toisessa j(cid:228)senvaltiossa rekister(cid:246)idyll(cid:228) autolla. Kuitenkin neuvoston direktiiviss(cid:228) 83/182/ETY (2) edellytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) henkil(cid:246)n, joka k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) muussa kuin siin(cid:228) valtiossa, jossa h(cid:228)n pysyv(cid:228)sti asuu, rekister(cid:246)ity(cid:228) autoa, on periaatteessa maksettava kaikki ne verot, jotka kannetaan h(cid:228)nen pysyv(cid:228)ss(cid:228) asuinpaikassaan eik(cid:228) h(cid:228)n ole oikeutettu kyseisess(cid:228) direktiiviss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)dettyyn v(cid:228)liaikaisessa maahantuonnissa my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n vapautukseen(esimerkiksi liikenneverot). Luxemburgissa toimiva yhti(cid:246), 3. joka hankkii yksityisajoneuvoja k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228)kseen niit(cid:228) veronalaisissa liiketoimissaan (autonvuokraus), voi v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) autoista maksamansa arvonlis(cid:228)veron. V(cid:228)hennysoikeus on nimen omaan arvonlis(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228)n perusperiaate, jonka tarkoituksena on verojen kasautumisen ehk(cid:228)ise- minen ja siten kyseisen veron tasapuolisuuden takaaminen. Verotuspaikan m(cid:228)(cid:228)rittelemiseksi tavaran luovutuksen yhteydess(cid:228) yhteisess(cid:228) arvonlis(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) 4. sovelletaan fyysisen seurannan periaatetta. Tavaran luovutuksen, t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa autokaupan, verotus- paikka riippuu siit(cid:228) paikasta, jossa tavarat ovat luovutushetkell(cid:228). Tapauskohtaisesti sek(cid:228) se j(cid:228)senvaltio, josta tavaran kuljetus alkaa, ett(cid:228) se j(cid:228)senvaltio, johon kuljetus p(cid:228)(cid:228)ttyy, voivat tulla kysymykseen. Sovellettava m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys riippuu my(cid:246)s ostajan asemasta (arvonlis(cid:228)verovelvollinen vai ei). Sen sijaan myyj(cid:228)n tai ostajan toimipaikka ei ole huomioon otettava tekij(cid:228). Hinnan tai katteen valinta verotusperusteeksi riippuu sekin todellisesta tilanteesta. Niinp(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat tiedot eiv(cid:228)t ole riitt(cid:228)vi(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n kysymykseen vastaami- seksi. (1) EYVL L 145, 13. 6. 1977. (2) Yhteis(cid:246)n alueella tiettyjen kulkuneuvojen v(cid:228)liaikaisessa maahantuonnissa sovellettavista verovapautuksista 28. maa- liskuuta 1983 annettu neuvoston direktiivi 83/182/ETY (EYVL L 105, 23. 4. 1983). (2000/C 303 E/210) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0364/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Mary Banotti (PPE-DE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: L(cid:228)(cid:228)ketieteellisten tutkintojen tunnustaminen Ranskassa L(cid:228)(cid:228)ketieteellisen loppututkinnon suorittaneet opiskelijat, erityisesti espanjalaiset, ovat kohdanneet ongelmia jotta Ranskan halutessaan jatkaa opintojaan Ranskassa. Mit(cid:228) toimenpiteit(cid:228) komissio aikoo toteuttaa, viranomaiset alkavat kunnioittaa ja noudattaa voimassa olevaa yhteis(cid:246)n oikeutta? Mit(cid:228) komissio aikoo tehd(cid:228) saadakseen Ranskan opetusviranomaiset lopettamaan opiskelua est(cid:228)v(cid:228)t toimenpiteens(cid:228)? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 2000) Jos on kyse korkeakoulututkintojen vastavuoroisesta tunnustamisesta, komissio haluaa huomauttaa, ett(cid:228) asia kuuluu j(cid:228)senvaltioiden toimivaltaan. Yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset eiv(cid:228)t t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) kata t(cid:228)m(cid:228)ntyyppist(cid:228) tunnustamista. Kullakin j(cid:228)senvaltiolla on t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) EY:n perustamissopimuksen mukaisesti yksinomai- nen vastuu opetuksen sis(cid:228)ll(cid:246)st(cid:228) ja koulutusj(cid:228)rjestelm(cid:228)ns(cid:228) j(cid:228)rjest(cid:228)misest(cid:228). Viranomaisilla on oikeus edellytt(cid:228)(cid:228) kurssien p(cid:228)(cid:228)syvaatimuksena, ett(cid:228) opiskelijan toisessa j(cid:228)senvaltiossa suorittama korkeakoulututkinto on aiemmin tunnustettu. Kyseiset viranomaiset voivat my(cid:246)s vapaasti m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)ntyyppist(cid:228) menettely(cid:228) koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, koska yhteis(cid:246)n tasolla ei ole annettu s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden olisi korkeakouluopintoja varten tunnustettava toisessa j(cid:228)senvaltiossa suoritetut tutkinnot. Mit(cid:228) kuitenkin tulee ammatillisen koulutuksen p(cid:228)(cid:228)syvaatimuksiin, j(cid:228)senvaltioiden on EY:n perustamissopimuksen 12 artiklan (entisen 6 artiklan) mukaisesti pid(cid:228)tt(cid:228)ydytt(cid:228)v(cid:228) kaikesta suorasta tai v(cid:228)lillisest(cid:228) kansalaisuuteen perustuvasta syrjinn(cid:228)st(cid:228). C 303 E/186 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Komissio ei ole tietoinen arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitsemista seikoista. Parlamentin j(cid:228)senen esitt(cid:228)mien tietojen perusteella ei ole mahdollista tarkastella tilannetta perusteellisesti. T(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa ei ole n(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) kansalaisuuteen perustuvasta syrjinn(cid:228)st(cid:228). Komissio on kuitenkin valmis tutustumaan tapauk- seen, jos siit(cid:228) saadaan lis(cid:228)(cid:228) tietoja. (2000/C 303 E/211) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0377/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Pienten yritysten vapauttaminen veron maksamisesta Voiko komissio sanoa, onko se valmistelemassa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)ehdotuksia, joiden mukaan pienet yritykset eiv(cid:228)t tarvitsisi komission lupaa valtiontuelle? Jos n(cid:228)in on, sis(cid:228)ltyyk(cid:246) ehdotuksiin verovapautuksia? Milloin kyseisten ehdotusten oletetaan tulevan valmiiksi? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (22. maaliskuuta 2000) Neuvosto antoi 7. toukokuuta 1998 asetuksen (EY) N:o 994/98 Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan (nykyiset 87 ja 88 artikla) soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin (1). Asetuksessa komissio valtuutettiin my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n komission asetusten perusteella poikkeuksia er(cid:228)it(cid:228) moni- alaisia tukia koskevaan ilmoitusvelvollisuuteen. Asetus kattaa my(cid:246)s pk-yrityksille my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)t tuet. Komissio hyv(cid:228)ksyi 28. hein(cid:228)kuuta 1999 pk-yritysten tukia koskevan poikkeusasetuksen luonnoksen, joka julkaistaan pian Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228). Komissio aikoo antaa asetuksen hein(cid:228)kuuhun 2000 menness(cid:228). Asetuksessa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n, miten suuri ilmoitusvelvollisuudesta vapautettavan pk-yritykselle my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)n tuen intensiteetti voi olla. N(cid:228)it(cid:228) intensiteettej(cid:228) sovelletaan riippumatta siit(cid:228), miss(cid:228) muodossa tuki my(cid:246)nne- t(cid:228)(cid:228)n, ja siten ne koskevat my(cid:246)s pk-yrityksille my(cid:246)nnett(cid:228)vi(cid:228) veronalennuksia tai verovapautuksia. (1) EYVL L 142, 14. 5. 1998. (2000/C 303 E/212) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0386/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Vasco Gra(cid:231)a Moura (PPE-DE) komissiolle (15. helmikuuta 2000) Aihe: Tuki AEFJ:lle Miksi koulutuksen ja kulttuurin p(cid:228)(cid:228)osasto ei ole sitoumuksistaan huolimatta maksanut viel(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n AEFJ:lle (Eurooppalainen toimittajien koulutusyhdistys) 50 prosenttia vuosien 1998 ja 1999 hankkeiden kustan- nuksista? Koska n(cid:228)m(cid:228) maksut aiotaan suorittaa? Millaista tukea AEFJ:lle aiotaan antaa t(cid:228)n(cid:228) vuonna?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0289/00 di Arie Oostlander (PPE-DE) al Consiglio. Prigionieri kosovari in Serbia.

eurovoc_concepts:
Kosovo
Serbia and Montenegro
common foreign and security policy
prisoner of war

formats: html pdf print

text: 28. 12. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 374 E/51 con i promotori e l(cid:146)industria delle energie rinnovabili, il che ha suscitato a sua volta una forte opposizione da parte delle PMI del settore e degli Stati membri dotati di sistemi di sostegno piø avanzati. Intende la Commissione consultare, oltre ai responsabili del settore energetico degli Stati membri, anche i rappre- sentanti del settore delle energie rinnovabili, al fine di evitare un nuovo confronto tra i sistemi di sostegno e le opzioni di armonizzazione? Risposta data dalla sig. ra de Palacio In nome della Commissione (28 febbraio 2000) Nel marzo 1999 la Commissione ha presentato un documento di lavoro intitolato «L(cid:146)elettricit(cid:224) proveniente da fonti energetiche rinnovabili e il mercato interno dell(cid:146)elettricit(cid:224)» (1). L(cid:146)obiettivo di tale documento era evidenziare le numerose opzioni disponibili per la Comunit(cid:224) in materia di produzione di energia elettrica a partire da fonti rinnovabili nel mercato interno dell(cid:146)elettricit(cid:224). Prima di pubblicare detto documento, la Commissione ha effettuato ampie consultazioni che hanno coinvolto tutte le parti interessate, compresi rappresentanti di tutti i settori dell(cid:146)industria delle energie rinnovabili (energia eolica, solare, idroelettrica, della biomassa). Inoltre, il comitato consultivo sull(cid:146)energia, in cui Ł rappresentata l(cid:146)industria delle energie rinnovabili, Ł stato consultato ufficialmente ed ha espresso un parere in materia. A seguito della pubblicazione del suddetto documento di lavoro, la Commissione ha ricevuto numerosi commenti in materia da parte dell(cid:146)industria dell(cid:146)energia rinnovabile e di altri soggetti interessati, sono state condotte ulteriori ricerche e sono state intavolate ulteriori discussioni. lavoro della Commissione chiariva che si sarebbe pervenuti ad una decisione finale in materia solo sulla base delle reazioni suscitate dal documento di il comitato consultivo sull(cid:146)energia ha discusso nuovamente il tema in profondit(cid:224) ed esprimer(cid:224) un parere ufficiale nel prossimo futuro. Si sono inoltre gi(cid:224) svolte intense discussioni i settori dell(cid:146)industria dell(cid:146)energia rinnovabile. lavoro del comitato, che coinvolge tutti in seno al gruppo di Il documento di Inoltre, lavoro. Nell(cid:146)adottare una decisione definitiva in materia, i punti di vista, compresi quelli espressi dall(cid:146)industria dell(cid:146)energia rinnovabile, che riveste particolare importanza e rilievo per l(cid:146)argomento in questione. la Commissione terr(cid:224) conto di tutti (1) SEC(1999) 470. (2000/C 374 E/060) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0289/00 di Arie Oostlander (PPE-DE) al Consiglio (14 febbraio 2000) Oggetto: Prigionieri kosovari in Serbia In una dichiarazione, che fa riferimento a una risoluzione del PE del 16 settembre 1999 (B5-0100/1999), la delegazione interparlamentare per le relazioni con l(cid:146)Europa sudorientale, lancia un appello al governo serbo perchØ siano liberati i circa 1900 prigionieri kosovari ancora detenuti nelle carceri serbe in condizioni estremamente penose. Sa il Consiglio che dalla fine della crisi del Kosovo risultano detenuti kosovari? in Serbia ancora circa 2. 000 Intende il Consiglio adottare misure efficaci per consentire a queste persone di rientrare nelle proprie famiglie il piø presto possibile? Risposta (16/17 maggio 2000) Il Consiglio condivide pienamente le preoccupazioni dell(cid:146)Onorevole Parlamentare circa la sorte dei prigionieri kosovari ancora detenuti In occasione del Consiglio «Affari generali» del 19 luglio 1999, i Ministri hanno esortato l(cid:146)RFJ a garantire che il CICR possa accedere a questi prigionieri in Serbia. C 374 E/52 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 28. 12. 2000 senza ostacoli. Il Consiglio ha chiesto inoltre che i prigionieri detenuti senza imputazioni siano immedia- tamente rilasciati e siano trattati in conformit(cid:224) delle norme internazionali applicabili. Successivamente al Consiglio «Affari generali» del 19 luglio, il CICR Ł stato autorizzato dalle autorit(cid:224) di Belgrado ad accedere alle carceri serbe. Durante le sue visite in loco, esso ha identificato circa 2. 000 prigionieri della comunit(cid:224) albanese del Kosovo. Da giugno il CICR ha aiutato circa 326 persone a ritornare alle loro case in condizioni di sicurezza dopo il loro rilascio in Serbia. Nella sessione del 13 settembre 1999, il Consiglio ha inoltre espresso la sua profonda preoccupazione per il fatto che rimane aperta la questione di parecchie migliaia di persone, in gran maggioranza albanesi del Kosovo, che sono scomparse. L(cid:146)Onorevole Parlamentare pu(cid:242) esser certo che il Consiglio continuer(cid:224) a fare tutto quanto rientra nelle sue possibilit(cid:224) e in particolare valuter(cid:224) i progressi compiuti per quanto riguarda le libert(cid:224) democratiche e il rispetto dei diritti delle minoranze quale uno degli elementi decisivi per un(cid:146)eventuale revoca delle sanzioni in atto contro il regime di Belgrado. (2000/C 374 E/061) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0292/00 di Glenys Kinnock (PSE) alla Commissione (11 febbraio 2000) Oggetto: Difesa dell(cid:146)industria dell(cid:146)amianto da parte dello Zimbabwe Considerando che gli Stati membri dell(cid:146)Unione europea, entro il 2005, dovranno ritirare completamente dal mercato l(cid:146)amianto bianco, in che modo la Commissione intende reagire all(cid:146)affermazione del governo dello Zimbabwe secondo cui la miniera di amianto bianco di tale paese non presenta alcun rischio? Risposta data dal sig. Nielson a nome della Commissione (29 febbraio 2000) Nell(cid:146)agosto del 1999, l(cid:146)onorevole Pinheiro, ex parlamentare responsabile dello sviluppo, ha scritto a nome del presidente della Commissione al ministro dell(cid:146)industria e del commercio dello Zimbabwe, Shamuyarira, in merito alla richiesta di assistenza per la ristrutturazione dell(cid:146)industria dell(cid:146)amianto e per le comunit(cid:224) colpite dalla messa al bando dell(cid:146)amianto da parte della Comunit(cid:224) europea. Nella lettera la Commissione affermava che la proposta della Comunit(cid:224) di vietare l(cid:146)impiego dell(cid:146)amianto bianco si basava su prove scientifiche inconfutabili. Queste ultime tenevano debitamente conto delle l(cid:146)ecotossicit(cid:224) e l(cid:146)ambiente, secondo il conclusioni del comitato scientifico indipendente per la tossicit(cid:224), quale non Ł possibile fissare una soglia di sicurezza nel caso dell(cid:146)amianto bianco, e dell(cid:146)assenza di prove che dimostrino che non tutti i tipi di amianto possono provocare il cancro del polmone e il mesotelioma, una forma tumorale che colpisce l(cid:146)epitelio polmonare. Inoltre, si Ł tenuto conto del fatto che, in base alle prove disponibili, i principali sostituti dell(cid:146)amianto bianco sono probabilmente meno tossici, il che ne giustificherebbe l(cid:146)uso in tutti i settori. Per quanto riguarda la richiesta di assistenza presentata dallo Zimbabwe in relazione alle disposizioni provvisorie per l(cid:146)industria dell(cid:146)amianto, la Commissione ha proposto all(cid:146)ordinatore nazionale di contattare direttamente il capodelegazione della Commissione a Harare per discutere le ulteriori possibilit(cid:224) e le risorse per l(cid:146)assistenza disponibili nell(cid:146)ambito del programma indicativo nazionale o del Sistema di stabilizzazione dei proventi d(cid:146)esportazione di prodotti minerari (SYSMIN). A tutt(cid:146)oggi, il governo dello Zimbabwe non ha ancora risposto a tale proposta


title: Council Resolution of 14 February 2000 on the promotion of short sea shipping

eurovoc_concepts:
EU Member State
carriage of goods
cooperation policy
maritime transport

text: 29. 2. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 56/3 COUNCIL RESOLUTION of 14 February 2000 on the promotion of short sea shipping (2000/C 56/02) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, (1) WELCOMES the second Commission communication on the development of short sea shipping in Europe and notes that it incorporates the second two-yearly report on progress in the development of short sea shipping requested by the Council in its Conslusions of 18 June 1997. (2) NOTES with satisfaction that the Commission communi- cation persents a thorough review of the development of the short sea shipping, identifies the main problem areas where further action is needed in order to promote short long term sea approach for the development of short sea shipping and makes recommendations for a number of actions to be undertaken by all parties concerned. shipping, outlines comprehensive a (3) RECONFIRMS the objectives and recommendations for action contained in the Council Resolution of 11 March sea shipping (1) and in the Council 1996 on short Conslusions of 18 June 1997 and NOTES that actions have already been undertaken and initiated on the basis of these recommendations. (4) RECALLS that short sea shipping is an environmentally friendly transport mode which contributes to the sustain- ability of the strengthens Community and contributes to an increased efficieny of the Community’s transport system. the cohesion of transport, (5) EMPHASISES as a priority objective of the development of short sea shipping into a dynamic part and a viable option in the intermodal door-to-door transport chain between all regions of the Community. the Council (6) CONSIDERS that the promotion of short sea shipping in all its aspects, such as container and bulk transport, is an on-going process, which needs to be accelerated with short, medium and long term actions, while respecting the Community rules, amongst others those governing maritime cabotage. (7) RECONFIRMS its view that is primaritly up to the it industries themselves to develop short sea shipping and that the Council, the Member States and the Commission have an essential role to play, in particular concerning the framework conditions. (1) OJ C 99, 2. 4. 1996, p. 1. (8) RECALLS that, in its report to the European Council of Helsinki on a strategy on the integration of environment and sustainable development into the transport policy, the Council addresses sea focusing in particular on the removal of shipping, obstacles its development as an environmentally for friendly transport mode(cid:146) and INVITES the Member States and the Commission to take measures in several areas, which equally lead to promoting short sea shipping. (cid:145)promoting short the need of (9) CONSIDERS, that the comprehensive approach presented in the Commission Communication forms a good and constructive basis for the future work on reaching the abovementioned priority objective and WELCOMES in general the development of short sea shipping included in that Communication. the recommendations for (10) IS OF THE VIEW that it is essential to find practical solutions to existing bottlenecks which hamper the devel- opment of short sea shipping and, at this stage of the development process, to focus on certain fields of action and, in particular, on: (a) improving the efficiency of the maritime loading and unloading points in the logistics chain (i. e. intermodal connection points such as ports, terminals etc. ) by streamlining the administrative procedures and by infrastructures (i. e. developing services and technical land-based facilities, hinterland connections, loading units etc. ); (b) promoting door-to-door package solutions with inte- grated facilities, such as one-stop shops, through the cooperation between the different transport modes and the different players in the logistic management of the supply chain, through the establishment of best practices, through the examination, with a view to their introduction, of measures such as benchmarking and the collection and dissemination of data and information on short sea shipping, amongst others using Eurostat, and through the active use of the cooperation framework provided by the round-tables and the focal points of the Member States and other national initiatives to promote short sea shipping such as national short sea shipping information offices; performance indicators, through key C 56/4 EN Official Journal of the European Communities 29. 2. 2000 its than current average (c) creating and testing new technical and market oppor- tunities for short sea shipping, also over distances distance, shorter by in particular promoting research and development, information tech- in respect of nologies and ships specially adapted for short sea shpping; is recommended to study possibilties for short term financial support for new projects and for the further development of existing projects in this field; land-based facilities, in addition, it (d) creating a level playing field for short sea shipping by achieving further progress in fair and efficient pricing for infrastructure, taking into account the work of the Commission’s High Level Group on transport infra- structure charging. (11) the Member transport users, including the industries, INVITES the parties concerned, the and the Commission to work actively towards fulfilling the priority objectives and the tasks identified under point 10, and to cooperate towards finding concrete solutions to obstacles standing in the way of the development of short sea shipping. States (12) INVITES the Commission to continue and intensify its in the promotion of sea shipping, short work for particular by: (a) initiating urgently an exercise of compiling, with input from the focal points and other interested parties, a detailed list of bottlenecks and other specific problems and their potential solutions, such as best practices; (b) examining and consulting the parties concerned as soon as possible with a view to presenting proposals and/or encouraging the introduction of codes of conduct to simplify and streamline transport-related documentation in administrative the short regards in the uniform application of Community; and in particular as IMO FAL sea shipping, formalities forms (c) presenting its inventory of the public financial support to ports and proposals on the access to the market for port services, while taking into account the diversity of circumstances prevailing in the Community ports, location, as well as public such as their peripheral service obligations and the need to maintain a high level of safety; (d) examining the possibility of earmaring more existing Community financial resources to the promotion of short sea shipping, of finding further possibilities for such funding, and of creating, in accordance with the rules of the Treaty on State aid and competition, a framework enabling the participation of national resources in initiating new short sea projects; (e) developing tools to measure emissions from door- to-door transport chains containing a short sea leg in comparison with transprot in one single mode, in order transport modes; to facilitate a reasoned choice of (f) following short sea shipping market developments and collecting and disseminating factual information on short sea shipping and its potential; (g) studying, in coordination with Short Sea Shipping the competitiveness of door-to-door Focal Points, transport leg as containing a compared with other transport modes in relation to transport price in a segmented market; chains short sea (h) taking the needs of short sea shipping constantly into consideration in the application and planning of Community actions and in regional cooperation with the third countries concerned. (13) INVITES the Commission to transmit to the Council its next progress report in 2001 and to extend this report to passenger transport in addition to cargo transport


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0380/00 von Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) an die Kommission. Verbesserung der Straßeninfrastrukturen in den mittel- und osteuropäischen Ländern.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU financing
quality standard
road building
road safety

text: C 374 E/62 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 28. 12. 2000 Angesichts der Verz(cid:246)gerungen bei der Ausweisung der Schutzgebiete und um sicherzustellen, da(cid:223) die Kommission ihren Pflichten gem(cid:228)(cid:223) Artikel 6 des EG-Vertrags nachkommen kann, hat die Kommission die Mitgliedstaaten am 23. Juni 1999 f(cid:246)rmlich an ihre Verpflichtung erinnert, daf(cid:252)r zu sorgen, da(cid:223) die Programme und Projekte mit den beiden Richtlinien im Einklang stehen. Mittlerweile haben die deutschen Bundesl(cid:228)nder (cid:129) darunter Mecklenburg-Westpommern (cid:129) einige Schutz- gebiete bekanntgegeben. Weitere Mitteilungen sind in Vorbereitung. Gem(cid:228)(cid:223) den Rechtsvorschriften k(cid:246)nnen die Programmplanungsdokumente nur genehmigt werden, wenn sich die deutschen Beh(cid:246)rden, die f(cid:252)r die betreffende Region zust(cid:228)ndig sind, darin fest verpflichten, etwaige negative Auswirkungen auf die im Rahmen von Natura 2000 gesch(cid:252)tzten oder zu sch(cid:252)tzenden Gebiete korrekt zu beurteilen und geeignete Ma(cid:223)nahmen zu ergreifen. Die Kommission wird in jedem Fall den Inhalt der Pl(cid:228)ne und Programme einzeln pr(cid:252)fen. Ziel der Kommission ist es, die sozio(cid:246)konomische Entwicklung der f(cid:246)rderf(cid:228)higen Gebiete in einer Weise zu unterst(cid:252)tzen, die mit den Grunds(cid:228)tzen einer nachhaltigen Entwicklung vereinbar ist. (1) ABl. L 103 vom 25. 4. 1979. (2000/C 374 E/072) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0378/00 von John McCartin (PPE-DE) an die Kommission (14. Februar 2000) Betrifft: (cid:220)berpr(cid:252)fung der gemeinschaftlichen Marktorganisation f(cid:252)r Schaffleisch Kann die Kommission mitteilen, ob sie eine (cid:220)berpr(cid:252)fung der derzeitigen gemeinschaftlichen Markt- organisation f(cid:252)r Schaffleisch und ihrer Wirksamkeit durchf(cid:252)hrt und wann sie voraussichtlich ihre Schlu(cid:223)folgerungen dazu vorlegen wird? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (6. M(cid:228)rz 2000) Eine Studie zur Bewertung der gemeinsamen Marktorganisation f(cid:252)r Schaffleisch befindet sich in Arbeit. Auf Grund der Ergebnisse dieser Studie, die nach Ostern fertiggestellt werden sollte, wird die Kommission ihre eigenen Schlu(cid:223)folgerungen in bezug auf eine m(cid:246)gliche Reform oder ˜nderung der geltenden Regelung vorlegen und gegebenenfalls im Laufe des Jahres entsprechende Vorschl(cid:228)ge pr(cid:228)sentieren. (2000/C 374 E/073) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0380/00 von Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) an die Kommission (14. Februar 2000) Betrifft: Verbesserung der Stra(cid:223)eninfrastrukturen in den mittel- und osteurop(cid:228)ischen L(cid:228)ndern Die betr(cid:228)chtlichen Geldmittel, die den sogenannten (cid:132)beitrittswilligen Staaten(cid:147) (cid:252)ber verschiedene europ(cid:228)i- sche Finanzierungstr(cid:228)ger (EIB) und (cid:252)ber die Haushaltslinie der EU (PHARE-Programm, ISPA) zuflie(cid:223)en, m(cid:252)(cid:223)ten zusammen mit den erforderlichen Investitionen durch die entsprechenden Regierungen zur Herstellung eines Stra(cid:223)ennetzes f(cid:252)hren, das dem Grundsatz der (cid:132)Interoperabilit(cid:228)t(cid:147) entspricht, um die tats(cid:228)chliche Einf(cid:252)hrung eines (cid:132)gemeinsamen Marktes(cid:147) zu erm(cid:246)glichen. 28. 12. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 374 E/63 Nichtsdestotrotz scheint die Verwendung der genannten Gemeinschaftsmittel vor Ort nicht zu den erw(cid:252)nschten Ergebnissen zu f(cid:252)hren. (cid:220)ber welche Mechanismen verf(cid:252)gt die Europ(cid:228)ische Kommission, um zu gew(cid:228)hrleisten, da(cid:223) die Stra(cid:223)enbauprojekte und die Projekte zur Verbesserung der Verkehrsinfrastruktur, die mit Geldern der Gemeinschaft in diesen L(cid:228)ndern finanziert werden, auf der Grundlage von Qualit(cid:228)ts- normen durchgef(cid:252)hrt werden, die in der Europ(cid:228)ischen Union als (cid:132)Standard(cid:147) betrachtet werden? Hat die Europ(cid:228)ische Kommission schlie(cid:223)lich die Absicht, f(cid:252)r die Gew(cid:228)hrung von Finanzmitteln eine (cid:132)Stra(cid:223)enverkehrssicherheitsstudie(cid:147) f(cid:252)r alle Stra(cid:223)enbauprojekte, die im Rahmen der erweiterten Union als unbedingt erforderlich erachtet werden, zu verlangen? Antwort von Herrn Verheugen Im Namen der Kommission (27. M(cid:228)rz 2000) Seit Anfang der neunziger Jahre wurden aus dem PHARE-Programm fast 1 Mrd. Euro f(cid:252)r den Ausbau der Verkehrswege in den Empf(cid:228)ngerl(cid:228)ndern bereitgestellt. Diese Investitionen habe zur Erreichung der von dem Herren Abgeordneten genannten Ziele beigetragen. In den letzten Jahren ist es durch die Bereit- stellung der Heranf(cid:252)hrungshilfe zunehmend gelungen, betr(cid:228)chtliche Geld- und Kofinanzierungsmittel nicht nur (cid:252)ber die europ(cid:228)ische Investitionsbank und die internationalen Finanzinstitutionen, sondern auch aus den Staatshaushalten der Beitrittskandidaten zu mobilisieren. Ab dem Jahr 2000 wird das neue strukturpolitische Instrument zur Vorbereitung auf den Beitritt (SIVB (cid:129) ISPA) die Kapazit(cid:228)ten f(cid:252)r Investitionen aus F(cid:246)rdermitteln der Gemeinschaft wesentlich erh(cid:246)hen. Bis 2006 sollen Mittel in H(cid:246)he von 1. 04 Mrd. Euro zu gleichen Teilen in die Bereiche Verkehrswege und Umwelt flie(cid:223)en. Im Bereich Verkehrsinfrastruktur sollen die im Rahmen des SIVB finanzierten Ma(cid:223)nahmen zur F(cid:246)rderung einer nachhaltigen Mobilit(cid:228)t beitragen und insbesondere die Verkn(cid:252)pfung und Interoperabilit(cid:228)t der nationalen Verkehrsnetzen der Beitrittskandidaten mit den transeurop(cid:228)ischen Netzen (cid:129) einschlie(cid:223)lich des Zugangs zu diesen Netzen (cid:129) herstellen. Die Priorit(cid:228)tensetzung beim Ausbau eines gesamteurop(cid:228)ischen Verkehrsnetzes ist durch die 1995 vom Rat initiierte Verkehrsinfrastrukturbedarfsabsch(cid:228)tzung (TINA) unterst(cid:252)tzt worden. Ziel der TINA war die Bestimmung eines multimodalen Verkehrsnetzes (cid:129) bestehend aus Stra(cid:223)en- und Schienennetzen, Binnen- wasserstra(cid:223)en, H(cid:228)fen, Terminals und Flugh(cid:228)fen (cid:129) im Gebiet der Beitrittskandidaten. Dieses Verkehrsnetz besteht aus einem Hauptnetz, das im Gebiet der Beitrittskandidaten mit den Verbindungen und Knoten- punkten der zehn multimodalen gesamteurop(cid:228)ischen Verkehrskorridoren identisch ist, die von der Dritten Gesamteurop(cid:228)ischen Verkehrskonferenz im Juli 1997 in Helsinki empfohlen wurden, sowie aus zus(cid:228)tz- lichen Netzkomponenten. Gem(cid:228)(cid:223) Verordnung Nr. 1267/1999 (EG) des Rates vom 21. Juni 1999 (1), die das SIVB ins Leben gerufen hat, sollen Ma(cid:223)nahmen, die die Verkehrsinfrastruktur betreffen, zur Umsetzung der Gemeinschaftspolitiken in den Bereichen Verkehr und transeurop(cid:228)ische Netwerke beitragen (Artikel 5 und Anlage II). Dazu ist es erforderlich, da(cid:223) Verkehrsprojekte von gemeinsamem Interesse sowohl den in der Entscheidung Nr. 1692/ 96/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 23. Juli 1996 (2) (cid:252)ber gemeinschaftliche Leitlinien f(cid:252)r den Aufbau eines transeurop(cid:228)ischen Verkehrsnetzes festgelegten Kriterien als auch den betreffenden Gemeinschaftspolitiken und gemeinschaftlichen Normen entsprechen. Bei der Beurteilung eines Projektvor- schlags im Bereich Stra(cid:223)en z. B. wird die Kommission unter anderem den Beitrag der geplanten Ma(cid:223)nah- men zur Erh(cid:246)hung der Verkehrssicherheit sowie ihre (cid:220)bereinstimmung mit den oben genannten Kriterien und Normen pr(cid:252)fen. Investitionen in Verkehrsmanagementsysteme, die die Verkehrssicherheit erh(cid:246)hen sollen, werden auch f(cid:252)r ein F(cid:246)rderung aus SIVB-Mitteln in Frage kommen. Der Jahresbericht der Kommission (cid:252)ber die im Rahmen des SIVB gew(cid:228)hrten Gemeinschaftszusch(cid:252)sse wird auch (cid:252)ber die Beurteilung der Vereinbarkeit der SIVB-Aktivit(cid:228)ten mit den Gemeinschaftspolitiken, ein- schlie(cid:223)lich der Verkehrspolitik, Auskunft geben. (1) ABl. L 161 vom 26. 6. 1999. (2) ABl. L 228 vom 9. 9. 1996


title: PREGUNTA ESCRITA E-0364/00 de Mary Banotti (PPE-DE) a la Comisión. Reconocimiento por parte de Francia de los títulos y diplomas médicos.

text: 24. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 303 E/185 No existen disposiciones comunitarias en materia fiscal que prohiban la utilizaci(cid:243)n, en cuanto tal, en 2. el territorio de un Estado miembro, por parte de una persona que tenga su residencia normal en este Estado miembro, de un coche registrado en otro Estado miembro. Sin embargo, en aplicaci(cid:243)n de la Directiva 83/182/CEE (2), la utilizaci(cid:243)n, por una persona, en el Estado miembro donde tiene su residencia normal, de un coche registrado en otro Estado miembro implica que, en principio, sean exigibles los impuestos aplicables en el Estado miembro de su residencia normal, para los cuales la Directiva prevØ una franquicia en el momento de la admisi(cid:243)n temporal (se trata por ejemplo de los impuestos de circulaci(cid:243)n). 3. La sociedad con sede en Luxemburgo, que adquiere coches de turismo con el fin de utilizarlos en el marco de sus actividades gravadas (alquiler de coches) puede deducir el IVA que grava estas compras. En efecto, el derecho a deducci(cid:243)n es un principio fundamental del IVA que tiene por objetivo principal evitar las acumulaciones de impuestos y garantizar as(cid:237) la neutralidad de este impuesto. Para determinar el lugar donde deben gravarse las entregas de bienes, el sistema comœn de IVA 4. utiliza el principio de control f(cid:237)sico de estos bienes. El lugar de imposici(cid:243)n de una entrega de bienes, una venta de coches en este caso, depende del lugar donde se encuentran los bienes en el momento de su entrega. Segœn el caso, se deberÆ tener en cuenta el Estado miembro de partida o el de llegada del transporte del bien. La norma aplicable depende tambiØn de la calidad del comprador (sujeto al IVA o no). En cambio, el lugar donde tienen la sede el vendedor y el comprador no es un elemento que deba tenerse en cuenta. Los impuestos del precio de venta o el margen dependen tambiØn de la situaci(cid:243)n concreta. Las informaciones disponibles no permiten por consiguiente responder a esta cuesti(cid:243)n. (1) DO L 145 de 13. 6. 1977. (2) Directiva 83/182/CEE del Consejo, de 28 de marzo de 1983, relativa a las franquicias fiscales aplicables en el interior de la Comunidad en materia de importaci(cid:243)n temporal de determinados medios de transporte (DO L 105 de 23. 4. 1983). (2000/C 303 E/210) PREGUNTA ESCRITA E-0364/00 de Mary Banotti (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (14 de febrero de 2000) Asunto: Reconocimiento por parte de Francia de los t(cid:237)tulos y diplomas mØdicos Habida cuenta de los problemas que han de afrontar los titulares de un diploma en Medicina, en especial los licenciados espaæoles, a la hora de proseguir sus estudios en Francia, ¿quØ medidas tomarÆ la Comisi(cid:243)n a fin de garantizar que la Administraci(cid:243)n francesa adopte las disposiciones necesarias para que se respete y aplique la legislaci(cid:243)n comunitaria vigente y se ponga fin a la actual obstrucci(cid:243)n por parte de las autoridades educativas francesas? Respuesta de la Sra. Reding en nombre de la Comisi(cid:243)n (3 de marzo de 2000) Si el asunto hace referencia al reconocimiento acadØmico de t(cid:237)tulos de enseæanza, la Comisi(cid:243)n quisiera las disposiciones seæalar que es un asunto de la competencia de los Estados miembros. Actualmente, comunitarias no cubren este tipo de reconocimiento; de conformidad con el Tratado CE, los Estados miembros son los œnicos responsables del contenido de la enseæanza y de la organizaci(cid:243)n de sus respectivos sistemas educativos. Las autoridades competentes tienen derecho a condicionar la inscripci(cid:243)n a un curso de estudios a las cualificaciones acadØmicas previamente adquiridas en otro Estado miembro. Asimismo, tienen libertad para determinar las normas que rigen este tipo de procedimiento, puesto que no existe una normativa comunitaria que obligue a un Estado miembro a reconocer, con fines acadØmicos, t(cid:237)tulos adquiridos en otro Estado miembro. Sin embargo, por lo que se refiere a las condiciones de admisi(cid:243)n a la formaci(cid:243)n profesional, los Estados miembros, en virtud del art(cid:237)culo 12 del Tratado CE (antiguo art(cid:237)culo 6), deben evitar toda discriminaci(cid:243)n directa o indirecta basada en la nacionalidad. C 303 E/186 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 24. 10. 2000 La Comisi(cid:243)n no tiene conocimiento de los hechos a que se refiere su Seæor(cid:237)a. La informaci(cid:243)n que su Seæor(cid:237)a ha proporcionado no permite examinar en profundidad la situaci(cid:243)n. Actualmente, no hay evidencia de la existencia de discriminaci(cid:243)n basada en la nacionalidad. Sin embargo, la Comisi(cid:243)n estÆ dispuesta a estudiar este caso si se le proporciona informaci(cid:243)n adicional. (2000/C 303 E/211) PREGUNTA ESCRITA E-0377/00 de John McCartin (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (14 de febrero de 2000) Asunto: Concesi(cid:243)n de exenciones fiscales a pequeæas empresas ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n si estÆ preparando propuestas legislativas por las que las pequeæas empresas queden exentas del requisito de autorizaci(cid:243)n previa de la Comisi(cid:243)n para la percepci(cid:243)n de ayudas estatales? En caso afirmativo, ¿se prevØn tambiØn exenciones fiscales en este contexto? ¿Para cuÆndo se habrÆn ultimado estas propuestas? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisi(cid:243)n (22 de marzo de 2000) Mediante el Reglamento (CE) no 994/98 del Consejo de 7 de mayo de 1998 sobre la aplicaci(cid:243)n de los art(cid:237)culos 92 y 93 del Tratado CE (ahora art(cid:237)culos 87 y 88) a determinadas categor(cid:237)as de ayudas de Estado (1) horizontales, la Comisi(cid:243)n puede, mediante reglamentos, eximir del requisito de notificaci(cid:243)n a ciertos tipos de medidas horizontales de ayuda. Las categor(cid:237)as cubiertas por dicho Reglamento incluyen las ayudas a pequeæas y medianas empresas (PYME). El 28 de julio de 1999, la Comisi(cid:243)n adopt(cid:243) un proyecto de reglamento de exenci(cid:243)n para las ayudas a las PYME que se publicarÆ pr(cid:243)ximamente en el Diario Oficial. La Comisi(cid:243)n se propone adoptar dicho reglamento antes de julio de 2000. El reglamento definirÆ los criterios por los que determinadas ayudas a las PYME estarÆn exentas del requisito de notificaci(cid:243)n. Dichos criterios serÆn aplicables independientemente de la forma en que se conceda la ayuda y, por lo tanto, tambiØn se aplicarÆn a las reducciones o exenciones fiscales a favor de la PYME. (1) DO L 142 de 14. 5. 1998. (2000/C 303 E/212) PREGUNTA ESCRITA E-0386/00 de Vasco Gra(cid:231)a Moura (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (15 de febrero de 2000) Asunto: Pago a la Asociaci(cid:243)n Europea de Formaci(cid:243)n en Periodismo (AEFJ) ¿Por quØ motivos la Direcci(cid:243)n General de Educaci(cid:243)n y Cultura no ha pagado todav(cid:237)a a la Asociaci(cid:243)n Europea de Formaci(cid:243)n en Periodismo (AEFJ), incumpliendo los compromisos asumidos, el 50 % de los costes de los proyectos relativos a 1998 y 1999? ¿Para cuÆndo estÆ previsto efectuar dicho pago? ¿QuØ tipo de ayuda a la AEFJ se considerarÆ a partir de este aæo?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0353/00 υποβολή: Olivier Dupuis (TDI) προς την Επιτροπή. Ρουμανία: συμβατότητα του νομοσχεδίου για το καθεστώς των αλλοδαπών με την κοινοτική νομοθεσία.

text: 24. 10. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 303 E/181 (2000/C 303 E/205) GRAPTH ERVTHSH E-0352/00 ypobolh·: Olivier Dupuis (TDI) prow thn Epitroph· (14 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Ιταλικη΄ οικονοµικη΄ πρωτοβουλι΄α στη Σερβι΄α Στο φυ΄λλο του Σαββα΄του 22. 1. 2000 η ιταλικη΄ ηµερη΄σια εφηµερι΄δα La Stampa περιει΄χε την ακο΄λουθη ει΄δηση: «Ιταλικε΄ς επιχειρη΄σεις παραβια΄ζουν το εµπα΄ργκο του ΝΑΤΟ στη Σερβι΄α. (cid:141)Κε΄ντρο προι¤ο΄ντων made in Italy στο Βελιγρα΄δι-απο΄ τον Φεβρουα΄ριο προσφορα΄ που περιλαµβα΄νει τηλεπικοινωνι΄ες, µεταλλουργι΄α, διατροφη΄ και επι΄πλωση(cid:133) το Consorzio Europeo Italia περιλαµβα΄νει ιταλικε΄ς επιχειρη΄σεις και επι΄ πλε΄ον µια γαλλικη΄ εκπροσω΄πηση: Paladini, Bigelli marmi, Santo Galeazzi Pagassus, Bulbarelli, Atb, Elf Aquitaine, Cacciamali, Samco, Inside international, Il Ponte, Ato Findley and Fineca. Οι εκπροσωπου΄µενοι τοµει΄ς καλυ΄πτουν απο΄ τη διατροφη΄ ε΄ως τη µεταλλουργι΄α και απο΄ τις τηλεπικοινωνι΄ες ε΄ως την επι΄πλωση(cid:133)» ∆εν θεωρει΄ η Επιτροπη΄ ο΄τι η ανωτε΄ρω οικονοµικη΄ πρωτοβουλι΄α ε΄ρχεται σε αντι΄θεση µε τις αποφα΄σεις που ε΄χουν ληφθει΄ στο πλαι΄σιο της Ευρωπαι¤κη΄ Ένωσης και επιβεβαιω΄θηκαν στη συνεδρι΄αση της ∆ευτε΄ρας 24 Ιανουαρι΄ου 2000, κατα΄ την οποι΄α οι Υπουργοι΄ Εξωτερικω΄ν της Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης αποφα΄σισαν να διατηρη΄σουν, χωρι΄ς καµια΄ χαλα΄ρωσηση, τις οικονοµικε΄ς κυρω΄σεις κατα΄ του καθεστω΄τος του Βελιγραδι΄ου; Πω΄ς σκοπευ΄ουν να ενεργη΄σουν ο Προ΄εδρος της Ευρωπαι¤κη΄ς Επιτροπη΄ς και ο αρµο΄διος για τον ανταγωνισµο΄ Επι΄τροπος, στο πλαι΄σιο των αρµοδιοτη΄των τους, προκειµε΄νου να αντιταχθου΄ν σε οποιαδη΄ποτε απο΄πειρα παραβι΄ασης του εµπα΄ργκο κατα΄ του καθεστω΄τος Μιλο΄σεβιτς και παρα΄λληλα να προστατευ΄σουν την αγορα΄ και τον ανταγωνισµο΄ απο΄ ενε΄ργειες οικονοµικη΄ς και εµπορικη΄ς παρα΄καµψης οι οποι΄ες βρι΄σκονται σε πλη΄ρη αντι΄θεση µε τις κοινοτικε΄ς ρυθµι΄σεις; Apa·nthsh toy k. Patten Ej ono·matow thw Epitroph·w (16 Marti·oy 2000) Ο κανονισµο΄ς (ΕΚ) no 1294/1999 του Συµβουλι΄ου της 15ης Ιουνι΄ου 1999 σχετικα΄ µε το πα΄γωµα κεφαλαι΄ων και την απαγο΄ρευση επενδυ΄σεων σε σχε΄ση µε την Οµοσπονδιακη΄ ∆ηµοκρατι΄α της Γιουγκοσλαβι΄ας (Ο∆Γ) και για την κατα΄ργηση των κανονισµω΄ν (ΕΚ) αριθ. 1295/98 και (ΕΚ) 1607/98 (1) αφορα΄ την απαγο΄ρευση να διατι΄θενται κεφα΄λαια στις κυβερνη΄σεις της Οµοσπονδιακη΄ς ∆ηµοκρατι΄ας της Γιουγκοσλαβι΄ας και της ∆ηµοκρατι΄ας της Σερβι΄ας. Η πρωτοβουλι΄α του Consorzio Europeo Italia θεωρει΄ται ο΄τι προτι΄θεται να προωθη΄σει την πω΄ληση ιταλικω΄ν και α΄λλων κοινοτικω΄ν προι¤ο΄ντων σε µια ελευ΄θερη ζω΄νη κοντα΄ στο Βελιγρα΄δι, κυρι΄ως σε πελα΄τες απο΄ τη Ρωσι΄α, την Ουκρανι΄α και τη Λευκορωσι΄α που χρεια΄ζονται βι΄ζα για την Ιταλι΄α αλλα΄ ο΄χι για τη Γιουγκοσλαβι΄α. Η Επιτροπη΄ και οι ιταλικε΄ς αρχε΄ς εξετα΄ζουν επι΄ του παρο΄ντος αν η παραπα΄νω αναφερθει΄σα πρωτοβουλι΄α, η οποι΄α κατα΄ τα φαινο΄µενα δεν ε΄χει ακο΄µη εφαρµοστει΄ µε΄χρι ση΄µερα, θα καταλη΄ξει σε επενδυ΄σεις στη ∆ηµοκρατι΄α της Σερβι΄ας η΄ στη δια΄θεση κεφαλαι΄ων στις παραπα΄νω αναφερθει΄σες κυβερνη΄σεις και θα παρακολουθει΄ το θε΄µα απο΄ κοντα΄. (1) ΕΕ L 153 της 19. 6. 1999. (2000/C 303 E/206) GRAPTH ERVTHSH E-0353/00 ypobolh·: Olivier Dupuis (TDI) prow thn Epitroph· (14 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Ρουµανι΄α: συµβατο΄τητα του νοµοσχεδι΄ου για το καθεστω΄ς των αλλοδαπω΄ν µε την κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α Οι επιτροπε΄ς α΄µυνας και δικαιοσυ΄νης του ρουµανικου΄ κοινοβουλι΄ου ενε΄κριναν στις 25 Ιανουαρι΄ου 2000 νοµοσχε΄διο σχετικα΄ µε το καθεστω΄ς των αλλοδαπω΄ν, στο οποι΄ο προβλε΄πεται ο΄τι η συγκρο΄τηση απο΄ αλλοδαπου΄ς, επι΄ του ρουµανικου΄ εδα΄φους, πολιτικου΄ κο΄µµατος η΄ η προσχω΄ρηση αλλοδαπου΄ σε πολιτικο΄ σχηµατισµο΄ C 303 E/182 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 24. 10. 2000 τιµωρει΄ται µε φυλα΄κιση 3 µηνω΄ν ε΄ως 2 ετω΄ν η΄ µε χρηµατικη΄ ποινη΄. Οι βουλευτε΄ς αποφα΄σισαν επι΄σης ο΄τι η προ΄σληψη αλλοδαπου΄ απο΄ οργανισµο΄ που αναπτυ΄σσει δραστηριο΄τητα σχετιζο΄µενη µε την α΄µυνα η΄ την εθνικη΄ ασφα΄λεια τιµωρει΄ται µε φυλα΄κιση 6 µηνω΄ν ε΄ως 5 ετω΄ν. Ποιες πρωτοβουλι΄ες ε΄χει η΄δη αναλα΄βει η΄ προτι΄θεται να αναλα΄βει η Επιτροπη΄, προκειµε΄νου να υποχρεω΄σει τη Ρουµανι΄α να σεβαστει΄ τις υποχρεω΄σεις της ως υποψη΄φιας χω΄ρας και, κατα΄ συνε΄πειαν, να παραιτηθει΄ απο΄ την ε΄γκριση νο΄µων οι οποι΄οι ε΄ρχονται σε αντι΄θεση µε τη νοµοθεσι΄α της Ένωσης; Έχει η΄δη εκφρα΄σει τη θε΄ση της η Επιτροπη΄, µε΄σω, µεταξυ΄ α΄λλων, του αντιπροσω΄που της στη Ρουµανι΄α, ο΄σον αφορα΄ το λεπτο΄ αυτο΄ ζη΄τηµα; Σε καταφατικη΄ περι΄πτωση, ποιες απαντη΄σεις δο΄θηκαν ενδεχοµε΄νως απο΄ τις ρουµανικε΄ς αρχε΄ς; Apa·nthsh toy k. Verheugen ej ono·matow thw Epitroph·w (20 Marti·oy 2000) Το σχε΄διο νο΄µου σχετικα΄ µε το καθεστω΄ς που εφαρµο΄ζεται στους αλλοδαπου΄ς στη Ρουµανι΄α, το οποι΄ο ενε΄κρινε η Γερουσι΄α στις 10 Σεπτεµβρι΄ου 1998, δεν ε΄χει ακο΄µη εγκριθει΄ απο΄ τη Βουλη΄. Έπειτα απο΄ τη σχετικη΄ συζη΄τηση στη Βουλη΄, η προ΄ταση επανεξετα΄σθηκε και ε΄γιναν ορισµε΄νες τροποποιη΄σεις. Προς το παρο΄ν, η ισχυ΄ουσα νοµοθεσι΄α για το ι΄διο θε΄µα ει΄ναι ο νο΄µος αριθ. 25/1969 σχετικα΄ µε το καθεστω΄ς που εφαρµο΄ζεται στους αλλοδαπου΄ς. Στο πρω΄το µε΄ρος της ερω΄τηση΄ς του το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου αναφε΄ρεται στις διατα΄ξεις του σχεδι΄ου νο΄µου που προβλε΄πουν περιορισµου΄ς στην πολιτικη΄ δραστηριο΄τητα των αλλοδαπω΄ν που κατοικου΄ν στη Ρουµανι΄α. Η Επιτροπη΄ παραπε΄µπει το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου στην απα΄ντηση΄ της στη γραπτη΄ ερω΄τηση E-2624/ 99 (1). Στο δευ΄τερο τµη΄µα της ερω΄τησης το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου αναφε΄ρεται στις διατα΄ξεις που εµποδι΄ζουν την προ΄σληψη ξε΄νων σε θεσµικα΄ ο΄ργανα οι δραστηριο΄τητες των οποι΄ων αφορου΄ν την α΄µυνα η΄ την εθνικη΄ ασφα΄λεια. Ως υποψη΄φια χω΄ρα, η Ρουµανι΄α υποχρεου΄ται να εφαρµο΄σει το κοινοτικο΄ κεκτηµε΄νο και να το προσαρµο΄σει στην εθνικη΄ νοµοθεσι΄α της πριν απο΄ την προσχω΄ρηση. Το α΄ρθρο 39 (πρω΄ην-α΄ρθρο 48) της συνθη΄κης ΕΚ προβλε΄πει ο΄τι η αρχη΄ της ι΄σης µεταχει΄ρισης και η απαγο΄ρευση των διακρι΄σεων λο΄γω εθνικο΄τητας εφαρµο΄ζονται επι΄σης και στο δηµο΄σιο τοµε΄α. Ωστο΄σο, το α΄ρθρο 39(4) προβλε΄πει τη δυνατο΄τητα για την επιβολη΄ ορισµε΄νων περιορισµω΄ν. Τα κρα΄τη µε΄λη µπορου΄ν να κρατη΄σουν για τους υπηκο΄ους τους ορισµε΄νες θε΄σεις που συνδε΄ονται µε την α΄σκηση της δηµο΄σιας εξουσι΄ας η΄ µε τη διαφυ΄λαξη των γενικω΄ν συµφερο΄ντων του κρα΄τους η΄ των τοπικω΄ν αρχω΄ν. Η Επιτροπη΄ Άµυνας α΄λλαξε το α΄ρθρο 2, παρα΄γραφος 2, στο αρχικο΄ σχε΄διο νο΄µου για να περιορι΄σει το φα΄σµα των περιορισµω΄ν σε θε΄σεις του δηµοσι΄ου που συνδε΄ονται µε τη δηµο΄σια τα΄ξη η΄ την εθνικη΄ ασφα΄λεια. Ωστο΄σο, υπα΄ρχουν επι΄σης στο σχε΄διο νο΄µου περιορισµοι΄ για απασχο΄ληση στον ιδιωτικο΄ τοµε΄α. Το α΄ρθρο 39 (2) του σχεδι΄ου νο΄µου ορι΄ζει ο΄τι οι αλλοδαποι΄ µπορου΄ν να απασχολου΄νται απο΄ οικονοµικου΄ς παρα΄γοντες η΄ θεσµικα΄ ο΄ργανα, οι δραστηριο΄τητες των οποι΄ων ε΄χουν σηµασι΄α για την α΄µυνα η΄ την εθνικη΄ ασφα΄λεια. Το δικαι΄ωµα αυτο΄ µπορει΄ να περιορισθει΄ µο΄νον σε ειδικε΄ς περιπτω΄σεις µε κυβερνητικε΄ς αποφα΄σεις. Συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 39 (3) της συνθη΄κης ΕΚ, περιορισµοι΄ στην ελευ΄θερη κυκλοφορι΄α των εργαζοµε΄νων µπορου΄ν επι΄σης να δικαιολογηθου΄ν για λο΄γους δηµο΄σιας τα΄ξης, δηµοσι΄ας ασφα΄λειας η΄ δηµο΄σιας υγει΄ας. Αυτοι΄ οι περιορισµοι΄ εφαρµο΄ζονται επι΄σης σε πολιτικα΄ επαγγε΄λµατα. Συ΄µφωνα µε το σχε΄διο νο΄µου στη µορφη΄ που ε΄χει ση΄µερα, οι παραβια΄σεις των κανο΄νων σχετικα΄ µε τους περιορισµου΄ς των πολιτικω΄ν δραστηριοτη΄των και µε τους περιορισµου΄ς της εργασι΄ας των αλλοδαπω΄ν στο α΄ρθρο 2, παρα΄γραφος 2, τιµωρου΄νται µε φυλα΄κιση µεταξυ΄ τριω΄ν µηνω΄ν και δυ΄ο ετω΄ν η΄ µε την καταβολη΄ προστι΄µου. Οι παραβια΄σεις του α΄ρθρου 39 µπορου΄ν να τιµωρηθου΄ν µε φυλα΄κιση µεταξυ΄ ε΄ξι µηνω΄ν και πε΄ντε ετω΄ν. Οι διατα΄ξεις για την προ΄σληψη αλλοδαπω΄ν στην παρου΄σα εκδοχη΄ του σχεδι΄ου νο΄µου, σε µια πρω΄τη εκτι΄µηση, δεν φαι΄νεται να ει΄ναι αντι΄θετες µε τον κοινοτικο΄ νο΄µο. Ωστο΄σο, η Επιτροπη΄ θα εξακολουθη΄σει να εξετα΄ζει και να παρακολουθει΄ την εξε΄λιξη του σχεδι΄ου νο΄µου απο΄ κοντα΄. ΕΕ C 280 E της 3. 10. 2000, σελ. 87. (1) (2) Άρθρο 40 στην προ΄ταση της Επιτροπη΄ς Άµυνας


title: PERGUNTA ESCRITA P-0452/00 apresentada por Ioannis Marínos (PPE-DE) à Comissão. Zonas francas turcas e exportações de produtos têxteis.

eurovoc_concepts:
Türkiye
fraud against the EU
import (EU)
industrial free zone
tariff agreement
textile product
trade agreement (EU)

text: 28. 12. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 374 E/79 Embora tenha decidido tornar o texto acess(cid:237)vel ao pœblico atravØs da Internet, o Conselho ainda nªo 2. tomou posi(cid:231)ªo sobre o seu conteœdo, nªo estando por conseguinte em condi(cid:231)ıes, na fase actual, de dar uma resposta quanto ao fundo das questıes que lhe foram dirigidas. 3. AlØm disso, o Conselho recorda (cid:224) Senhora Deputada que o Conselho Europeu de Hels(cid:237)nquia decidiu criar um grupo de alto n(cid:237)vel que, no quadro do relat(cid:243)rio global que deve apresentar ao Conselho, deverÆ apresentar poss(cid:237)veis solu(cid:231)ıes, nomeadamente no que se refere ao C(cid:243)digo de Conduta, que faz parte do pacote fiscal, nos termos das conclusıes do Conselho ECOFIN de 1 de Dezembro de 1997. (2000/C 374 E/092) PERGUNTA ESCRITA P-0452/00 apresentada por Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Zonas francas turcas e exporta(cid:231)ıes de produtos tŒxteis (14 de Fevereiro de 2000) A 8 de Julho de 1997 o entªo ComissÆrio competente para as rela(cid:231)ıes externas, Sr. Hans van den Broek, informava o Parlamento Europeu (resposta (cid:224) pergunta E-1965/97) (1) que «uma missªo comunitÆria, se tinha deslocado (cid:224) Turquia, em Outubro de 1996, a fim de se assegurar da conformidade do funcionamento das zonas francas turcas com as obriga(cid:231)ıes da Turquia no (cid:226)mbito da Uniªo Aduaneira». Anteriormente, a imprensa internacional tinha jÆ referido a existŒncia de suspeitas de exporta(cid:231)ıes, atravØs das zonas francas industriais turcas de Istambul e de Mersin, de produtos tŒxteis provenientes de pa(cid:237)ses terceiros que apareciam no mercado da Uniªo como turcos, beneficiando das disposi(cid:231)ıes do Acordo da Uniªo Aduaneira UE-Turquia, excluindo do mercado os produtos comunitÆrios equivalentes. O Sr. van den Broek referiu tambØm que «a Comunidade e a Turquia acordaram, no (cid:226)mbito das recomenda(cid:231)ıes do Conselho de Associa(cid:231)ªo Comunidade-Turquia, de 24 de Abril de 1997, em acompanhar regularmente esta questªo, a fim de impedir que as regras da Uniªo Aduaneira sejam contornadas». Pergunta-se (cid:224) Comissªo quantas comissıes de acompanhamento anÆlogas (cid:224)s de Outubro de 1996 houve desde entªo, bem como quais os resultados das suas investiga(cid:231)ıes. (1) JO C 45 de 10. 2. 1998, p. 131. Resposta dada por G(cid:252)nter Verheugen em nome da Comissªo (7 de Mar(cid:231)o de 2000) Desde a missªo de inspec(cid:231)ªo da Comissªo (cid:224) Turquia, em Outubro de 1996, nªo se voltou a realizar mais nenhuma. Nªo se encontrou nenhuma prova de fraude efectiva. Desde a missªo de inspec(cid:231)ªo que nªo tem havido indica(cid:231)ıes de fraude, quer no (cid:226)mbito de denœncias por parte da indœstria comunitÆria, quer de outro modo. Por conseguinte, a Comissªo nªo tenciona levar a cabo inspec(cid:231)ıes peri(cid:243)dicas, mas porÆ imediatamente a questªo (cid:224)s autoridades turcas, caso necessÆrio. Todas as suspeitas de fraude podem ser directamente comunicadas ao Director do Organismo Europeu de Luta Antifraude (OLAF). (2000/C 374 E/093) PERGUNTA ESCRITA E-0453/00 apresentada por Karin J(cid:246)ns (PSE) ao Conselho (24 de Fevereiro de 2000) Objecto: Regulamento (CE) no 2822/98 do Conselho que suspende temporariamente, de forma total ou parcial, direitos aut(cid:243)nomos da pauta aduaneira comum para determinados produtos da pesca O Regulamento (CE) no 2822/98 do Conselho de 21 de Dezembro de 1998 (1) suspendeu, com efeitos a partir de 1. 1. 1999, os direitos aduaneiros para uma sØrie de produtos da pesca (esturjªo, peixe-lapa,


title: 2000/152/ΕΚ: Απόφαση του Συμβουλίου, της 14ης Φεβρουαρίου 2000, για το διορισμό ενός μέλους από τη Γερμανία στην Επιτροπή των Περιφερειών

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
Germany
appointment of staff

text: 24. 2. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 51/21 ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ της 14ης Φεβρουαρίου 2000 για το διορισµό ενός µέλους από τη Γερµανία στην Επιτροπή των Περιφερειών (2000/152/ΕΚ) ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, και ιδίως το άρθρο 263, την απόφαση του Συµβουλίου, της 26ης Ιανουαρίου 1998 (1) για το διορισµό των τακτικών και αναπληρωµα- τικών µελών της Επιτροπής των Περιφερειών, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: Μετά την παραίτηση του κ. Dirk Brouër, η οποία γνωστοποιήθηκε στο Συµβούλιο στις 11 Ιανουαρίου 2000, έµεινε κενή η αντίστοιχη θέση αναπληρωµατικού µέλους της Επιτροπής των Περιφερειών, Έχοντας υπόψη την πρόταση της γερµανικής κυβέρνησης, ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ: Άρθρο µόνο Ο κ. Gustav-Adolf Stanger διορίζεται αναπληρωµατικό µέλος της Επιτροπής των Περιφερειών, εις αντικατάσταση του κ. Dirk Brouër για το υπόλοιπο της θητείας του προκατόχου του, δηλαδή έως τις 25 Ιανουαρίου 2002. Βρυξέλλες, 14 Φεβρουαρίου 2000. Για το Συµβούλιο Ο Πρόεδρος J. GAMA (1) ΕΕ L 28 της 4. 2. 1998, σ. 19


title: 2000/164/EF: Rådets henstilling af 14. februar 2000 om gennemførelsen af medlemsstaternes beskæftigelsespolitik

eurovoc_concepts:
EU Member State
employment policy

text: L 52/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 2. 2000 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) RÅDET RÅDETS HENSTILLING af 14. februar 2000 om gennemførelsen af medlemsstaternes beskæftigelsespolitik (2000/164/EF) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 128, stk. 4, hvorefter Rådet kan rette til medlemsstaterne på baggrund af gennem- henstillinger gangen af gennemførelsen af medlemsstaternes beskæftigelses- politik, som henviser til retningslinjerne for 1998 og 1999 som vedtaget ved Rådets resolutioner af henholdsvis 15. december 1997 og 22. februar 1999, som henviser til de 15 rapporter om gennemførelsen i 1999, der er modtaget fra medlemsstaterne, hvori gennemførelsen af de nationale beskæftigelseshandlingsplaner for 1998 beskrives, og hvori det beskrives, hvorledes de nationale beskæftigelses- handlingsplaner tilpasses for at tage hensyn til de ændringer, der er indsat i retningslinjerne for 1999, som henviser til den fælles beskæftigelsesrapport for 1999, der er udarbejdet i fællesskab med Kommissionen, hvori beskæfti- gelsessituationen i Fællesskabet beskrives, og som gennemgår de foranstaltninger, medlemsstaterne har truffet for at føre en beskæftigelsespolitik i overensstemmelse med retningslinjerne, som henviser til henstillingen om de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker, der blev vedtaget af Rådet den 12. juli 1999, samt til forpligtelserne i henhold til Det Europæ- iske Råds resolution af 17. juni 1997 om stabilitets- og vækst- pagten, som henviser til Kommissionens henstilling af 8. september 1999, og som tager følgende i betragtning: (1) I konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Köln den 3. og 4. juni 1999 anføres det, at det vigtigste mål i Den Europæiske Union fortsat er at skabe en højere beskæfti- gelse. (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) Beskæftigelses- og Arbejdsmarkedsudvalget og Udvalget for Økonomisk Politik forelagde den 28. oktober 1999 i fællesskab en udtalelse om denne henstilling. finder det på baggrund af gennemgangen af Rådet gennemførelsen af medlemsstaternes beskæftigelsespoli- tikker passende at rette henstillinger i henhold til trakta- tens artikel 128, stk. 4. Sådanne henstillinger bør anvendes med måde, være rettet mod prioriterede spørgsmål og bygge på sunde og nøjagtige analyser. Når tiltag iværksat af medlemsstaterne med henblik på at sikre et højt beskæftigelsesniveau ønskes suppleret, skal medlemsstaternes beføjelser respekteres. Rådet anerkender den betydelige indsats, medlemssta- terne allerede har gjort for at gennemføre beskæftigelses- retningslinjerne. Ved vurderingen af disse politikkers virkning bør beskæftigelsesretningslinjernes flerårige perspektiv tages i betragtning. For at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden, som i mange år har været et problem i de fleste lande i Den Europæ- iske Union, bør alle unge have mulighed for at få adgang til arbejdslivet, inden de har været ledige i seks måneder. For at rammer forebygge langtidsarbejdsløshed, der omkring halvdelen af de ledige i Den Europæiske Union, bør alle voksne ledige tilbydes en ny start, inden de har været ledige i 12 måneder. Det er vigtigt at ændre de forhold i skattesystemerne og de sociale ordninger, der virker som negative incita- menter for beskæftigelsen, med henblik på at sikre en højere arbejdsmarkedsdeltagelse for kvinder og ældre. Det er nødvendigt at udvikle rammebetingelser for udnyttelsen af det potentiale for vækst i beskæftigelsen, der findes i servicesektoren. 25. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 52/33 (10) (11) Vedvarende jobskabelse kræver mere beskæftigelsesven- lige beskatningssystemer, hvor det nuværende høje skat- tetryk på arbejde flyttes over på andre beskatningsob- jekter som energi og miljø. (13) Fælles indikatorer og sammenlignelige arbejdsmarkeds- statistikker samt kvalitative analyser er af afgørende betydning retningslinjernes gennemførelse og deres resultater samt for identifikation af god praksis på europæisk niveau, overvågningen for af Etablering af partnerskaber på alle relevante niveauer er nøglen til modernisering af arbejdets tilrettelæggelse og fremme af tilpasningsevnen hos virksomhederne og deres ansatte. VEDTAGER HERVED de henstillinger, der er rettet til de enkelte medlemsstater, som angivet i bilaget. (12) De forskelle mellem mænd og kvinder, der findes på arbejdsmarkedet — især med hensyn til beskæftigelse, arbejdsløshed og lønninger — og kønsopdelingen inden for de enkelte sektorer og erhverv, gør det påkrævet at anvende en overordnet strategi til integration af kønsa- spektet og at iværksætte foranstaltninger, der giver mulighed for bedre at forene arbejde og familieliv. Udfærdiget i Bruxelles, den 14. februar 2000. På Rådets vegne J. GAMA Formand L 52/34 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 2. 2000 I. BELGIEN BILAG På trods af forbedringer i det økonomiske klima er der kun sket begrænsede fremskridt i 1998 med hensyn til beskæftigelsessituationen i Belgien. Arbejdsmarkedet er præget af problemer, der har eksisteret gennem lang tid: — En høj tilgang til langtidsledige, som i 1998 udgjorde 5,7 % af arbejdsstyrken; denne høje tilgang kan bl. a. relateres til arbejdsløshedsdagpengenes varighed, betingelserne for dagpen- geberettigelse og håndhævelse. langtidsledighed, der fører til et stigende antal — En ringe arbejdsmarkedsdeltagelse for ældre, især for personer over 55 år, der nu har den laveste beskæftigelsesfre- kvens (22 %) i EU. — En stor forskel på kvinders og mænds beskæftigelsesfrekvens, svarende til EU-gennemsnittet på 20 procentpoint. — Et potentiale for jobskabelse inden for servicesektoren, som — selv om en stor andel af den samlede beskæftigelse ligger inden for denne sektor — kun beskæftiger 40 % af befolkningen i den arbejdsdygtige alder, hvilket er 10 procentpoint under gennemsnittet for de tre medlemsstater, som klarer sig bedst. Belgien bør: 1) Styrke den forebyggende politik ved at træffe tidlige foranstaltninger baseret på individuelle behov, således at der dæmmes op for tilgangen til langtidsarbejdsløshed. Belgien bør navnlig følge retningslinje 1 og 2 fuldt ud og tilbyde unge og voksne ledige effektive foranstaltninger til forbedring af deres beskæftigelsesegnethed inden for en tidsfrist på henholdsvis seks og 12 måneder. 2) Foretage en mere detaljeret undersøgelse af, hvilke negative incitamenter inden for skattesystemet og de sociale ordninger der kan modvirke arbejdsmarkedsdeltagelsen, især for kvinder og ældre. Belgien bør især revurdere de eksisterende politikker, som fremmer en tidlig pensionering af arbejdstagerne, og overveje, hvilke politikker der bedst kan forhindre tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet og fremme beskæftigelse af ældre arbejdstagere. 3) Vedtage og gennemføre sammenhængende strategier omfattende retlige, fiskale og arbejdsmarkedsforanstaltninger for i højere grad at udnytte servicesektorens jobskabelsespotentiale. 4) Styrke samarbejdet mellem de forskellige myndigheder, der gennemfører den nationale beskæftigelseshandlingsplan. II. DANMARK Der er sket betydelige forbedringer på det danske arbejdsmarked i de seneste år. Danmark har for øjeblikket den højeste beskæftigelsesfrekvens i EU og en af de laveste arbejdsløshedsprocenter. De centrale udfordringer for Danmark består i: — At fremme arbejdsstyrkens opkvalificering som en måde til at undgå de flaskehalse, der er ved at opstå på arbejdsmarkedet. — At udvide den nuværende arbejdsstyrke ved at tilskynde arbejdstagerne til at forblive længere tid på arbejdsmarkedet og ved at reducere antallet af personer i den arbejdsdygtige alder, der modtager sociale ydelser. — At nå frem til en mere afbalanceret deltagelse af kvinder og mænd i alle sektorer og erhverv. Danmark bør: 1) Fortsætte reformerne af skattesystemet og de sociale ordninger, således at det generelle skattetryk på arbejde reduceres, herunder især skattetrykket på lave indkomster, og incitamentet til at tage beskæftigelse eller forblive i beskæftigelse styrkes. Reformen af efterløns- og orlovsordningerne bør fuldføres og nøje overvåges i lyset af behovet for at øge udbuddet af arbejdskraft. 2) Fremme uddannelse og øge jobmulighederne for ledige kvinder og i forbindelse med mainstreamingstrategien under- søge, hvordan den nuværende erhvervsmæssige og sektorbestemte kønsopdeling på arbejdsmarkedet kan mindskes. III. TYSKLAND Efter 1998, hvor der skete en forbedring af den tyske økonomi, er det langvarige fald i beskæftigelsesniveauet bragt til ophør, og arbejdsløsheden er faldet noget på baggrund af de fortsatte virkninger af Tysklands forening. De centrale udfordringer, som Tysklands arbejdsmarked står over for, omfatter: — En tilbagegang i beskæftigelsen gennem det meste af halvfemserne (– 1,2 % pr. år fra 1991-1998 og – 0,7 % fra 1994-1998) og store regionale forskelle i arbejdsløsheden, der især rammer de nye delstater. 25. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 52/35 — En vedholdende høj langtidsarbejdsløshed, som udgør 5 % af arbejdsstyrken. — Et betydeligt potentiale for jobskabelse på serviceområdet, som kun beskæftiger 38,5 % af den samlede befolkning i den arbejdsdygtige alder (50 % i de EU-lande, der klarer sig bedst). — En lav andel af personer mellem 50 og 64 år, der fortsat er i beskæftigelse (ca. 47,5 %), hvilket tyder på et yderligere uudnyttet beskæftigelsespotentiale. Tyskland bør: 1) Styrke den forebyggende politik ved tidligt at træffe foranstaltninger baseret på individuelle behov for at forhindre, at folk bliver langtidsarbejdsløse. Tyskland bør øge ambitionsniveauet for de nuværende mål, så tilgangen til langtidsar- bejdsløshed kan bringes ned på det niveau, der er nået i de medlemsstater, som klarer sig bedst (under 10 % efter 12 måneder). 2) Vedtage og gennemføre en sammenhængende strategi for at udnytte servicesektorens jobskabelsespotentiale omfat- tende retlige, fiskale og andre foranstaltninger for at mindske byrderne i forbindelse med oprettelse af nye virksom- heder. 3) Foretage en mere detaljeret undersøgelse af, hvilke negative incitamenter inden for skattesystemet og de sociale ordninger der kan modvirke arbejdsmarkedsdeltagelsen for alle grupper og især for ældre arbejdstagere. Tyskland bør navnlig revurdere de eksisterende politikker, som fremmer tidlig pensionering, og overveje, hvilke politikker der bedst vil kunne forhindre tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet og fremme beskæftigelse af ældre arbejdstagere. 4) Fortsætte og kontrollere sin indsats for gradvis at nedsætte skattetrykket på arbejde ved at reducere skatter og sociale sikringsbidrag. Der bør navnlig foretages en yderligere reduktion af arbejdskraftomkostningerne i den nederste del af lønskalaen, samtidig med at behovet for en skattemæssig konsolidering tilgodeses. 5) Træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at forbedre og tilpasse det statistiske system, således at der inden 2000 kan tilvejebringes data, som er forenelige med de fælles politikindikatorer. Tyskland bør også overveje at indføre kvartalsvise arbejdsstyrkeundersøgelser på baggrund af Rådets forordning (EF) nr. 577/98. IV. GRÆKENLAND I 1998, der var et år præget af høje økonomiske præstationer, steg beskæftigelsen betydeligt, nemlig med 3 %, medens arbejdsløsheden steg med 1 %. Denne seneste forværring af beskæftigelsessituationen viser, at arbejdsmarkedet lider under alvorlige strukturelle mangler, herunder følgende: — En lav beskæftigelsesfrekvens, der skyldes kvindernes meget lave arbejdsmarkedsdeltagelse (41,3 %, 10 procentpoint under EU-gennemsnittet), samtidig med at beskæftigelsen inden for serviceområdet fortsat er lav på trods af de seneste forbedringer. — En meget høj ungdomsarbejdsløshed: næsten 12 % af de unge sammenlignet med EU-gennemsnittet på 9,3 %. — Også langtidsledigheden er høj, og den er tre gange så høj for kvinder som for mænd. — Til trods for en kontinuerlig vækst i arbejdsproduktiviteten er niveauerne stadig lave, og der er behov for yderligere forbedringer af arbejdsstyrkens kvalifikationsniveau samt for anvendelse af ny teknologi og modernisering af arbejds- tilrettelæggelsen. Grækenland bør: 1) Iværksætte afgørende, sammenhængende og målelige foranstaltninger for at forhindre unge og voksne ledige i at glide ind i langtidsarbejdsløshed. Grækenland bør især styrke bestræbelserne på at fuldføre reformen af arbejdsformidlin- gerne for at kunne gennemføre en forebyggende politik i overensstemmelse med retningslinje 1 og 2. 2) Foretage en mere detaljeret undersøgelse af, hvilke negative incitamenter i skattesystemet og de sociale ordninger der kan modvirke arbejdsmarkedsdeltagelsen, især for kvinder, således at kvindernes beskæftigelsesfrekvens gradvis kan øges til EU-gennemsnittet på 50 %, og styrke integrationen af kønsaspektet ved at bygge på de fremskridt, der allerede er sket på iværksætterområdet. 3) Fortsætte bestræbelserne på at forbedre uddannelsens og erhvervsuddannelsens kvalitet og øge støtten til videreuddan- nelse, især ved at inddrage arbejdsmarkedets parter mere aktivt. 4) Vedtage og gennemføre sammenhængende strategier, omfattende retlige, fiskale og andre foranstaltninger med henblik på at mindske de administrative byrder i forbindelse med oprettelse af nye virksomheder for således at styrke iværksætterkulturen og udnytte servicesektorens jobskabelsespotentiale. L 52/36 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 2. 2000 5) Tilskynde til, at der indgås partnerskaber, og at arbejdsmarkedets parter på alle relevante niveauer påtager sig konkrete forpligtelser med hensyn til moderniseringen af arbejdets tilrettelæggelse, således at virksomhedernes produktivitet kan øges og deres konkurrenceevne forbedres, samtidig med at der opnås den fornødne balance mellem fleksibilitet og tryghed. 6) Træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at forbedre det statistiske overvågningssystem, således at politikindi- katorer om forebyggelse og aktivering vil være tilvejebragt i 2000 i overensstemmelse med de aftalte definitioner og metoder. V. SPANIEN Spanien har oplevet en stærk vækst i beskæftigelsen siden 1996 med en rate, der er tre gange så høj som EU's gennemsnit, efterfulgt af en stabil forbedring af arbejdsløshedssituationen og strukturelle forandringer. Spanien står dog stadig over for alvorlige udfordringer, herunder: — Den laveste beskæftigelsesfrekvens i EU (50,2 %), herunder en beskæftigelse på serviceområdet, der ligger under gennemsnittet (30 %). — En arbejdsløshed på 18,8 %, der således stadig er meget høj, selv om Spanien har opnået en stærkt faldende tendens. — Den højeste langtidsarbejdsløshed i EU, som ikke vil før der sker en betydelig nedgang i tilgangen til langtidsarbejdsløshed. For øjeblikket har 21,5 % af de unge arbejdsløse og 15,5 % af de voksne arbejdsløse været arbejdsløse i henholdsvis seks og 12 måneder. falde, — Forskellene mellem kvinder og mænd med hensyn til beskæftigelse og arbejdsløshed er de største i EU: Arbejdsløs- heden for kvinder er på 26,6 %, mere end det dobbelte af EU-gennemsnittet, og kun 35 % af kvinderne i den arbejdsdygtige alder er i beskæftigelse (mod 51 % i EU som helhed). — En høj andel af arbejdstagere med tidsbegrænsede kontrakter, de fleste af kort varighed, som udgør næsten en tredjedel af det samlede antal kontrakter. Spanien bør: 1) Fortsætte de forebyggende politikker, der blev indledt i 1998, og gå videre end til at fastslå de arbejdsløses behov, ved at øge antallet og effektiviteten af de individualiserede aktiveringsforanstaltninger, således at tilgangen til langtidsar- bejdsløshed af både unge og voksne reduceres betydeligt. 2) Vedtage og gennemføre sammenhængende strategier omfattende retlige, fiskale og andre foranstaltninger med henblik på at reducere de administrative byrder på virksomhederne, for således at stimulere iværksætterkulturen og udnytte servicesektorens potentiale for mere stabil beskæftigelse. 3) Intensivere bestræbelserne på at integrere ligestillingsaspektet i beskæftigelsespolitikken, også ud over de forberedende foranstaltninger, der allerede er bebudet, således at beskæftigelsesfrekvensen blandt kvinder øges i retning af det gennemsnitlige EU-niveau. 4) Fortsætte bestræbelserne på at forbedre det statistiske overvågningssystem, således at politikindikatorer for forebyggelse og aktivering vil være tilvejebragt i 2000 i overensstemmelse med de aftalte definitioner og metoder. Det er især vigtigt i forbindelse med den decentralisering af den aktive arbejdsmarkedspolitik, der foregår for øjeblikket. VI. FRANKRIG Som følge af den fornyede økonomiske vækst i 1997 blev beskæftigelsessituationen forbedret i 1998. Der er dog fortsat nogle væsentlige strukturelle problemer, som endnu ikke er løst: — En beskæftigelsesfrekvens under gennemsnittet (60,8 %), hvilket skyldes den lave erhvervsfrekvens hos personer over 55 år (29 %), der ligger et godt stykke under EU-gennemsnittet (40,3 %). — En meget langsom vækst i beskæftigelsen gennem det meste af 1990'erne (0,1 % i 1991-1998). — En høj arbejdsløshed, næsten to procentpoint over EU-gennemsnittet, og en høj langtidsarbejdsløshed. — En høj ungdomsarbejdsløshed, som skyldes vanskeligheder i forbindelse med overgangen fra skole til arbejde, især for unge med en korterevarende uddannelse. — Høje indirekte lønomkostninger, som ligger over EU-gennemsnittet. — Et potentiale for jobskabelse inden for servicesektoren, som — selv om en stor andel af den samlede beskæftigelse ligger inden for denne sektor — kun beskæftiger omkring 40 % af befolkningen i den arbejdsdygtige alder, hvilket er 10 procentpoint under gennemsnittet for de tre medlemsstater, som klarer sig bedst. 25. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 52/37 Frankrig bør: 1) Revurdere de eksisterende sociale ordninger, især ordninger, der fremmer tidlig pensionering, for at få ældre arbejdsta- gere til at forblive længere på arbejdsmarkedet. 2) Vedtage og gennemføre sammenhængende strategier omfattende retlige, fiskale og andre foranstaltninger med henblik på at reducere de administrative byrder på virksomhederne, således at servicesektorens jobskabelsespotentiale kan udnyttes, bl. a. ved at der bygges videre på de seneste bestræbelser for at skabe nye jobmuligheder for unge. 3) Fortsætte og evaluere de politikforanstaltninger, der skal reducere skattetrykket på arbejde, især foranstaltninger, der er rettet mod ufaglærte og lavtlønnede arbejdstagere. 4) Styrke partnerskaber på arbejdsmarkedet med henblik på at udforme en overordnet tilgang til en modernisering af arbejdets tilrettelæggelse. VII. IRLAND Den irske økonomi har i 1990'erne været inde i en længerevarende periode med stærk økonomisk vækst og jobskabelse. Arbejdsmarkedet undergår dybtgående strukturelle forandringer, og problemerne skifter gradvis karakter: fra høj arbejds- løshed og langtidsarbejdsløshed (både blandt unge og voksne) til nye udfordringer som: — Stramme arbejdsmarkedsforhold, der vil lægge bånd på den fremtidige økonomiske vækst. — En betragtelig forskel mellem mænds og kvinders beskæftigelse, som giver mulighed for at øge kvindernes arbejdsmar- kedsdeltagelse. — En lille andel af arbejdstagere, som er under uddannelse og videreuddannelse (omkring 5 %). — En maksimering af beskæftigelsespotentialet i servicesektoren, hvor beskæftigelsen på trods af de seneste vellykkede politiske initiativer med henblik på at skabe fordelagtige vilkår for jobskabelse ligger under EU-gennemsnittet. Irland bør: 1) Vedtage en overordnet strategi for at øge kvindernes deltagelse på arbejdsmarkedet og herunder fjerne de negative incitamenter i skatteordningerne og de sociale ordninger samt iværksætte foranstaltninger, som gør det lettere at forene arbejde og familieliv. Der er navnlig behov for en vedvarende indsats for at forbedre standarden for børnepas- ning og pasning af andre familiemedlemmer samt for mere fleksible orlovsordninger. 2) Videreføre den politik, der for nylig er gennemført, og som omfatter retlige, uddannelsesmæssige og fiskale foranstalt- ninger, for at muliggøre en udnyttelse af potentialet for jobskabelse inden for servicesektoren. 3) Intensivere politikindsatsen for at udvide og forbedre den interne uddannelse af ansatte. VIII. ITALIEN Arbejdsmarkedet udviste en svag fremgang i 1998. Beskæftigelsen voksede moderat med 0,6 % i forbindelse med en dæmpet økonomisk vækst og et kraftigt fald i de reale enhedslønomkostninger. Denne forbedring var imidlertid ikke tilstrækkelig til at afhjælpe arbejdsmarkedets langvarige strukturelle problemer, som omfatter: — En langsom vækst i beskæftigelsen og en lav beskæftigelsesfrekvens på 50,8 % (næsten 10 procentpoint under EU-gennemsnittet), der er forbundet med en lav gennemsnitlig beskæftigelse inden for servicesektoren (31,7 %). — En generelt høj arbejdsløshed, der fortsat ligger to procentpoint over EU-gennemsnittet; hertil kommer en høj og stigende ungdomsarbejdsløshed (12,9 % af de unge) og langtidsarbejdsløshed (8,4 % af arbejdsstyrken). — Markante forskelle på mænds og kvinders beskæftigelsesfrekvens — en forskel på næsten 30 procentpoint, sammen- lignet med 20 procentpoint for EU som helhed — samt en ledighed, der i langt højere grad rammer kvinder end mænd (henholdsvis 16,7 % og 9,4 %). — De regionale forskelle i ledigheden for nord og syd er fortsat betydelige (i syd når ledigheden op på 22,8 %, ti procentpoint over det nationale gennemsnit). — En skattebyrde på arbejde, der ligger over gennemsnittet, med en implicit skatteprocent på lønindkomster på 50 % (mod et EU-gennemsnit på 43 %). L 52/38 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 2. 2000 Italien bør: 1) Iværksætte afgørende, sammenhængende og målelige foranstaltninger for at forhindre unge og voksne ledige i at glide ind i langtidsledighed. Der bør navnlig udfoldes yderligere bestræbelser for at fuldføre reformen af arbejdsformidlin- gerne, gennemføre forebyggende politikker i overensstemmelse med retningslinje 1 og 2 og forbedre erhvervsuddan- nelsernes kvalitet. Det bør tilstræbes at forbedre det statistiske overvågningssystem, således at politikindikatorer for forebyggelse og aktivering vil være tilvejebragt i 2000 i overensstemmelse med de aftalte definitioner og metoder. 2) Vedtage og gennemføre sammenhængende strategier omfattende retlige, fiskale og andre foranstaltninger med henblik på at reducere de administrative byrder på virksomhederne, stimulere iværksætterkulturen og udnytte servicesektorens jobskabelsespotentiale. 3) Fortsætte de nuværende reformbestræbelser, der har til formål at flytte beskatningen på arbejde over på andre skattegrundlag. 4) Fortsætte gennemførelsen af reformen af pensionsordningerne og andre sociale ordninger for at reducere tilbagetræk- ningen fra arbejdsmarkedet til pensionsordninger og andre ordninger. 5) Vedtage en overordnet politik for at tage fat på de store forskelle i beskæftigelsesfrekvens og arbejdsløshedsprocent for mænd og kvinder, bl. a. ved at bygge på allerede eksisterende specifikke initiativer. Ligestillingspolitikken bør også integreres under alle søjler i den nationale beskæftigelseshandlingsplan. IX. LUXEMBOURG Beskæftigelsessituationen er generelt god og understøttes af en stærk økonomisk vækst ledsaget af en konstant stigning i beskæftigelsen. Samtidig med at beskæftigelsesfrekvensen for visse dele af befolkningen er meget lav, er der en stor tilstrømning af grænsearbejdere. De centrale problemer på arbejdsmarkedet er: — En meget lav beskæftigelsesfrekvens for personer over 50 år (kun 38 %), hvilket først og fremmest er resultatet af politikker, der fremmer en tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, herunder invalidepension og førtidspensione- ringsordninger. — En meget lav beskæftigelsesfrekvens for kvinder (45 %), hvilket betyder en forskel mellem mænd og kvinder på tæt ved 29 procentpoint, hvilket er en af de største i EU. — En vækst i beskæftigelsen, hvoraf 75 % er baseret på grænsearbejdere. — En lav deltagelse i videreuddannelse. Luxembourg bør: 1) Foretage en mere detaljeret undersøgelse af skattesystemet og de sociale ordninger for at fjerne de negative incita- menter, der kan modvirke erhvervsdeltagelsen, især for ældre arbejdstagere. 2) Fortsætte bestræbelserne for at opnå en samlet strategi for at øge kvindernes deltagelse på arbejdsmarkedet, herunder en gennemgang af eventuelle negative incitamenter i skattesystemet og de sociale ordninger, og de foranstaltninger, der gør det lettere at forene arbejde og familieliv. X. NEDERLANDENE Den nederlandske økonomi har været inde i en længerevarende periode med stærk økonomisk vækst og jobskabelse, som har ført til et støt fald i arbejdsløsheden. Selv om arbejdsmarkedet i Nederlandene er et af de mest velfungerende i EU, består der fortsat nogle centrale udfordringer: — En lav arbejdsmarkedsdeltagelse for personer over 55 år (kun 31 % mod et EU-gennemsnit på 40,6 %); for kvinder er den endnu lavere (19,8 % mod et EU-gennemsnit på 26,1 %). — På trods af det nylige fald i skattetrykket på arbejde, er det stadig betydeligt. — En høj forsørgerbyrde (35 %). Invalidepensionerne er steget for nylig, og et stort antal personer modtager arbejdsløs- hedsunderstøttelse (9 % af arbejdsstyrken). — Der er ved at opstå flaskehalse på arbejdsmarkedet, idet der ved udgangen af 1998 var omkring 136 000 ubesatte stillinger. — Markante forskelle i beskæftigelsesfrekvens mellem mænd og kvinder, selv om kvindernes arbejdsmarkedsdeltagelse i den seneste tid er steget. Kvindernes beskæftigelsesfrekvens ligger fortsat omkring 24 procentpoint under beskæftigel- sesfrekvensen for mænd (80,0 %), hvilket svarer til en forskel på 1 mio. job. 25. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 52/39 Nederlandene bør: 1) Fortsætte bestræbelserne for at forbedre skattesystemet og de sociale ordninger med henblik på at fjerne negative incitamenter, der kan modvirke erhvervsdeltagelsen, især for kvinder og ældre arbejdstagere. Der er behov for en resolut indsats for at reducere det store antal personer, der fortsat står uden for arbejdsmarkedet og modtager passiv indkomststøtte. 2) Fortsætte bestræbelserne for at forbedre det statistiske overvågningssystem, således at politikindikatorer om forebyg- gelse og aktivering vil være tilvejebragt i 2000 i overensstemmelse med de aftalte definitioner og metoder. XI. ØSTRIG Beskæftigelsessituationen er generelt set god på trods af en svag stigning i ledigheden i 1998. Landet kan fremvise en af de højeste beskæftigelsesfrekvenser og har et af de laveste ledighedstal i EU. Centrale problemer på arbejdsmarkedet er: — En langsom vækst i beskæftigelsen gennem det meste af halvfemserne (0,4 % i 1991-1998 og – 0,03 % i 1994-1998). — En lav arbejdsmarkedsdeltagelse blandt ældre arbejdstagere (43 % i aldersgruppen 50 til 64 årige). — En markant forskel i mænds og kvinders beskæftigelsesfrekvens (21 procentpoint), selv om kvindernes beskæftigelses- frekvens ligger over EU-gennemsnittet. — En skat på arbejde, der er højere end gennemsnittet, med en implicit skat på lønindkomster på 46 %. Østrig bør: 1) Revurdere incitamenterne til tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet og udvikle fleksible arbejdstidsordninger, for at ældre kan forblive erhvervsaktive i længere tid. 2) Videreføre en overordnet strategi til formindskelse af forskellene mellem mænds og kvinders beskæftigelsesfrekvens, bl. a. ved at iværksætte foranstaltninger, der skal gøre det lettere at forene arbejde og familieliv. 3) Fortsætte bestræbelserne på at reducere den høje skat på arbejde, især ved at fokusere på problemgrupper på arbejdsmarkedet. XII. PORTUGAL Der er sket en vedvarende forbedring af beskæftigelsessituationen i de seneste år som følge af den kraftige økonomiske aktivitet. De gode beskæftigelsesresultater dækker imidlertid over strukturelle svagheder, der gør arbejdsmarkedet sårbart. Centrale problemer på arbejdsmarkedet er: — Få arbejdstagere under uddannelse og videreuddannelse og et lavt formelt uddannelsesniveau blandt voksne i arbejdsstyrken. — Et betydeligt potentiale for jobskabelse i servicesektoren, som kun beskæftiger 38 % af befolkningen i den arbejdsdyg- tige alder. — Den gennemsnitlige arbejdsproduktivitet er lav, hvilket tyder på, at arbejdsstyrkens kvalifikationer er utilstrækkelige, at ny teknologi ikke anvendes i tilstrækkeligt omfang, og at der bør ske moderniseringer af arbejdets tilrettelæggelse. Portugal bør: 1) Fortsætte bestræbelserne på at forbedre uddannelsessystemets kvalitet og øge støtten til videreuddannelse, især ved at inddrage arbejdsmarkedets parter mere aktivt. 2) Vedtage og gennemføre sammenhængende strategier bestående af retlige, fiskale og andre foranstaltninger med henblik på at mindske de administrative byrder på virksomhederne, stimulere iværksætterkulturen og udnytte servicesektorens jobskabelsespotentiale. 3) Tilskynde til, at der indgås partnerskaber, og at arbejdsmarkedets parter på alle relevante niveauer påtager sig konkrete forpligtelser med hensyn til moderniseringen af arbejdets tilrettelæggelse med det mål at øge virksomhedernes produktivitet og konkurrenceevne, samtidig med at der opnås den nødvendige balance mellem fleksibilitet og tryghed. XIII. FINLAND Finland har haft en stærk økonomisk vækst og en kraftig vækst i beskæftigelsen i de seneste år, hvilket har ført til en betydelig reduktion i ledigheden. De centrale problemer på arbejdsmarkedet er: — En lav beskæftigelsesfrekvens blandt mænd og kvinder over 50 år (henholdsvis 55,2 % og 50,6 %), hvilket er betydeligt lavere end de tilsvarende tal for arbejdstagere i de yngre aldersgrupper (henholdsvis 76 % og 71 %). L 52/40 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 2. 2000 — En permanent gruppe af ledige — især ældre — der er vanskelige at få i arbejde (7 % af arbejdsstyrken). — En høj ungdomsarbejdsløshed (mere end 11 %, to procentpoint højere end EU-gennemsnittet). — På trods af en høj beskæftigelsesfrekvens for kvinder, især i de yngre aldersgrupper, eksisterer der en betydelig kønsopdeling i forskellige erhverv og sektorer. — En skattebyrde på arbejde, der ligger over gennemsnittet, med en implicit skat på lønindkomster på 55 % (mod et EU-gennemsnit på 43 %). Finland bør: 1) Videreføre revurderingen af de eksisterende sociale ordninger — især dem, der fremmer tidlig pensionering — således at ældre arbejdstagere forbliver længere tid på arbejdsmarkedet. 2) Videreføre de nuværende politiske retningslinjer for reduktion af skattetrykket på arbejde. 3) I forbindelse med integreringen af kønsaspektet undersøge, hvordan den nuværende erhvervsmæssige og sektorbe- stemte kønsopdeling på arbejdsmarkedet kan reduceres. XIV. SVERIGE Den generelle forbedring af økonomien har ført til markante forbedringer på arbejdsmarkedet i 1998. På trods af den høje beskæftigelsesfrekvens er de centrale udfordringer på arbejdsmarkedet: — En langsom vækst i beskæftigelsen i det meste af halvfemserne (– 1,7 % i 1991-1998 og 0,3 % i 1994-1998). — Arbejdsløsheden er stadig høj med 8,2 %, skønt en anelse under EU-gennemsnittet. — En omfattende kønsopdeling på arbejdsmarkedet. — Den højeste skat på lønindkomster i EU, med en implicit skat på 58 % (sammenholdt med EU-gennemsnittet på 43 %). Sverige bør: 1) Træffe foranstaltninger til at nedsætte den høje skat på lønindkomster, især for lavtlønnede. 2) I forbindelse med integreringen af kønsaspektet undersøge, hvordan den nuværende erhvervsmæssige og sektorbe- stemte kønsopdeling på arbejdsmarkedet kan reduceres. XV. DET FORENEDE KONGERIGE Arbejdsmarkedet har på det seneste klaret sig relativt godt i forhold til EU's gennemsnit. Der er imidlertid stadig nogle strukturelle udfordringer at tage fat på: — På trods af en gunstig situation på arbejdsmarkedet er tilgangen til langtidsarbejdsløshed af unge og voksne ledige (henholdsvis 18 % og 12 %) stadig større end i de EU-lande, som klarer sig bedst. — Permanente lommer af meget langvarig arbejdsløshed og/eller tilbagetrækning fra arbejdsstyrken, især blandt ældre, etniske minoriteter, enlige forældre og de dårligst stillede befolkningsgrupper. — En forskel mellem mænd og kvinder, målt i fuldtidsbeskæftigede (omkring 33 procentpoint), der er større end EU-gennemsnittet og afspejler den vigtige rolle, deltidsarbejde spiller for kvinder. Det Forenede Kongerige bør: 1) Fokusere på lønforskellene mellem mænd og kvinder og udforme en politik, der kan tage fat på dette problem, idet der bl. a. bygges på de positive virkninger, som forventes af indførelsen af minimumsløn i 1998. 2) Tilskynde til, at der indgås partnerskaber, således at arbejdsmarkedets parter på alle relevante niveauer kan indgå aftaler om modernisering af arbejdets tilrettelæggelse med det mål at øge virksomhedernes produktivitet og konkurrenceevne, samtidig med at der opnås den nødvendige balance mellem fleksibilitet og tryghed. 3) Forbedre det statistiske overvågningssystem, således at politikindikatorer om forebyggelse og aktivering kan tilveje- bringes i 2000 i overensstemmelse med de aftalte definitioner og metoder. 4) Videreføre bestræbelserne på at udvide og forbedre kvaliteten af børnepasningsfaciliteterne, så især kvinder i højere grad får mulighed for efter ønske at tage deltids- eller fuldtidsarbejde


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0338/00 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen. Arbejdsløsheden i Grækenland.

eurovoc_concepts:
EU statistics
Greece
employment statistics
statistical method
unemployment

text: 21. 11. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 330 E/131 ikke bekendt med eksistensen af private forsikringer p(cid:229) Kommissionen er p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt markedet, der d(cid:230)kker opdr(cid:230)tternes risici forbundet med udbrud af smitsomme dyresygdomme. Derimod stiller Kommissionen, som den ogs(cid:229) har gjort opm(cid:230)rksom p(cid:229), bl. a i sin »Rapport om situationen i svinekłdssektoren i Den Europ(cid:230)iske Union med henblik p(cid:229) eventuelle (cid:230)ndringer af strukturstłtteforan- staltningerne« (1), sig positiv over for oprettelsen af en forsikringsordning med henblik p(cid:229) nłdsituationer, hvortil producenterne kan bidrage. P(cid:229) den anden side błr en finansiel stłtte fra staten v(cid:230)re betinget af, at der gives łjeblikkelig underretning om sygdommen, og af en effektiv gennemfłrelse af f(cid:230)llesskabslovgivningens bestemmelser om udryddelse af sygdomme, herunder bestemmelserne i R(cid:229)dets beslutning 90/424/E(cid:216)F af 26. juni 1990 om udgifter p(cid:229) veterin(cid:230)romr(cid:229)det (2). (1) KOM(98) 434 endel. (2) EFT L 224 af 18. 8. 1990. (2000/C 330 E/145) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0334/00 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til R(cid:229)det (14. februar 2000) Om: S(cid:230)rbehandling af en kurdisk f(cid:230)ngselsindsat i Hamburg Kurderen Ilhan Yelkuvan, der sidder i f(cid:230)ngsel i Hamburg, indledte for adskillige dage siden en sultestrejke idet han h(cid:230)vder, at han til trods for, at der er faldet dom i hans sag, og denne er p(cid:229) liv og dłd, inappellabel, er blevet adskilt fra de łvrige indsatte, f(cid:229)r s(cid:230)rbehandling og holdes i isolation. Ifłlge nogle foreliggende oplysninger har andre indsatte i s(cid:229)vel EU-landene som andre lande for at vise deres stłtte og sympati indledt tilsvarende sultestrejker. 1. Har R(cid:229)det kendskab til den s(cid:230)rbehandling, som Ilhan Yelkuvan f(cid:229)r i f(cid:230)ngslet i Hamburg? 2. Hvilke foranstaltninger agter R(cid:229)det at tr(cid:230)ffe med henblik p(cid:229) at standse denne s(cid:230)rbehandling og słrge for, at denne indsatte behandles p(cid:229) lige fod med de łvrige indsatte, eftersom dette ikke alene er hans krav men ogs(cid:229) hans ret? Svar (2. maj 2000) R(cid:229)det er ikke i besiddelse af oplysninger om ovenn(cid:230)vnte behandling og har ingen kompetence til at tage de spłrgsm(cid:229)l op til behandling, som det (cid:230)rede medlem af Europa-Parlamentet rejser. (2000/C 330 E/146) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0338/00 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (14. februar 2000) Om: Arbejdslłsheden i Gr(cid:230)kenland Europa genoffentliggjorde den 20. december 1999 under titlen »Europe weekly Selected Statistics No 1128« fra Eurostats publikationer Eurostat News Release No 120/99 oplysninger om arbejdslłsheden i EU- landene, Japan og USA. Som det gentagne gange er blevet p(cid:229)peget, mangler der i disse statistikker oplysninger om arbejdslłsheden i Gr(cid:230)kenland. Eftersom det i et tidligere svar fra Kommissionen p(cid:229) min forespłrgsel (E-1448/97) (1) hed fłlgende: »Det gr(cid:230)ske nationale statistiske institut p(cid:229)t(cid:230)nker fra 1998 at iv(cid:230)rks(cid:230)tte en kontinuerlig arbejdsstyrkeundersłgelse, der vil give en arbejdslłshedsprocent for hvert kvartal«, C 330 E/132 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 bedes Kommissionen besvare fłlgende: 1. Hvad er (cid:229)rsagen til, at der stadig mangler oplysninger om arbejdslłsheden i Gr(cid:230)kenland? 2. Har Gr(cid:230)kenland forpligtet sig til at forel(cid:230)gge pr(cid:230)cise og p(cid:229)lidelige oplysninger om arbejdslłsheden for de forskellige EU-publikationer og (cid:141)tjenester? 3. Hvilke foranstaltninger tr(cid:230)ffer Kommissionen for at słrge for, at de gr(cid:230)ske oplysninger vedrłrende arbejdslłsheden rettidigt og p(cid:229) p(cid:229)lidelig vis offentliggłres i de forskellige publikationer? 4. Er der ydet stłtte til tjenester i Gr(cid:230)kenland med henblik p(cid:229) registrering og forel(cid:230)ggelse af oplysninger om arbejdslłsheden, og i bekr(cid:230)ftende fald fra hvilke programmer? (1) EFT C 373 af 9. 12. 1997, s. 133. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira (29. marts 2000) I overensstemmelse med R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 577/98 af 9. marts 1998 om gennemfłrelsen af en stikprłveundersłgelse vedrłrende arbejdsstyrken i F(cid:230)llesskabet (1) har Gr(cid:230)kenlands statistiske kontor gennemfłrt en lłbende arbejdsstyrkeundersłgelse, der leverer data for hvert kvartal. Gr(cid:230)kenlands statistiske kontor modtog i 1997, 1998 og 1999 f(cid:230)llesskabsstłtte til overgangen til en lłbende arbejdsstyrkeundersłgelse i overensstemmelse med den gr(cid:230)ske handlingsplan for statistik. Der foreligger nu kvartalsdata for arbejdslłsheden i Gr(cid:230)kenland for de fire kvartaler i 1998. For at kunne f(cid:229) s(cid:230)sonregulerede arbejdslłshedstal m(cid:229) der imidlertid indsamles kvartalsdata over et tidsrum p(cid:229) mindst tre (cid:229)r, inden der kan offentliggłres datas(cid:230)t, der er justeret for at tage hłjde for s(cid:230)sonudsving. I mellemtiden offentliggłres de (cid:229)rlige data for arbejdslłsheden frem til 1998 fra arbejdsstyrkeundersł- gelsen i den f(cid:230)lles rapport om besk(cid:230)ftigelsen 1999, som R(cid:229)det vedtog den 29. november 1999 (2). (1) EFT L 77 af 14. 3. 1998. (2) http://ue. eu. int/newsroom/main. cfm?LANG=1. (2000/C 330 E/147) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0340/00 af Bill Miller (PSE) til Kommissionen (14. februar 2000) Om: Dyretransporter Jeg forst(cid:229)r p(cid:229) kommissionsrapporter, at de tyske, nederlandske, spanske, belgiske, franske og irske myndigheder er ved at godkende ruteplaner for transporter til andre medlemsstater, hvor en n(cid:230)rmere undersłgelse afslłrer, at bestemmelserne om afl(cid:230)sning af dyr og dyrs hvileperioder i R(cid:229)dets direktiv 91/ 628 (1) om beskyttelse af dyr under transport vil eller m(cid:229)ske vil blive overtr(cid:229)dt under transporten. Hvad agter Kommissionen at foretage sig for at r(cid:229)de bod p(cid:229) en eventuel overtr(cid:230)delse? (1) EFT L 340 af 11. 12. 1991, s. 17


title: Regolamento (CE) n. 335/2000 della Commissione, del 14 febbraio 2000, relativo al rilascio di titoli di esportazione del sistema A1 nel settore degli ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
export licence
nut

formats: pdf print

text: L 41/10 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 15. 2. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 335/2000 DELLA COMMISSIONE del 14 febbraio 2000 relativo al rilascio di titoli di esportazione del sistema A1 nel settore degli ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 2190/96 della Commissione, del 14 novembre 1996, recante modalità di applicazione del rego- lamento (CEE) n. 2200/96 del Consiglio per quanto riguarda le restituzioni all'esportazione nel settore degli ortofrutticoli (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 298/2000 (2), in particolare l'articolo 2, paragrafo 3, considerando quanto segue: (1) (2) (3) Il regolamento (CE) n. 67/2000 della Commissione (3), ha fissato i quantitativi per i quali possono essere rila- sciati i titoli di esportazione del sistema A1, diversi da quelli chiesti nel quadro di operazioni di aiuto alimen- tare. L'articolo 2 del regolamento (CE) n. 2190/96 ha stabilito la Commissione può adottare le condizioni alle quali misure particolari per evitare il superamento dei quanti- tativi per cui possono essere rilasciati i titoli del sistema A1. Tenendo conto delle informazioni attualmente a disposi- zione della Commissione, le suddette quantità sarebbero superate, previa detrazione o aggiunta delle quantità di cui all'articolo 2, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 2190/96, qualora venissero rilasciati senza restrizioni i titoli del sistema A1 chiesti a partire dall'11 febbraio 2000 per le mandorle sgusciate. Di conseguenza, è opportuno fissare, per tale prodotto, una percentuale di rilascio da applicare alle quantità richieste l'11 febbraio 2000 e respingere le domande di titoli del sistema A1 presentate successivamente nell'arco dello stesso periodo di presentazione delle domande, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 titoli di esportazione del sistema A1 per I le mandorle sgusciate, la cui domanda è stata presentata l'11 febbraio 2000 a norma dell'articolo 1 del regolamento (CE) n. 67/2000, sono limiti del dell'81,5 % da applicare alle quantità rilasciati nei richieste. Per il suddetto prodotto sono respinte le domande di titolo del sistema A1 presentate dall'11 febbraio al 10 marzo 2000. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 15 febbraio 2000. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 14 febbraio 2000. Per la Commissione Margot WALLSTRÖM Membro della Commissione (1) GU L 292 del 15. 11. 1996, pag. 12. (2) GU L 34 del 9. 2. 2000, pag. 16. (3) GU L 9 del 13. 1. 2000, pag. 11