title: Verordnung (EG, EGKS, Euratom) Nr. 376/2000 des Rates vom 17. Februar 2000 zur Festsetzung der Berichtigungskoeffizienten, die mit Wirkung vom 1. Juli 1999 auf die Dienstbezüge der Beamten der Europäischen Gemeinschaften in Drittländern anwendbar sind

eurovoc_concepts:
European official
exchange rate
pay
ratio
third country
wage determination

formats: html pdf print

text: 19. 2. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 47/1 I (Veröffentlichungsbedürftige Rechtsakte) VERORDNUNG (EG, EGKS, EURATOM) Nr. 376/2000 DES RATES vom 17. Februar 2000 zur Festsetzung der Berichtigungskoeffizienten, die mit Wirkung vom 1. Juli 1999 auf die Dienstbe- züge der Beamten der Europäischen Gemeinschaften in Drittländern anwendbar sind DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf das Statut der Beamten der Europäischen Gemein- schaften und die Beschäftigungsbedingungen für die sonstigen Bediensteten dieser Gemeinschaften, festgelegt durch die Verordnung (EWG, Euratom, EGKS) Nr. 259/68 (1) und zuletzt geändert durch die Verordnung (EG, EGKS, Euratom) Nr. 2700/ 1999 (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 1 des Anhangs X, auf Vorschlag der Kommission, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) (4) (5) Es ist angezeigt, der Entwicklung der Lebenshaltungsko- sten in Drittländern Rechnung zu tragen und folglich die Berichtigungskoeffizienten, die auf die in der Währung des Landes der dienstlichen Verwendung ausgezahlten Dienstbezüge der in Drittländern diensttuenden Beamten anwendbar sind, mit Wirkung vom 1. Juli 1999 festzu- setzen. Gemäß Anhang X des Statuts setzt der Rat alle sechs Monate die Berichtigungskoeffizienten fest; er hat folg- lich für die die nächsten Halbjahre neue Berichtigungs- koeffizienten festzusetzen. Die Berichtigungskoeffizienten für den Zeitraum ab 1. Juli 1999, die auf der Grundlage einer vorhergehenden Verordnung gezahlt worden sind, könnten rückwirkende Anpassungen der Dienstbezüge (nach oben oder unten) zur Folge haben. Im Fall einer Erhöhung der Dienstbezüge aufgrund der Berichtigungskoeffizienten ist eine Nachzahlung vorzu- sehen. Im Fall einer Senkung der Dienstbezüge aufgrund der Berichtigungskoeffizienten ist eine Rückforderung des zuviel gezahlten Betrags für den Zeitraum zwischen dem (1) ABl. L 56 vom 4. 3. 1968, S. 1. (2) ABl. L 327 vom 21. 12. 1999, S. 1. 1. Juli 1999 und dem Zeitpunkt des Beschlusses des Rates über die Festsetzung der ab 1. Juli 1999 anwend- baren Berichtigungskoeffizienten vorzusehen. (6) Im Interesse der Übereinstimmung mit der Anwendung für die Dienst- und der innerhalb der Gemeinschaft Versorgungsbezüge der Beamten und sonstigen Bedien- steten der Europäischen Gemeinschaften geltenden Berichtigungskoeffizienten ist jedoch vorzusehen, daß eine etwaige Rückforderung sich nur auf einen Zeitraum von höchstens sechs Monaten vor dem Beschluß über die Festsetzung der Berichtigungskoeffizienten beziehen und die Wiedereinziehung in einem Zeitraum von höch- stens zwölf Monaten nach dem Zeitpunkt dieses Beschlusses erfolgen kann — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Mit Wirkung vom 1. Juli 1999 gelten für die in der Währung des Landes der dienstlichen Verwendung ausgezahlten Dienst- bezüge die im Anhang festgesetzten Berichtigungskoeffizienten. Für die Berechnung dieser Dienstbezüge werden die für die Ausführung des Gesamthaushaltsplans der Europäischen Union verwendeten Wechselkurse des Monats, der dem in Unterabsatz 1 genannten Zeitpunkt vorausgeht, zugrunde gelegt. Artikel 2 Gemäß Artikel 13 Absatz 1 des Anhangs X des Statuts setzt der Rat alle sechs Monate die Berichtigungskoeffizienten fest. Er wird folglich neue Berichtigungskoeffizienten mit Wirkung vom 1. Januar 2000 festsetzen. Im Fall einer Erhöhung der Dienstbezüge aufgrund der Berichti- gungskoeffizienten rückwirkende Zahlungen vor. die Organe nehmen L 47/2 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 19. 2. 2000 Im Fall einer Senkung der Dienstbezüge aufgrund der Berichtigungskoeffizienten nehmen die Organe rückwirkende Anpassungen der Dienstbezüge nach unten für den Zeitraum zwischen dem 1. Juli 1999 und dem Zeitpunkt des Beschlusses des Rates über die Festsetzung der ab 1. Juli 1999 anwendbaren Berichti- gungskoeffizienten vor. Diese rückwirkenden Anpassungen, die eine Rückforderung des zuviel gezahlten Betrags mit sich bringen, können sich jedoch nur auf einen Zeitraum von höchstens sechs Monaten vor dem Beschluß über die Festsetzung der Berichtigungskoeffizienten beziehen; die Wiedereinziehung kann in einem Zeitraum von höchstens zwölf Monaten nach dem Zeitpunkt dieses Beschlusses erfolgen. Diese Verordnung tritt am Tag ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. Artikel 3 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Geschehen zu Brüssel am 17. Februar 2000. Im Namen des Rates Der Präsident L. CAPOULAS SANTOS 19. 2. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 47/3 Ort/Land der dienstlichen Verwendung Ägypten Albanien Algerien (*) Angola Antigua und Barbuda Äquatorialguinea Argentinien Äthiopien Australien Bangladesch Barbados Belize Benin Bolivien Bosnien-Herzegowina Botsuana Brasilien Bulgarien Bundesrepublik Jugoslawien Burkina Faso Burundi (*) Chile China Costa Rica Côte d'Ivoire Demokratische Republik Kongo (*) Dominikanische Republik Dschibuti Ehemalige Jugoslawische Republik Mazedonien (*) Eritrea Estland Fidschi Gabun Gambia Georgien Ghana Guatemala Guinea Guinea-Bissau Guyana Haiti Hongkong Indien Indonesien Israel Jamaika Japan (Naka) Japan (Tokio) Jordanien Kamerun Kanada Kasachstan Kenia Kolumbien Komoren Kongo (*) Kroatien Lesotho Lettland Libanon Liberia (*) Litauen Madagaskar Malawi (*) Liegt nicht vor. ANHANG Berichtigungs- koeffizienten Juli 1999 Ort/Land der dienstlichen Verwendung Berichtigungs- koeffizienten Juli 1999 80,3 115,3 0,0 65,4 124,1 92,5 112,0 66,3 97,1 72,8 121,8 86,6 76,5 72,7 86,2 59,9 79,6 94,3 48,6 78,6 0,0 101,1 99,3 85,5 99,9 0,0 72,8 125,1 0,0 62,6 71,6 68,7 118,2 74,2 82,2 45,0 68,4 97,0 104,2 65,4 90,5 112,4 51,6 57,2 102,5 120,1 156,7 163,9 82,1 92,9 78,8 102,4 86,4 76,3 106,3 0,0 86,1 51,0 72,3 116,5 0,0 67,9 49,0 30,3 Mali Malta Marokko Mauretanien Mauritius Mexiko Mosambik Namibia Neukaledonien Nicaragua Niederländische Antillen Niger Nigeria Norwegen Pakistan Papua-Neuguinea Peru Philippinen Polen Republik Kap Verde Ruanda (*) Rumänien Rußland Salomonen Sambia Samoa São Tomé und Príncipe Schweiz Senegal Sierra Leone (*) Simbabwe Slowakei Slowenien Somalia (*) Sri Lanka (*) Südafrika (Kapstadt) Südafrika (Pretoria) Sudan Südkorea Suriname Swasiland Syrien Tansania Thailand Togo Tonga Trinidad und Tobago Tschad Tschechische Republik Tunesien Türkei Uganda Ukraine Ungarn Uruguay Vanuatu Venezuela Vereinigte Staaten von Amerika (New York) Vereinigte Staaten von Amerika (Washington) Vietnam Westjordanland — Gaza (*) Zentralafrikanische Republik Zypern 91,6 87,2 87,6 71,5 73,6 68,8 93,6 62,9 114,4 84,3 96,2 78,5 74,8 129,7 69,5 69,0 91,0 65,3 66,2 86,2 0,0 55,4 121,5 95,8 59,0 76,8 84,2 119,4 81,5 0,0 29,7 56,6 90,5 0,0 0,0 64,3 61,3 31,5 107,1 51,0 48,5 87,7 85,1 65,6 90,6 87,3 68,3 97,0 74,2 80,5 83,9 90,7 138,8 61,5 103,6 115,1 108,1 110,4 96,7 64,5 0,0 120,3 90,3


title: Résolution législative du Parlement européen sur la proposition de directive du Parlement européen et du Conseil modifiant la directive 85/611/CEE portant coordination des dispositions législatives, réglementaires et administratives concernant certains organismes de placement collectif en valeurs mobilières (OPCVM) en vue d'introduire une réglementation relative aux sociétés de gestion et aux prospectus simplifiés COM(1998) 451 — C4-0465/1998 — 1998/0242(COD))

eurovoc_concepts:
approximation of laws
financial legislation
free movement of capital
investment company
securities

formats: pdf print

text: C 339/228 Journal officiel des Communautés européennes FR 29. 11. 2000 Jeudi, 17 février 2000 II. Proposition de directive du Parlement européen et du Conseil modifiant la directive 85/611/CEE portant coordination des dispositions législatives, réglementaires et administratives concernant certains organismes de placement collectif en valeurs mobilières (OPCVM) en vue d’introduire une réglementation relative aux sociétés de gestion et aux prospectus simplifiés (COM(1998) 451 ) C4-0465/1998 ) 1998/0242(COD)) Cette proposition est modifiée comme suit: TEXTE PROPOSÉ PAR LA COMMISSION (1) AMENDEMENTS DU PARLEMENT (Amendement 22) Considérant (15 bis) (nouveau) considérant qu’une codification de la législation (15 bis) communautaire relative aux OPCVM devra être préparée immédiatement après l’adoption des modifications de la directive 85/611/CEE contenues dans la présente directive; (Amendement 23) ARTICLE PREMIER, POINT 1) Article 1 bis, point 2) (directive 85/611/CEE) 2) société de gestion: toute société dont l’activité habituelle est la gestion de fonds communs de placement et de socié- tés d’investissement (gestion collective de portefeuille); 2) société de gestion: toute société dont l’activité habituelle est la gestion des actifs de fonds communs de placement et de sociétés d’investissement (gestion collective de porte- feuille) y compris les activités mentionnées à l’an- nexe II; (Amendement 24) ARTICLE PREMIER, POINT 3) Article 5, paragraphe 4 bis (nouveau) (directive 85/611/CEE) 4 bis. Les autorités compétentes refusent ou retirent l’agrément d’un OPCVM lorsque des facteurs tels que le contenu du programme d’activité, la distribution géogra- phique ou les activités exercées dans la pratique indiquent clairement que l’entité a opté pour l’ordre juridique d’un État membre en vue d’échapper aux règles plus strictes en vigueur dans un autre État membre sur le territoire duquel elle se propose d’exercer ou exerce la majeure partie de ses activités. (Amendement 41/rév. ) ARTICLE PREMIER, POINT 3) Article 5 bis, paragraphe 1, premier et deuxième tirets (directive 85/611/CEE) 1 elle dispose d’un capital initial suffisant: a) de 50 000 écus, si elle n’est autorisée à gérer que des fonds communs de placement et des sociétés d’investissement; (1) JO C 272 du 1. 9. 1998, p. 7. 1 elle dispose d’un capital initial minimal de 150 000 euros; en outre, elle doit respecter certaines exigences en matière de capital qui ne doit pas être inférieur au plus élevé des montants suivants: a) un montant déterminé conformément aux règles énoncées dans la directive 93/6/CEE compte tenu de la nature des services prestés; 29. 11. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 339/229 TEXTE PROPOSÉ PAR LA COMMISSION AMENDEMENTS DU PARLEMENT Jeudi, 17 février 2000 b) d’un montant supérieur à celui indiqué sous a) et déter- miné conformément aux règles énoncées à l’article 3, paragraphes 1 et 2, de la directive 93/6/CEE (1), compte tenu de la nature du service en question, si son agrément couvre aussi le service de gestion de portefeuille sur une base discrétionnaire visé à l’article 5, paragraphe 3, premier tiret; b) un montant déterminé conformément à l’applica- tion de la gradation suivante au montant total du patrimoine géré: ) 0,1 % jusqu’à un milliard d’euros; ) 1 million d’euros plus 0,02 % du patrimoine le milliard d’euros avec un géré excédant maximum de 10 millions d’euros; 3 les personnes qui dirigent de fait l’activité de la société de gestion remplissent également les conditions d’honorabilité et d’expérience requises pour le type d’OPCVM géré par ladite société. L’orienta- tion de l’activité de la société doit être déterminée par au mini- mum deux personnes remplissant ces conditions; (1) JO L 141 du 11. 6. 1993, p. 1. (Amendement 35) ARTICLE PREMIER, POINT 3) Article 5 bis, paragraphe 3 (directive 85/611/CEE) 3. Le demandeur est informé, dans les six mois à compter de la présentation d’une demande complète, que l’agrément est octroyé ou refusé. Le refus de l’agrément est motivé. 3. Le demandeur est informé, dans les six mois à compter de la présentation d’une demande complète, que l’agrément est octroyé ou refusé. Le refus de l’agrément est motivé. Le refus de l’agrément dans un État membre entraîne l’interdiction de demander l’agrément dans un autre État membre. L’in- troduction de demandes simultanées dans plusieurs États membres est interdite. (Amendement 25) ARTICLE PREMIER, POINT 3) Article 5 septies, paragraphe 1, deuxième alinéa (directive 85/611/CEE) En particulier, les autorités compétentes de l’État membre d’ori- gine, compte tenu aussi de la nature de l’OPCVM géré par la société de gestion, exigent que celle-ci ait une bonne organisa- tion administrative et comptable, des mécanismes de contrôle et de sécurité dans le domaine informatique, ainsi que des pro- cédures de contrôle interne adéquates qui assurent, entre autres, que les actifs des fonds communs de placement ou des sociétés d’investissement gérés par la société de gestion sont investis conformément au règlement du fonds ou aux documents constitutifs et aux dispositions légales en vigueur. En particulier, les autorités compétentes de l’État membre d’ori- gine, compte tenu aussi de la nature de l’OPCVM géré par la société de gestion, exigent que celle-ci ait une bonne organisa- tion administrative et comptable, des mécanismes de contrôle et de sécurité dans le domaine informatique, ainsi que des pro- cédures de contrôle interne adéquates qui assurent, entre autres, que chaque transaction effectuée avec le fonds puisse être reconstituée quant à son origine, au partenaire, à sa nature, ainsi qu’au lieu et au moment où elle a été effec- tuée, et que les actifs des fonds communs de placement ou des sociétés d’investissement gérés par la société de gestion sont investis conformément au règlement du fonds ou aux docu- ments constitutifs et aux dispositions légales en vigueur. (Amendement 26) ARTICLE PREMIER, POINT 3) Article 5 septies, paragraphe 2, alinéa unique bis (nouveau) (directive 85/611/CEE) Les autorités compétentes de l’État membre d’origine peuvent, indépendamment de l’approbation préalable du client d’une société de gestion, approuver les activités de la société de gestion visée dans les trois tirets ci-dessus, à condition que les dispositions de l’article 10, paragraphe 2, soient respectées. C 339/230 Journal officiel des Communautés européennes FR 29. 11. 2000 Jeudi, 17 février 2000 TEXTE PROPOSÉ PAR LA COMMISSION AMENDEMENTS DU PARLEMENT (Amendement 27) ARTICLE PREMIER, POINT 3) Article 5 octies, paragraphe 1 et paragraphe 2, phrase introductive et premier et deuxième tirets (directive 85/611/CEE) 1. Lorsqu’un État membre autorise une société de gestion à délé- guer à des tiers, sur la base de mandats spécifiques et dans le but d’une conduite plus efficace de ses activités, l’exécution, pour son propre compte, d’une ou de plusieurs fonctions incluses dans l’activité de gestion collective de portefeuille et mentionnées en annexe II, ces mandats doivent être soumis aux autorités compétentes pour approba- tion préalable. 1. Les autorités compétentes de l’État membre d’origine peuvent permettre aux sociétés de gestion de déléguer à des intermédiaires assujettis à contrôle prudentiel, l’exécu- tion de choix spécifiques d’investissement, dans le cadre de critères de répartition des investissements définis périodiquement par la société de gestion. Les autorités compétentes n’approuvent le mandat qu’a- 2. près avoir vérifié le respect des conditions préalables suivantes: Les autorités compétentes n’approuvent le mandat qu’a- 2. près avoir vérifié le respect de toutes les conditions préalables suivantes: 1 le mandat ne doit pas entraver le bon exercice de la sur- 1 le mandat ne doit pas entraver le bon exercice de la sur- veillance dont la société de gestion fait l’objet; veillance dont la société de gestion fait l’objet; 3 afin d’éviter les conflits d’intérêt, le mandat ne doit pas être confié au dépositaire, ni aux personnes ayant une participation qualifiée dans le capital de la société de gestion ou du dépositaire, ni à toute autre personne dont les intérêts pourraient être en conflit avec ceux de la société de gestion ou des porteurs de parts; 1 dans le cas où le mandat est confié à un intermédiaire d’un pays tiers, la collaboration doit être garantie entre les autorités de surveillance prudentielle compé- tentes sur le sujet qui délègue et le sujet délégué; ) le mandat ne doit pas être confié au dépositaire; (Amendement 28) ARTICLE PREMIER, POINT 3) Article 6 bis, paragraphe 4 (directive 85/611/CEE) 4. Avant que la succursale d’une société de gestion ne les autorités compétentes de l’État commence son activité, membre d’accueil disposent de deux mois à compter de la réception des informations visées au paragraphe 2 pour orga- niser la surveillance de la société de gestion et pour indiquer, le les conditions dans lesquelles, pour des raisons cas échéant, d’intérêt général, cette activité doit être exercée dans l’État membre d’accueil, y compris les règles visées aux articles 44 et 45 en vigueur dans l’État membre d’accueil et les règles de conduite à respecter en cas de prestation du service de gestion de portefeuille mentionné à l’article 5, paragraphe 3. 4. Avant que la succursale d’une société de gestion ne les autorités compétentes de l’État commence son activité, membre d’accueil disposent de deux mois à compter de la réception des informations visées au paragraphe 2 pour orga- niser la surveillance de la société de gestion et pour indiquer, le les conditions dans lesquelles, pour des raisons cas échéant, d’intérêt général, cette activité doit être exercée dans l’État membre d’accueil, y compris les règles visées aux articles 44 et 45 en vigueur dans l’État membre d’accueil et les règles de conduite à respecter en cas de prestation du service de gestion de portefeuille mentionné à l’article 5, paragraphe 3 ainsi qu’en cas de conseil en investissement et de conservation. (Amendement 29) ARTICLE PREMIER, POINT 6) Article 28, paragraphe 1 (directive 85/611/CEE) 1. Tant le prospectus simplifié que le prospectus complet doivent contenir les renseignements qui sont nécessaires pour que les investisseurs puissent porter un jugement fondé sur l’in- vestissement qui leur est proposé. 1. Tant le prospectus simplifié que le prospectus complet doivent contenir les renseignements qui sont nécessaires pour que les investisseurs puissent porter un jugement fondé sur l’in- vestissement qui leur est proposé, notamment sur les risques qu’il comporte. 29. 11. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 339/231 Jeudi, 17 février 2000 TEXTE PROPOSÉ PAR LA COMMISSION AMENDEMENTS DU PARLEMENT (Amendement 30) ARTICLE PREMIER, POINT 6) Article 28, paragraphe 1, alinéa unique bis (nouveau) (directive 85/611/CEE) En particulier, les prospectus doivent comporter une explication claire et facilement compréhensible du profil de risque du fonds (indépendamment de la question de savoir si des dérivés sont ou non utilisés, et du type de valeurs mobilières faisant l’objet de placements). (Amendement 31) ARTICLE PREMIER, POINT 7) Article 29, paragraphe 2 bis (nouveau) (directive 85/611/CEE) 2 bis. Les dispositions relatives au code de conduite régissant la vente de parts à des fins d’investissement ainsi que les dispositions relatives à l’information sur les systèmes de garantie prévues aux articles 11 et 12 de la services d’investissement les directive 93/22/CEE sur (DSI) sont d’application par analogie. (Amendement 32) Annexe I, «Informations concernant les placements», cinquième tiret bis (nouveau) (directive 85/611/CEE) ) brève évaluation du profil de risque du fonds Résolution législative du Parlement européen sur la proposition de directive du Parlement euro- péen et du Conseil modifiant la directive 85/611/CEE portant coordination des dispositions légis- latives, réglementaires et administratives concernant certains organismes de placement collectif en valeurs mobilières (OPCVM) en vue d’introduire une réglementation relative aux sociétés de ges- tion et aux prospectus simplifiés COM(1998) 451 ) C4-0465/1998 ) 1998/0242(COD)) Procédure de codécision: première lecture Le Parlement européen, 1 vu la proposition de la Commission au Parlement européen et au Conseil (COM(1998) 451) (1), 1 vu l’article 251, paragraphe 2, et l’article 47, paragraphe 2, du traité CE, conformément auxquels la proposition lui a été présentée par la Commission (C4-0465/1998), 1 vu l’article 67 de son règlement, 1 vu le rapport de la commission économique et monétaire et l’avis de la commission juridique et du marché intérieur (A5-0025/2000); 1. approuve la proposition de la Commission ainsi amendée; demande à être à nouveau saisi au cas où la Commission entendrait modifier de manière substantielle 2. cette proposition ou la remplacer par un autre texte; 3. charge sa Présidente de transmettre la position du Parlement au Conseil et à la Commission. (1) JO C 272 du 1. 9. 1998, p. 7


title: Komission asetus (EY) N:o 375/2000, annettu 17 päivänä helmikuuta 2000, B-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antamisesta

eurovoc_concepts:
export licence
fruit vegetable
nut

text: 18. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 46/33 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 375/2000, annettu 17 päivänä helmikuuta 2000, B-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka (3) ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96 sovel- tamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan vientitukien osalta 14 päivänä marraskuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2190/96 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 298/ 2000 (2), ja erityisesti sen 5 artiklan 5 kohdan, Tilanteen helpottamiseksi on syytä hylätä 17 päivän helmikuuta 2000 jälkeen tomaatteja ja kuorellisia saksanpähkinöitä koskevat B-menettelyn mukaiset todis- tushakemukset meneillään olevan vientijakson loppuun asti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: sekä katsoo seuraavaa: 1 artikla (1) (2) Komission asetuksessa (EY) N:o 67/2000 (3) vahvistetaan B-menettelyn mukaisten muiden kuin elintarvikeavun yhteydessä haettujen vientitodistusten ohjeelliset määrät. Komission käytössä tällä hetkellä olevien tietojen mukaan meneillään olevan vientijakson ohjeellinen määrä on tomaattien ja kuorellisten saksanpähkinöiden osalta vaarassa ylittyä piakkoin. Tämä ylitys olisi vahin- gollinen hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusjärjes- telmän moitteettomalle toiminnalle. Hylätään tomaattien ja kuorellisten saksanpähkinöiden osalta B-menettelyn mukaisia vientitodistuksia koskevat hakemukset, jotka on jätetty asetuksen (EY) N:o 67/2000 1 artiklan mukai- sesti 17 päivän helmikuuta 2000 jälkeen ja ennen 17 päivää maaliskuuta 2000. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 18 päivänä helmikuuta 2000. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 292, 15. 11. 1996, s. 12. (2) EYVL L 34, 9. 2. 2000, s. 16. (3) EYVL L 9, 13. 1. 2000, s. 11


title: Verordening (EG) nr. 371/2000 van de Commissie van 17 februari 2000 betreffende de offertes voor de uitvoer van haver, die zijn meegedeeld in het kader van de openbare inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1897/1999

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
award of contract
export refund
oats
third country

text: 18. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 46/29 VERORDENING (EG) Nr. 371/2000 VAN DE COMMISSIE van 17 februari 2000 betreffende de offertes voor de uitvoer van haver, die zĳn meegedeeld in het kader van de openbare inschrĳving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1897/1999 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, (2) Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Veror- dening (EG) nr. 1253/1999 (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1501/95 van de Commissie van 29 juni 1995 tot vaststelling van enkele toepassingsbepalingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad voor wat de toekenning, in de graansector, van uitvoerrestituties en van bĳ verstoring van de graanmarkt te treffen maatregelen betreft (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2513/98 (4), Gelet op Verordening (EG) nr. 1897/1999 van de Commissie van 2 september 1999 betreffende een bĳzondere interventie- maatregel voor granen in Finland en Zweden (5), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2482/1999 (6), en met name op artikel 8, Overwegende hetgeen volgt: (1) Een openbare inschrĳving voor de vaststelling van de restitutie bĳ uitvoer uit Finland en Zweden van in die landen geproduceerde haver naar alle derde landen is opengesteld bĳ Verordening (EG) nr. 1897/1999. In artikel 8 van Verordening (EG) nr. 1897/1999 is bepaald dat de Commissie, op grond van de meege- deelde offertes, volgens de procedure van artikel 23 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 op grond van de meege- deelde offertes kan besluiten niet tot toewĳzing over te gaan. (3) (4) Het is met name rekening houdend met de in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1501/95 genoemde criteria, niet wenselĳk een maximumrestitutie vast te stellen. De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Comité van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Er wordt geen gevolg gegeven aan de offertes die in de periode van 11 tot en met 17 februari 2000 zĳn meegedeeld in het kader van de in Verordening (EG) nr. 1897/1999 bedoelde inschrĳving voor de restitutie bĳ uitvoer van haver. Deze verordening treedt in werking op 18 februari 2000. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 17 februari 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 18. (3) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 7. (4) PB L 313 van 21. 11. 1998, blz. 16. (5) PB L 233 van 3. 9. 1999, blz. 10. (6) PB L 303 van 26. 11. 1999, blz. 3


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 374/2000 της Επιτροπής, της 17ης Φεβρουαρίου 2000, σχετικά με τις προσφορές που ανακοινώνονται για την εισαγωγή αραβοσίτου στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 2776/1999

eurovoc_concepts:
CCT duties
Portugal
award of contract
import
maize
third country

text: L 46/32 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 18. 2. 2000 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 374/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 17ης Φεβρουαρίου 2000 σχετικά µε τις προσφορές που ανακοινώνονται για την εισαγωγή αραβοσίτου στο πλαίσιο του διαγωνι- σµού που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2776/1999 Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί δηµιουργίας κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 (2), και ιδίως το άρθρο 12 παρά- γραφος 1, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) Έχει προκηρυχθεί διαγωνισµός για τη µέγιστη µείωση του δασµού κατά την εισαγωγή αραβοσίτου στην Πορτογαλία µε τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2776/1999 της Επιτροπής (3). Κατ’ εφαρµογή του άρθρου 5 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1839/95 της Επιτροπής (4), όπως τροποποιήθηκε από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1963/95 (5), µε βάση τις ανακοι- νωθείσες προσφορές, η Επιτροπή δύναται, σύµφωνα µε τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 23 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92, να αποφασίσει να µη δοθεί συνέχεια στο διαγωνισµό. (3) (4) Με εφαρµογή των κριτηρίων που προβλέπονται στα άρθρα 6 και 7 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1839/95, δεν ενδείκνυται να προβεί σε καθορισµό µέγιστης µείωσης του δασµού. Τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης σιτηρών. ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 ∆εν δίνεται συνέχεια στις προσφορές που ανακοινώνονται από τις 11 έως τις 17 Φεβρουαρίου 2000 στο πλαίσιο του διαγωνισµού για τη µείωση του δασµού κατά την εισαγωγή αραβοσίτου που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2776/1999. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 18 Φεβρουαρίου 2000. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 17 Φεβρουαρίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 334 της 28. 12. 1999, σ. 8. (4) ΕΕ L 177 της 28. 7. 1995, σ. 4. (5) ΕΕ L 189 της 10. 8. 1995, σ. 22


title: Kommissionens förordning (EG) nr 366/2000 av den 17 februari 2000 om fastställande av exportbidragen för spannmålsbaserade foderblandningar

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund

text: L 46/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 2. 2000 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 366/2000 av den 17 februari 2000 om fastställande av exportbidragen för spannmålsbaserade foderblandningar EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för spannmål (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1253/1999 (2), särskilt artikel 13. 3 i denna, och av följande skäl: (1) (2) (3) Artikel 13 i förordning (EEG) nr 1766/92 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världs- marknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för de produkterna inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag. I kommissionens förordning (EG) nr 1517/95 av den 29 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter till förordning (EEG) nr 1766/92 vad gäller systemet för import och export som tillämpas för foderblandningar baserade på spannmål och om ändring av förordning (EG) nr 1162/ 95 om särskilda tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser för spannmål och ris (3) definieras i artikel 2 de särskilda kriterier som det bör tas hänsyn till då exportbidraget för dessa produkter beräknas. Denna beräkning bör också beakta spannmålsinnehållet. För att förenkla proceduren bör exportbidraget betalas för två kategorier av spannmålsprodukter, majs som är det mest använda spannmålsslaget för tillverkning av foderblandningar för export och produkter av majs å ena sidan, och å andra sidan andra spannmålsslag där de senare spannmålsslag med undantag av majs och majsbaserade produkter. Export- bidragsberättigande är (4) (5) (6) (7) bidrag bör beviljas för den kvantitet spannmålsprodukter som ingår i foderblandningar. Exportbidragsbeloppet bör också beakta de möjligheter och förhållanden som råder på världsmarknaden, nödvändigheten att undvika störningar på gemen- skapens marknad och exportens ekonomiska aspekt. Det är emellertid önskvärt att beräkna den nuvarande bidragssatsen på skillnaden mellan kostnaden för de råvaror som vanligtvis används för tillverkningen av foderblandningar mellan gemenskapen å ena sidan och världsmarknaden å andra sidan, vilket skulle ge en bättre bild av de handelsförhållanden som råder för exporten av produkterna. Exportbidraget måste fastställas en gång per månad. Det kan ändras under den mellanliggande perioden. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 som omfattas av Exportbidragen för de foderblandningar förordning (EEG) nr 1766/92 fastställs så som det anges i bilagan till den här förordningen, om inte annat följer av förordning (EG) nr 1517/95. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 18 februari 2000. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 17 februari 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 51. 18. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 46/23 till kommissionens förordning av den 17 februari 2000 om fastställande av exportbidragen för spannmålsbaserade foderblandningar BILAGA KN-nummer för produkter för vilka exportbidrag beviljas (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Spannmålsprodukter (2) Bidragsbelopp (2) (EUR/t) Majs och majsbaserade produkter, KN-nummer 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 Spannmålsprodukter (2), med undantag av majs och majs- baserade produkter 36,71 27,19 (1) Produktnumren anges i avsnitt 5 i bilagan till kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24. 12. 1987, s. 1), ändrad. (2) För bidraget har hänsyn endast tagits till stärkelse från spannmålsprodukter. Som spannmålsprodukter räknas de produkter som omfattas av undernummer 0709 90 60 och 0712 90 19 i kapitel 10, nummer 1101, 1102, 1103 och 1104 (obearbetade och utan rekonstruktion) med undantag av undernummer 1104 30 och spannmålsinnehållet i produkter enligt undernummer 1904 10 10 och 1904 10 90 i Kombinerade nomenklaturen. Spannmålsinnehållet i produkter enligt undernummer 1904 10 10 och 1904 10 90 i Kombinerade nomenklaturen skall anses motsvara vikten av slutprodukterna. Inget bidrag beviljas för de spannmålsslag där stärkelsens ursprung inte klart kan fastställas genom analys


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 373/2000 af 17. februar 2000 om fastsættelse af maksimumsnedsættelsen af importtolden for sorghum inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2774/1999 omhandlede licitation

eurovoc_concepts:
CCT duties
Spain
award of contract
import
sorghum
third country

text: 18. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 46/31 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 373/2000 af 17. februar 2000 om fastsættelse af maksimumsnedsættelsen af importtolden for sorghum inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2774/1999 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (3) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), 30. senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1253/ 1999 (2), særlig artikel 12, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) En licitation over maksimumsnedsættelsen af import- tolden for sorghum til Spanien blev åbnet ved Kommis- sionens forordning (EF) nr. 2774/1999 (3). I overensstemmelse med artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1839/95 (4), ændret ved forordning (EF) nr. 1963/95 (5), kan Kommissionen efter fremgangs- forordning (EØF) nr. 1766/92 måden i artikel 23 i vedtage af en maksimumsnedsættelse fastsætte at importtolden. Ved fastsættelse af denne skal der bl. a. tages hensyn til kriterierne i artikel 6 og 7 i forordning (EF) nr. 1839/95. Tilslagsmodtager bliver enhver bydende, hvis bud er lig med eller ligger under maksi- mumsnedsættelse af importtolden. Anvendelse af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende kornart medfører, at en maksimumsnedsættelse af importtolden fastsættes til det i artikel 1 nævnte beløb. (4) De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningsko- mitéen for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 For bud, der meddeles fra den 11. indtil den 17. februar 2000 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2774/1999 omhandlede licitation, fastsættes maksimumsnedsættelsen af importtolden for sorghum til 51,88 EUR/ton for en maksi- mumstotalmængde på 1 000 t. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 18. februar 2000. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 17. februar 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 18. (3) EFT L 334 af 28. 12. 1999, s. 5. (4) EFT L 177 af 28. 7. 1995, s. 4. (5) EFT L 189 af 10. 7. 1995, s. 22


title: Verordening (EG) nr. 368/2000 van de Commissie van 17 februari 2000 tot vaststelling van de maximumrestitutie bij uitvoer van gerst in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1701/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund

text: L 46/26 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 18. 2. 2000 VERORDENING (EG) Nr. 368/2000 VAN DE COMMISSIE van 17 februari 2000 tot vaststelling van de maximumrestitutie bĳ uitvoer van gerst in het kader van de inschrĳving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1701/1999 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Veror- dening (EG) nr. 1253/1999 (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1501/95 van de Commissie van 29 juni 1995 tot vaststelling van enkele toepassingsbepalingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad voor wat de toekenning, in de graansector, van uitvoerrestituties en van bĳ verstoring van de graanmarkt te treffen maatregelen betreft (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2513/98 (4), en met name op artikel 4, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) Een openbare inschrĳving voor de restitutie en/of de belasting bĳ uitvoer van gerst naar alle derde landen is opengesteld bĳ Verordening (EG) nr. 1701/1999 van de Commissie (5), gewĳzigd bij Verordening (EG) nr. 2322/ 1999 (6). In artikel 7 van Verordening (EG) nr. 1501/95 is bepaald dat de Commissie, op grond van de meegedeelde offertes, volgens de procedure van artikel 23 van Veror- dening (EEG) nr. 1766/92 kan besluiten een maximum- te stellen, daarbĳ rekening restitutie bĳ uitvoer vast houdend met de in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1501/95 bedoelde criteria. In dat geval wordt gegund aan de inschrĳver(s) wiens (wier) offerte niet hoger is dan de vastgestelde maximumrestitutie, en aan de inschrĳver(s) wiens (wier) offerte betrekking heeft op een uitvoerbelasting. (3) (4) De toepassing van de bovenbedoelde criteria op de huidige marktsituatie leidt voor de betrokken graansoort tot de vaststelling van de maximumrestitutie bĳ uitvoer op het in artikel 1 vermelde bedrag. De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Comité van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor de offertes die van 11 tot en met 17 februari 2000 in het kader van de inschrĳving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1701/1999 werden meegedeeld, wordt de maximumrestitutie bĳ uitvoer van gerst vastgesteld op 27,50 EUR/t. Deze verordening treedt in werking op 18 februari 2000. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 17 februari 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 18. (3) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 7. (4) PB L 313 van 21. 11. 1998, blz. 16. (5) PB L 201 van 31. 7. 1999, blz. 27. (6) PB L 280 van 30. 10. 1999, blz. 77


title: Kommissionens förordning (EG) nr 372/2000 av den 17 februari 2000 om fastställande av det högsta exportbidraget för vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2010/1999

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
common wheat
export refund
export tax

text: L 46/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 2. 2000 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 372/2000 av den 17 februari 2000 om fastställande av det högsta exportbidraget för vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2010/1999 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för spannmål (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1253/1999 (2), med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2513/98 (4), särskilt artikel 7 i denna, och av följande skäl: (1) (2) En anbudsinfordran för bidrag och/eller avgift för export av vete till vissa AVS-Stater har inletts genom kommis- sionens förordning (EG) nr 2010/1999 (5). I artikel 7 i förordning (EG) nr 1501/95 föreskrivs att kommissionen på grundval av de meddelade anbuden och i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 23 i förordning (EEG) nr 1766/92, kan besluta att fast- ställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/ 95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgi- vare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget, samt den eller de anbudsgivare vars anbud avser en exportavgift. (3) (4) Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuva- rande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs till det belopp som anges i artikel 1. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 För de anbud som meddelats från och med den 11 till och med den 17 februari 2000 inom ramen för den anbudsinfordran förordning (EG) nr 2010/1999 är det högsta som avses i exportbidraget för vete fastställt till 32,45 EUR/t. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 18 februari 2000. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 17 februari 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EGT L 313, 21. 11. 1998, s. 16. (5) EGT L 248, 21. 9. 1999, s. 19


title: Beslut nr 1/2000 av associeringsrådet EU-Tjeckiska republiken av den 17 februari 2000 om förlängning av giltighetstiden för det dubbelkontrollsystem som inrättats genom associeringsrådets beslut nr 3/97 till att omfatta perioden 1 januari-31 december 2000

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
Czechia
export
import policy
iron and steel product
transport document

text: 17. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 69/53 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) RÅDET BESLUT nr 1/2000 AV ASSOCIERINGSRÅDET EU–TJECKISKA REPUBLIKEN av den 17 februari 2000 om förlängning av giltighetstiden för det dubbelkontrollsystem som inrättats genom associerings- rådets beslut nr 3/97 till att omfatta perioden 1 januari–31 december 2000 (2000/219/EG) ASSOCIERINGSRÅDET HAR FATTAT FÖLJANDE BESLUT av följande skäl: (1) Den kontaktgrupp som avses i artikel 10 i protokoll nr 2 till Europaavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Tjeckiska republiken, å andra sidan, vilket trädde i kraft den 1 februari 1995, möttes den 16 september 1999 och enades om att rekommendera det associeringsråd som inrättats enligt artikel 104 i avtalet att förlänga det dubbelkontrollsystem som infördes 1998 genom associeringsrådets beslut nr 3/97 (1), och förlängdes för perioden 1 januari–31 december 1999 genom associeringsrådets beslut nr 7/98 (2), till att omfatta perioden 1 januari–31 december 2000. (2) Efter att ha mottagit alla relevanta upplysningar har associeringsrådet godtagit denna rekommenda- tion. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Det dubbelkontrollsystem som inrättats genom beslut nr 3/97 skall fortsätta att tillämpas under perioden 1 januari–31 december 2000. I ingressen till samt i artikel 1. 1 och 1. 3 i beslutet skall ”perioden 1 januari–31 december 1999” ersättas med ”perioden 1 januari–31 december 2000”. Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas. Det skall tillämpas från och med den 1 januari 2000. Artikel 2 Utfärdat i Bryssel den 17 februari 2000. På associeringsrådets vägnar J. KAVAN Ordförande (1) EGT L 13, 19. 1. 1998, s. 57. (2) EGT L 29, 3. 2. 1999, s. 26


title: Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan kielten teemavuodesta 2001"

eurovoc_concepts:
European language
European symbol

text: 6. 6. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 156/33 Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös Euroopan kielten teemavuodesta 2001” (2000/C 156/06) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan kielten teemavuodesta 2001, KOM(1999) 485 lopull. , ottaa huomioon komission 25. lokakuuta 1999 ja neuvoston 30. marraskuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon työvaliokuntansa 15. syyskuuta 1999 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 7:n ”Koulutus – Ammattikoulutus – Kulttuuri – Nuoriso – Urheilu – Kansalaisten oikeudet” tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 7:n joulukuun 3. päivänä 1999 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 465/99 rev. , jonka esittelijä oli Roberto Pella, I, PPE, ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen johdanto-osan, jonka mukaan jäsenvaltiot ”ovat vakaasti päättäneet edistää kansojensa mahdollisimman korkeaa tiedontasoa luomalla laajat mahdollisuudet koulutuksen saantiin sekä jatkuvan koulutuksen avulla”, ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 18 artiklan, jonka mukaan ”jokaisella unionin kansalaisella on oikeus vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella”, sekä sen, että vieraiden kielten taito on edellä mainitun oikeuden välttämätön edellytys, ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 12. kesäkuuta 1995 antamat päätelmät, joissa korostetaan, että ”unionissa on säilytettävä kielellinen monimuotoisuus ja edistettävä sen monikielisyyttä tasapuolisesti kaikkia unionin kieliä kunnioittaen ja toissijaisuusperiaate huomioon ottaen”, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston 23. lokakuuta 1995 tekemän päätöksen N:o 2493/95/EY vuoden 1996 julistamisesta ”Elinikäisen oppimisen vuodeksi Euroopassa”, jossa korostetaan elinikäisen oppimisen merkitystä myös kielellisten taitojen kehittämiseen yksilön koko eliniän ajan, ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston 14. maaliskuuta 1995 tekemällä päätöksellä N:o 819/95/EY perustetun ja 23. helmikuuta 1998 tekemällä päätöksellä N:o 576/98/EY muutetun Sokrates-ohjelman, jolla pyritään edistämään kielten tuntemusta unionissa sekä yhteisöön kuuluvien kansojen keskinäistä ymmärtämystä ja solidaarisuutta, ottaa huomioon neuvoston 6. joulukuuta 1994 tekemällä päätöksellä N:o 94/819/EY perustetun Leonar- do da Vinci -ohjelman, jolla on kehitetty Lingua-ohjelmaa ja tuettu kielitaidon edistämistä osana ammattikoulutusta; neuvoston 26. huhtikuuta 1999 tekemällä päätöksellä N:o 99/382/EY Leonardo da Vinci -ohjelmaa jatketaan toisella kaudella, ottaa huomioon neuvoston 21. marraskuuta 1996 tekemän päätöksen N:o 96/664/EY monivuotisesta ohjelmasta Euroopan yhteisön kielellisen monimuotoisuuden edistämiseksi tietoyhteiskunnassa, ja katsoo että Euroopan kielten moninaisuus on perintö, jota on suojeltava, hyväksyi 16. ja 17. helmikuuta 2000 pitämässään 32. täysistunnossa (17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. C 156/34 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 6. 6. 2000 1. Johdanto 1. 1. Kielten eurooppalaisen teemavuoden sisältö 1. 2. 2. Sokrates-ohjelma tarjoaa yhteisön tukea kieltenopet- tajien perus- ja jatkokoulutukseen, uusien opetusmateriaalien valmisteluun sekä yhteisiin koulutushankkeisiin, nuorisovaihto mukaan luettuna. 1. 1. 1. Alueiden komitea kannattaa komission päätösehdo- tusta vuoden 2001 julistamiseksi kielten eurooppalaiseksi teemavuodeksi. Leonardo da Vinci -ohjelman avulla edistetään am- 1. 2. 3. matillisesti suuntautunutta kielten opiskelua ylikansallisten kokeiluhankkeiden ja vaihto-ohjelmien muodossa. Molem- missa ohjelmissa painopiste on harvinaisilla sekä vähän opis- kelluilla ja opetetuilla kielillä. 1. 1. 2. Komitean myönteinen kanta perustuu siihen, että komissio on useaan otteeseen todennut jäsenvaltioiden kult- tuurisen monimuotoisuuden olevan EU:n kulttuurisen rikkau- den perustekijä. Jotta ymmärretään kielten eurooppalaisen teemavuo- 1. 1. 3. den 2001 strateginen merkitys toteutettaessa Euroopan kanso- jen todellista ja tehokasta yhdentymistä, on muistettava, että kulttuuri-identiteetin perustekijä on nimenomaan yhteisöön kuuluvien henkilöiden puhuma kieli. 1. 1. 4. Vuonna 1995 julkaistussa koulutuksen valkoisessa kirjassa ”Opettaminen ja oppiminen – kohti kognitiivista yhteiskuntaa” asetetuista tavoitteista neljäntenä on kolmen yhteisössä puhutun kielen tuntemus. Vuonna 1996 julkaistussa vihreässä kirjassa ”Koulutus – Ammattikoulutus – Tutkimus – Kansainvälisen liikkuvuuden esteet” puolestaan todetaan, että ”vähintään kahden yhteisön kielen hallitsemisesta on tullut ehdoton edellytys, joka antaa unionin kansalaisille mahdolli- suuden hyötyä sisämarkkinoiden toteuttamisen myötä tarjou- tuvista uusista ammatillisista ja henkilökohtaisista mahdolli- suuksista”. Näin on vahvistettu, että toisen kulttuurin tuntemi- nen edellyttää ennen kaikkea kyseisessä kulttuurissa puhutun kielen hallitsemista. Komitea on sitä mieltä, ettei tavoitetta kahden yhtei- 1. 1. 5. sökielen hallitsemisesta ole useinkaan mahdollista toteuttaa käytännössä, vaikka tästä onkin esitetty perusteltuja arvioita. Kaikkiin jäsenvaltioihin tulee kuitenkin viestittää pääperiaat- teesta, jonka mukaan toisen kulttuurin tunteminen edellyttää ennen kaikkea kyseisessä kulttuurissa puhutun kielen hallitse- mista. Komission ehdotuksessa määritellyt aloitteet, jotka 1. 2. 4. soveltuvat parhaiten toteutettaviksi kielten eurooppalaisena teemavuotena, vastaavat osittain kahden edellä mainitun ohjel- man tavoitteita, mutta osittain myös eroavat niistä huomatta- vasti. 1. 2. 5. Vuonna 2001 on määrä edistää kaikkia, mutta etenkin suppea-alaisia yhteisökieliä, myös vähemmistökieliä. Kielten eurooppalaisen teemavuoden avainsanomana tulee olemaan periaate, jonka mukaan kaikki kielet ovat yhtä arvokkaita. 1. 2. 6. Teemavuosi jatkaa osittain nykyisiä ohjelmia, vaikka- kin Sokrates- ja Leonardo-ohjelmien piiriin kuuluvat vain yhteisökielet, iiri ja lëtzebuerg. Erona on sitä vastoin kohde- ryhmä. 1. 2. 7. Sokrates- ja Leonardo da Vinci -ohjelmien toimet on varojen puutteessa rajattu tarkoin määriteltyihin ryhmiin (opettajat, kouluttajat, opiskelijat, päättävät ja akateemiset tahot), kun taas kielten eurooppalaisen teemavuoden piirissä toteutettavat toimet suunnataan suurelle yleisölle. Tämän vuoksi kielten eurooppalainen teemavuosi on 1. 2. 8. yksi suurimmista Euroopan integraation hyväksi yhteisötasolla toteutetuista toimista. 1. 2. Yhteisön nykyiset kieliä koskevat koulutustoimet: yhtäläisyydet ja eroavuudet Sokrates- ja Leonardo-ohjelmien samoihin ta- voitteisiin verrattuna 1. 2. 1. Euroopan unioni on jo käynnistänyt erityisohjelmia, joiden tavoitteena on jäsenvaltioiden taloudellisen ja sosiaali- sen integraation parantaminen. Sokrates- ja Leonardo da Vinci -ohjelmien tavoitteita on kielten opiskelun lisääminen. 1. 2. 9. Komitea on jo ilmaissut tyytyväisyytensä koulutusta käsittelevien Sokrates- ja Leonardo-ohjelmien toteutukseen. Sokrates-ohjelman toisessa vaiheessa aloitetaan uusi toimi, jolla pyritään edistämään kielellistä monimuotoisuutta sekä parantamaan kieltenopetuksen ja -opiskelun laatua. Leonardo da Vinci -ohjelman toisessa vaiheessa vahvistetaan myös kielten näkyvyyttä ja kieltenopetuksen ensisijaisuutta. Komitea toivoo, että edellä mainittujen, vuonna 2000 toteutettavien hankkeiden toinen vaihe yhdistetään kielten eurooppalaisen teemavuoden 2001 valmisteluun. 6. 6. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 156/35 2. Yleistä 2. 3. Suunnitellut toimet 2. 1. Toimien tavoitteet ja perusteet 2. 3. 1. K e s k e i s e t t o i m e t 2. 1. 1. Komitea pitää kielten eurooppalaisen teemavuoden tavoitteita ja aloitteiden toteutusvälineitä yleisesti ottaen onnis- tuneina. Perustavoitteet ovat seuraavat: – Saatetaan Euroopan unionin kansalaiset tietoisiksi unionin rikkaasta kielellisestä monimuotoisuudesta. – Tehdään mahdollisimman monille selväksi vieraiden kiel- ten taidosta koituvat edut, jotka liittyvät pääasiassa kon- kreettiseen vapaaseen liikkuvuuteen Euroopassa sekä työlli- syyden kasvuun ja Euroopan yritysten kilpailukyvyn lisään- tymiseen maailmanmarkkinoilla. – Edistetään koko työiän kestävää kielten opiskelua ja siten saatavaa osaamista. – Kerätään ja levitetään tietoja kielten opetuksesta ja opiske- lusta. 2. 1. 2. pimuksessa määriteltyihin periaatteisiin: Toiminta perustuu Euroopan unionista tehdyssä so- – Euroopan todellisen rikkauden muodostavien kulttuurien tuntemuksen edistäminen 2. 3. 1. 1. Komitea kannattaa ehdotusta liittää kielten euroop- palaiseen teemavuoteen erityistapahtumia sekä ehdottaa kiel- tenopetukseen keskittyneille oppilaitoksille, että ne järjestäi- sivät avoimien ovien päiviä. Jäsenvaltioissa toteutettavat yhtei- set hankkeet, kuten teemavuoden alku- ja loppujuhlallisuudet, ovat kannatettavia. Komitean mielestä erityistapahtumat on järjes- 2. 3. 1. 2. tettävä siten, että niissä pitäydytään aiheessa ja ne suunnataan suurelle yleisölle. Lisäksi niiden on oltava pikemminkin viih- dyttäviä ja vuorovaikutteisia, ja ne voivat sisältää esimerkiksi erikielisiä esityksiä. On myös tärkeää, että keskeiset hankkeet televisioidaan asiaankuuluvasti. 2. 3. 1. 3. Komitea on tyytyväinen myös siihen, että teema- vuotena toteutettavat yhteisötoimet eivät koskisi vain yksityisiä kieliä, vaan niiden avulla pyrittäisiin välittämään yleistä viestiä kielellisen monimuotoisuuden eduista ja edistämään kaikkien kielten opiskelua. – henkilöiden vapaan liikkuvuuden edistäminen Euroopan 2. 3. 2. E r i t y i s t o i m e t unionissa. 2. 2. Kohderyhmät 2. 2. 1. Kielten eurooppalaisen teemavuoden avulla pyritään saamaan mahdollisimman monet Euroopan kansalaiset toi- mien piiriin ja vakuuttamaan heidät ikään, yhteiskuntaluok- kaan ja ammattiin katsomatta kielten opiskelun tärkeydestä. Laajaan kohderyhmään kuuluvat mm. – – – – – – – tietyllä alueella asuvat ja tiettyä kieltä puhuvat henkilöt kielirajojen tuntumassa asuvat henkilöt ammattiryhmät kouluikäiset lapset kouluikäisten lasten vanhemmat työmarkkinaosapuolet työttömät. AK korostaa, että myös vammaisten tulee kuulua kohde- ryhmään. 2. 3. 2. 1. Kaavaillut erityistoimet ovat seuraavat: – Suunnitellaan kohderyhmien välittömästi tunnistettavissa oleva tunnus, johon liitetään lyhyt ja kannustava, eri kielten ja kulttuurien tarpeita palveleva tunnuslause. Komissio suunnittelee tunnuksen yhteistyössä Euroopan neuvoston kanssa. Tunnusta voidaan käyttää sekä Euroopan yhteisön osittain rahoittamissa hankkeissa että paikallisten tahojen kokonaan rahoittamissa hankkeissa, jotka vastaavat kielten eurooppalaisen teemavuoden tavoitteita. – Hyödynnetään televisiota, joka on ihanteellinen suuren yleisön valveuttamisväline. Korkeiden kustannusten vuoksi mainostilan ostaminen ei tule kysymykseen, mutta ilmai- sen mainostamisen mahdollisuutta tulee tutkia. – – Järjestetään peruskouluikäisille lapsille sekä aikuisille eu- roopanlaajuisia kilpailuja. Perustetaan kielten eurooppalaisen teemavuoden Internet- sivu, joka sisältää kaiken aloitteesta julkaistavan tiedon ja linkit komission, Euroopan neuvoston ja jäsenvaltioiden kotisivuille ja tarjoaa erilaisia vuorovaikutusmuotoja käyt- täjille. C 156/36 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 6. 6. 2000 – – – Järjestetään messuja ja näyttelyitä. Järjestetään haastatteluja ja lehdistötilaisuuksia. Laaditaan jakeluun tarkoitettuja julisteita, esitteitä ja lehti- siä. Hanketta tukevat tahot antanevat julisteille tarvittavaa mainostilaa ilmaiseksi käyttöön. – Kutsutaan tilaisuuksiin julkisuuden henkilöitä ja kuului- suuksia, jotka tiedottavat kielten eurooppalaisen teemavuo- den tavoitteista. 2. 4. Yhteistyö Euroopan neuvoston ja EU:n jäsenyyttä hakeneiden maiden kanssa 2. 4. 1. Komitea toivoo, että Euroopan unionin ja Euroopan neuvoston yhteistyö on antoisaa. Komitea on erityisen tyyty- väinen mahdollisuuteen edistää teemavuotta yhteistyössä Eu- roopan neuvoston paikallis- ja aluehallintoasiain kongressin kanssa. Teemavuoden yleishallinnon suhteen komitea koros- taa, että komission ja Euroopan neuvoston sihteeristön tiiviin päivittäisen yhteistyön lisäksi on tärkeää järjestää säännöllisesti yhteisiä koordinaatiokokouksia. Komitea kiittää Euroopan neuvostoa siitä, että se 2. 4. 2. tukee myös EU:n jäsenyyttä hakeneiden maiden osallistumista kielten eurooppalaiseen teemavuoteen. Komitea toivoo, että hakijamaiden osallistumisesta aiheutuvat hankaluudet voite- taan yhteistyöllä. 2. 5. Hallinnolliset menettelyt ja hakemusten esittäminen 2. 5. 1. Komissio ehdottaa, että rahoitushakemukset vastaan- ottaa nimenomaan tätä tarkoitusta varten perustettava neuvoa- antava komitea. 2. 5. 2. Kielten eurooppalaisen teemavuoden hankkeita var- ten on kaavailtu kahta esittämiskierrosta: ensimmäisen kierrok- sen ehdotukset olisi tehtävä vuoden 2000 kesään tai alkusyk- syyn mennessä, ja avustukset myönnettäisiin valmisteluvuoden budjetista. Toisella kierroksella teemavuoden erityistavoitteita kokonaan tai osittain ennakoivat ehdotukset olisi tehtävä viimeistään keväällä 2001. 2. 5. 3. Komitea toivoo aiempien lausuntojensa mukaisesti, että hakukaavakkeet ovat mahdollisimman yksinkertaisia, ha- kemusten esittämiseen varataan riittävästi aikaa ja varojen jakamisprosessia nopeutetaan. julkaistun valkoisen kirjan näkemyksiä. Valkoisen kirjan paino- pisteitä ovat varhaisessa iässä sekä esikoulu- ja kouluiässä olevien lasten kielten opiskelu, kielten opettamista ja opiskelua koskevan tiedon vaihto sekä kääntämistä ja tulkkausta koske- vien aloitteiden edistäminen tavoitteena helpottaa eri kieliä puhuvien henkilöiden tehokasta kommunikointia. Komitea pitää erittäin myönteisenä päätöstä antaa 2. 5. 5. jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason hankkeille etusija tuotet- taessa laadukasta audiovisuaalista tiedotusmateriaalia. 2. 6. Neuvoa-antava komitea Ehdotetun päätöksen 5 artiklassa määrätään neuvoa- 2. 6. 1. antavan komitean perustamisesta. Kullakin jäsenvaltiolla olisi neuvoa-antavassa komiteassa kaksi edustajaa. Jäsenvaltiot voi- sivat vapaasti valita, olisivatko edustajat asiantuntijoita vai poliitikkoja. 2. 7. Rahoitus 2. 7. 1. Kielten eurooppalaisen teemavuoden yhteisötason aloitteet rahoitettaisiin kokonaisuudessaan yhteisön budjetista, kun taas paikallis-, alue- ja jäsenvaltiotason sekä ylikansallisten aloitteiden kustannuksista yhteisö rahoittaisi 50 %. Kyseisiä aloitteita varten on tarkoitus asettaa käyttöön yhteensä 8 mil- joonaa euroa. Valmisteluhankkeita rahoitettaisiin lisäksi 4 mil- joonalla eurolla, jotka olisi käytettävä vuoden 2000 aikana. Unionin on määrä rahoittaa osittain seuraavanlaisia 2. 7. 2. jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason sekä ylikansallisen tason hankkeita: – – – tapaamiset ja yleisötilaisuudet tiedotus- ja edistämistoimet kyselyt ja tutkimukset – muut toimet, joiden tavoitteet vastaavat yhtä tai useampaa teemavuoden tavoitetta ja joita ei voi rahoittaa yhteisön muista käynnissä olevista ohjelmista. 2. 7. 3. Komitea kannattaa periaatetta, jonka mukaan mui- den ohjelmien tai toimenpiteiden puitteissa jo rahoitettavia samankaltaisia hankkeita ei rahoitettaisi. Näin vältetään kielten eurooppalaista teemavuotta varten myönnettyjen varojen tar- peeton hajonta ja hyödynnetään varat parhaalla mahdollisella tavalla. 2. 8. Paikallisyhteisöjen rooli ja yhteydet Komitea on tyytyväinen siihen, että etusijalle asete- 2. 5. 4. taan hankkeet, joiden vaikutus Euroopan kansalaisuuden kehit- tämiseen ilmenee selkeästi ja jotka noudattavat vuonna 1995 2. 8. 1. On syytä korostaa paikallisviranomaisten keskeistä roolia esikoulutuksen, nuorisotyön, koulutuspalvelujen ja EU:n kulttuurisen monimuotoisuuden tukitoiminnassa. Kielet ovat oleellinen osa kulttuurista monimuotoisuutta. 6. 6. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 156/37 2. 8. 2. Ei tule myöskään unohtaa paikallisyhteisöjen paino- arvoa luotaessa ja ylläpidettäessä alueiden välistä sekä EU:n ulkopuolisten tahojen, etenkin hakijamaiden kanssa tehtävää yhteistyötä. Komitea kannattaa neuvoa-antavan komitean pe- rustamista. Komiteaan on määrä kuulua kaksi edustajaa kusta- kin jäsenvaltiosta, ja sen puheenjohtaja olisi komission edusta- ja. Paikallisviranomaisten oleellinen ja välttämätön panos toteutuisi komitean puitteissa. 2. 9. Arviointi ja ennakoitu vaikutus 2. 9. 1. Alueiden komitea pitää erittäin myönteisenä kielten eurooppalaisen teemavuoden järjestämistä ja arvelee, että se tulee vaikuttamaan innostavasti Euroopan kansalaisiin. Kielet ovat nimittäin hyvin laajan kiinnostuksen kohde, ja tämä tuo teemavuoden piiriin lukuisia henkilöitä ja organisaatioita. 2. 9. 2. Kielten eurooppalaisella teemavuodella voi olla myös merkittävä kerrannaisvaikutus, sillä yhteisötason toimilla herä- tetään tiedotusvälineiden yleinen kiinnostus. Myös alemman tason toimille, jotka kohdistetaan erityisryhmiin, jäsenvaltioi- hin tai alueisiin, saataneen julkisuutta. Kielten eurooppalaisen teemavuoden vaikutuksen 2. 9. 3. jo maksimoimiseksi on tehtävä johtopäätöksiä vastaavista, päättyneistä aloitteista, kuten elinikäisen oppimisen eurooppa- laisesta teemavuodesta. Sen yhteydessä tehtiin tiettyjä virheitä, jotka vaaransivat ulkopuolisen rahoituksen saannin. 2. 9. 4. Elinikäisen oppimisen teemavuoden toiminnat, joita varten ei saatu riittävästi varoja, olivat viestintätuotteiden laadinta kaikilla yhteisökielillä, edistämis- ja markkinointitoi- minta, jolla pyrittiin kiinnittämään tiedotusvälineiden huomio, sekä yksittäisten hankkeiden yhteydessä havaituista hyvistä käytänteistä tiedottaminen. Tehtyjä virheitä ei tule toistaa kielten eurooppalaisena teemavuotena. 3. Erityistä 3. 1. Kielten opiskelu 3. 1. 1. Kielten eurooppalaisen teemavuoden onnistumiseksi on kiinnitettävä erityistä huomiota vuoden 2000 valmistelu- vaiheeseen. 3. 1. 2. Tutkimusten ja kyselyjen avulla on selvitettävä eri kohderyhmien suhtautuminen kielten opiskeluun, teemavuo- teen 2001 kohdistuvat odotukset sekä näkemykset mahdolli- sista toteutusmuodoista unohtamatta, että 51 % aikuisikäisistä Euroopan kansalaisista ja 29 % 15–24 vuotiaista nuorista ei hallitse yhtään vierasta kieltä riittävän hyvin käydäkseen sillä keskustelua. 3. 1. 3. Komitea on aina voimakkaasti kannattanut kielitai- don edistämistä, sillä kielet antavat merkittävän panoksen kulttuuriin ja työllisyyteen. Lisäksi ne ovat kansalaisten liikku- vuuden välttämätön edellytys EU:ssa. Komitea painottaa erityisesti tarvetta oppia kieliä 3. 1. 4. jo varhaisessa vaiheessa, jotta Euroopan kansalaisuus on todellisuutta ensimmäisistä elinvuosista lähtien ja nuoret kas- vavat monikieliseen yhteiskuntaan. Tällaisessa yhteiskunnassa opiskellaan kieliä koko elinikä osana todellista eurooppalaista elämäntapaa. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä ”Kieltenopiskelijan 3. 1. 5. oppaan” laatimishankkeeseen. Oppaassa annetaan tietoja hyvän kielikurssin ominaisuuksista ja esitetään tehokkaita opiskelutekniikoita. 3. 1. 6. Komitea toteaa, että kielten eurooppalaisena teema- vuotena toteutettavat aloitteet on koordinoitava tehokkaasti jo käynnissä olevien, vuonna 2000 toiseen vaiheeseen siirtyviin erityisohjelmiin (Sokrates ja Leonardo) sisältyvien aloitteiden kanssa. Komitea korostaa tässä yhteydessä Lingua-ohjelman merkitystä. Kielten opiskelua edistävien ja eri 3. 1. 7. jäsenvaltioissa toimivien organisaatioiden kumppanuussuhteiden kehittämi- nen on erityisen tärkeää. 3. 2. Kulttuurisen monimuotoisuuden edistäminen 3. 2. 1. Komitea korostaa jälleen kerran, että kulttuurinen monimuotoisuus on koko Eurooppaa rikastuttava tekijä, kuten todettiin Euroopan yhteisön ensimmäisen kulttuuria koskevan puiteohjelman (2000–2004) yhteydessä. Vain muiden kulttuu- rien tunteminen pääasiassa kielten opiskelun avulla voi estää huolestuttavien ilmiöiden, kuten rasismin ja muukalaisvihan leviämistä. 3. 3. Kielten eurooppalaisen teemavuoden piiriin kuuluvat kielet 3. 3. 1. Yhteisön kielten tasavertaisuusperiaatteen mukaisesti päätösehdotuksen 1 artiklassa todetaan, että vuoden 2001 teemavuoden aloitteet koskevat yhteisön kaikkia virallisia kieliä, iiriä, lëtzebuergia sekä muita jäsenvaltioiden tunnusta- mia kieliä. 3. 3. 2. tavaa liikkumavaraa, päättää, mitä kieliä teemavuoden aloitteet koskevat. Komitea kannattaa yksittäisille jäsenvaltioille annet- jonka puitteissa ne voivat itsenäisesti C 156/38 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 6. 6. 2000 3. 3. 3. Vuoden 2001 julistaminen kielten eurooppalaiseksi teemavuodeksi on kannatettavaa, sillä näin vaikutetaan mer- kittävästi vähemmistökielten suojeluun sekä kielten tilanteen ja niiden käytön tutkimiseen eri puolilla Eurooppaa. 4. Paikalliset ja alueelliset toimet Kielten kansainvälisen teemavuoden 2001 onnistumi- 4. 1. nen edellyttää kykyä hyödyntää tiedotusvälineitä, mutta myös ja ennen kaikkea alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista. 4. 2. Koska mahdollisimman monien toivotaan osallistuvan teemavuoden tapahtumiin, on tärkeimmät toimet suunnattava epäsuotuisissa oloissa eläviin väestöryhmiin, joita ajanmukai- tiedotusvälineet eivät useinkaan tavoita. Kyseisten simmat väestöryhmien kannalta paikallisviranomaiset ovat ehdotto- man tärkeitä välittäjiä, sillä ne tuntevat perinpohjaisesti alueen- sa ja sen asukkaat ja kykenevät näin ollen toteuttamaan teemavuoden 2001 aloitteet todella tehokkaasti. 4. 3. Komitea kannattaa erityistapahtumien järjestämistä mutta korostaa, että niiden järjestäjien on oltava maantieteelli- sesti lähellä kohderyhmiä, sillä vain siten eri yhteiskuntaryh- miin kuuluvat voidaan saada osallistumaan laajamittaisesti tapahtumiin. Alue- ja paikallisviranomaisten tuki on tässäkin yhteydessä välttämätöntä. Komitea katsoo, että mahdollisim- man laajan osallistumisen varmistamiseksi paikallisviranomai- sia voitaisiin tukea kielten eurooppalaiseen teemavuoteen liittyvien aiheiden yhdistämisessä niiden päivittäiseen toimin- taan. Tämä voisi tapahtua esim. yhdistämällä palvelujen toimit- tamiseen nykyistä enemmän monikielisiä ja asiakaslähtöisiä kokeiluohjelmia tai nimeämällä vastuuhenkilöitä koordinoi- maan viranomaisten työhön uusia kielellisiä lähestymistapoja. Kulttuuri 2000 -ohjelmasta antamansa lausunnon mu- 4. 4. kaisesti komitea ilmaisee huolensa siitä, että merkittäviä ja laajavaikutteisia toimia korostetaan liikaa, jolloin riskinä on huomion keskittäminen päätapahtumiin sekä paikallis- ja kansalaistapahtumien jääminen liian vähälle huomiolle. Lisäksi jotka kiinnostavat vain on vältettävä ”elitistisiä” aloitteita, asiantuntijoita suuren yleisön sijaan. 5. Päätelmät Alueiden komitea kannattaa ehdotusta julistaa vuosi 2001 kielten eu- 5. 2. rooppalaiseksi teemavuodeksi ja sitä, että kielitaitokysymys asetetaan viimeinkin etualalle yhteisön toimissa edistettäessä jäsenvaltioiden kulttuurien keskinäistä tuntemusta ja toteutet- taessa kansalaisten vapaan liikkuvuuden periaatetta Euroo- passa 5. 3. katsoo, että edellä mainitut aloitteet tukevat Euroopan laajentumisprosessia siinä määrin kuin EU:n jäsenyyttä hake- neet maat osallistuvat niihin; vuonna 2001 on nimittäin tarkoitus järjestää lukuisia tilaisuuksia hakijamaiden kulttuurin tunnetuksitekemiseksi, mikä luo edellytyksiä niiden integroitu- miselle kannattaa kielten eurooppalaista teemavuotta myös 5. 4. siksi, että se antaa arvokkaan panoksen Euroopan kansalaisten ammattikoulutuksen parantamiseen etenkin ajatellen ammat- tipätevyyttä koskevan tiedon vaihtoa Euroopan maiden välillä 5. 5. painottaa periaatetta, jonka mukaan mahdollisimman monet Euroopan kansalaiset tulee saada osallistumaan toteu- tettaviin aloitteisiin, ja suosittaa, että yhteiskunnallisen tilan- teen mukaan käytetään erilaisia tiedotusmenetelmiä 5. 6. kannattaa jäsenvaltioille annettavaa liikkumavaraa, jonka puitteissa ne voivat päättää, mitä kieliä – myös vähem- mistökieliä – otetaan kielten eurooppalaisen teemavuoden piiriin toivoo, että alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat 5. 7. teemavuoteen aktiivisesti ja kannustavasti, että paikalliset hankkeet määritellään selkeästi ja niiden rahoitus hoidetaan mutkattomasti 5. 8. korostaa alue- ja paikallisviranomaisten keskeistä roo- lia, sillä vain ne kykenevät saman jäsenvaltion erilaisten kulttuuristen ja kielellisten identiteettien edustajina edistämään kulttuurista ja kielellistä vuorovaikutusta ehdottaa lisäksi, että alue- ja paikallisviranomaiset 5. 9. huolehtisivat yhteyspisteistä, joissa annetaan tietoa kielten eurooppalaisen teemavuoden aloitteista ja apua niiden toteu- tuksessa toivoo, että komitea kutsutaan mukaan laatimaan 5. 10. päätösraporttia, johon kootaan teemavuoden tulokset, sillä vain alue- ja paikallisviranomaiset voivat arvioida teemavuoden onnistumista mitattuna tapahtumiin paikallistasolla osallistu- neiden henkilöiden määrällä toivoo, että komitean edustajat voivat osallistua aktiivi- 5. 1. sesti päätösehdotuksen 5 artiklassa tarkoitetun neuvoa-anta- vaan komitean työhön komitea ehdottaa, että yhteisön prosentuaalista rahoi- 5. 11. tusosuutta alue- ja paikallistasolla toteutettavien aloitteiden kustannuksista lisätään 6. 6. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 156/39 5. 12. katsoo, että kielten eurooppalaisen teemavuoden on- nistuminen edellyttää kykyä hyödyntää joukkoviestimiä par- haalla mahdollisella tavalla, sillä vain niiden avulla, paikalliset tiedotusvälineet mukaan luettuina, voidaan tavoittaa suuri yleisö katsoo, että ollakseen todella tehokas tiedotuskam- 5. 13. panjan on saatava huomiota jäsenvaltioiden valtakunnallisten televisioverkkojen lisäksi ennen kaikkea paikallistelevisioissa, - radioissa ja -lehdissä sekä uusissa viestimissä; monista paikallis- tason tutkimuksista nimittäin ilmenee, että paikallistelevisioi- den ja -lehtien katselu- ja ostoluvut ovat huomattavasti valta- kunnallisten tiedotuskanavien vastaavia lukuja suuremmat 5. 14. keita, joissa kannustetaan innovatiiviseen toimintaan kehottaa suosimaan erityisesti pienimuotoisia hank- 5. 15. on samaa mieltä siitä, että kielten eurooppalaisen teemavuoden onnistumiseksi on panostettava vaikutuksiltaan ja mittasuhteiltaan laajoihin hankkeisiin, joihin tulee yhdistää alue- ja paikallisviranomaisten toteuttamia pieniä ja rikastutta- via aloitteita; hankkeen kohderyhmiä maantieteellisesti lähellä olevina tahoina alue- ja paikallisviranomaiset vahvistavat kiel- ten eurooppalaisen teemavuoden keskeistä sanomaa 5. 16. suosittaa, että kun kielten eurooppalaisen teemavuo- den aloitteita tehdään tunnetuksi, painotetaan seuraavia perus- tavoitteita: a) kielten opiskelun edistämisen tarve yleensä Bryssel 17. helmikuuta 2000. b) yhteisön kaikkien kielten sekä vähemmistökielten tasa- arvo c) periaate, jonka mukaan Euroopan unionin kielellinen ja kulttuurinen monimuotoisuus on koko Euroopan todelli- nen rikkaus 5. 17. kannattaa päätöstä laatia Internet-sivu, joka omistet- taisiin kokonaisuudessaan kielten eurooppalaista teemavuotta koskevalle tiedolle; jotta mahdollisimman monille saataisiin tieto kyseisistä Internet-sivuista, komitea ehdottaa, että se sisällytetään tätä tärkeää yhteisöaloitetta varten laadittavaan tunnukseen; komitean mielestä on aiheellista ja tehokasta tiedottaa teemavuoden Internet-sivuista myös alue- ja paikallis- yhteisöjen Internet-sivuilla 5. 18. kehottaa määrittelemään pikaisesti kielten eurooppa- laisen teemavuoden piiriin valittavien hankkeiden valintaperus- teet, jotta helpotetaan alue- ja paikallisviranomaisten toimintaa ja annetaan niille riittävästi aikaa valmistella kyseisiä hankkeita; lisäksi komitea ehdottaa, että valintaperusteet tehdään mahdol- lisimman yleisluontoisiksi, jotta paikallistason toimijoille jää riittävästi liikkumavaraa 5. 19. kehottaa kielten eurooppalaisen teemavuoden tavoit- teiden mukaisesti kääntämään kaikki teemavuoden tiedotteet jotka jäsenvaltiot kaikille kielille, myös vähemmistökielille, haluavat ottaa hankkeen piiriin, sekä julkaisemaan ne myös vammaisille tarkoitetuissa audiovisuaalisissa apuvälineissä 5. 20. ehdottaa lisäksi, että vuonna 2000 järjestettävät en- nakkokyselyt toteutetaan laaja-alaisesti kaikissa jäsenvaltiossa ja kaikissa ikäryhmissä, ja että kyselyjen yhteydessä selvitetään myös määrällisesti, ketkä haluavat oppia vieraita kieliä. Alueiden komitean Puheenjohtaja Jos CHABERT


eurovoc_concepts:
EU policy
development policy
sustainable development

text: C 339/258 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 11. 2000 Quinta-feira, 17 de Fevereiro de 2000 7. Coerência das diversas políticas da União com a política de desenvolvimento B5-0117, 0120, 0121, 0122 e 0123/2000 Resolução do Parlamento Europeu sobre a coerência das diversas políticas da União com a política de desenvolvimento O Parlamento Europeu, (cid:1) Tendo em conta o Tratado da União Europeia, (cid:1) Tendo em conta a Resolução do Conselho de 5 de Junho de 1997 sobre a coerência entre a coope- ração para o desenvolvimento e as demais políticas da UE, que aborda especificamente os temas da construção da paz, da prevenção e resolução de conflitos, da segurança alimentar, das pescas e da migração, (cid:1) Tendo em conta o artigo 12o da Convenção de Lomé sobre a coerência das políticas comunitárias e o seu impacto na aplicação do acordo ACP-UE, (cid:1) Tendo em conta a declaração do Conselho de 18 de Novembro de 1992 sobre a política de desenvol- vimento na perspectiva do ano 2000, que reconhece a ligação existente entre a política de cooperação para o desenvolvimento e as outras políticas comunitárias, bem como a necessidade de ter em conta o impacto dessas políticas nos países em vias de desenvolvimento, (cid:1) Tendo em conta o pedido do Conselho à Comissão no sentido de que esta apresente relatórios anuais sobre os progressos realizados neste domínio, bem como propostas relativas à acção futura, e o desejo expresso de analisar o primeiro desses relatórios durante o segundo semestre de 1998, A. Recordando que o Tratado da União Europeia estabelece que cabe ao Conselho e à Comissão a res- ponsabilidade de assegurar a coerência do conjunto da sua acção externa no âmbito das políticas que adoptarem em matéria de relações externas, de segurança, de comércio, de economia e de desenvolvi- mento, bem como a execução dessas políticas de acordo com as respectivas competências, B. Considerando que o capítulo relativo à cooperação para o desenvolvimento (artigo 178o do Título XX) do Tratado que institui a Comunidade Europeia prevê que a Comunidade tenha em conta os objecti- vos a que se refere o artigo 177o nas políticas que puser em prática e que sejam susceptíveis de afectar os países em vias de desenvolvimento, C. Recordando que o artigo 177o estabelece os objectivos do programa de desenvolvimento da Comuni- dade Europeia no que se refere ao desenvolvimento social e sustentável, à luta contra a pobreza e à inserção dos países em vias de desenvolvimento na economia mundial, D. Considerando que a resolução do Conselho acima citada de 5 de Junho de 1997 reconhece implicita- mente que existe uma falta de coerência entre algumas das políticas da UE e a sua política de coope- ração para o desenvolvimento, E. Considerando que se tem verificado, em diversas áreas, que esta falta de coerência prejudica a eficácia da política de desenvolvimento da UE e, consequentemente, o desenvolvimento dos países destinatá- rios, F. Recordando que o Conselho convidou a Comissão a apresentar relatórios anuais sobre os progressos realizados neste domínio, bem como propostas de acções subsequentes, devendo o primeiro desses relatórios ser debatido pelo Conselho no segundo semestre de 1998, G. Observando que a Comissão ainda não elaborou qualquer relatório sobre a aplicação da resolução acima citada, apesar de o Conselho ter apresentado reiterados pedidos nesse sentido, H. Considerando que a resolução do Conselho identificou quatro áreas específicas nas quais a coerência das políticas é particularmente importante (construção da paz e prevenção e solução de conflitos; segurança alimentar; pescas; migração), mas que diversas delegações salientaram igualmente a impor- tância de garantir a coerência das políticas noutras áreas, como a agricultura, o comércio e o ambi- ente, 29. 11. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 339/259 Quinta-feira, 17 de Fevereiro de 2000 I. J. Considerando que não se poderá obter qualquer progresso significativo em termos de desenvolvimento sustentável sem que a UE e outros produtores importantes abram os seus mercados aos produtos dos países em desenvolvimento e ponham termo a subsídios que têm repercussões negativas na exporta- ção de produtos agrícolas dos países em desenvolvimento; salientando a necessidade de promover a produção local, Lamentando a inexistência de uma abordagem coerente da Comissão no âmbito da sua política para os direitos humanos, que adopta padrões diversos em matéria de promoção e de sanções consoante as áreas geográficas de intervenção, K. Considerando que a protecção do ambiente não pode confinar-se a programas específicos, devendo constituir uma componente estrutural da política para o desenvolvimento como um todo, L. Considerando que a prevenção de conflitos e, em particular, as restrições ao comércio de armamento com países terceiros devem constituir um elemento essencial da estratégia da UE em relação aos países em desenvolvimento, M. Preocupado com a possibilidade de a não aplicação das políticas estabelecidas diminuir a legitimidade das instituições europeias a nível da opinião pública, N. Observando com preocupação que a interpretação das normas da OCM feita pela Comunidade, nome- adamente do artigo XXIV do GATT, relativo ao estabelecimento de zonas de comércio livre, é muito estrita, deixando de ter em conta a necessidade de permitir a necessária flexibilidade nas negociações que envolvem países em vias de desenvolvimento, O. Observando que a pauta aduaneira comum da Comunidade favorece as importações de matérias-pri- mas, em detrimento dos produtos manufacturados, e que os valores máximos dizem largamente res- peito a produtos que correspondem, para os países em desenvolvimento, aos mais importantes inte- resses no domínio da exportação, tais como os têxteis e o vestuário e os produtos alimentares, contrariando assim o objectivo fixado pela UE em matéria de desenvolvimento, de promover a produ- ção local sustentável e fortalecer as economias locais dos países em desenvolvimento, P. Salientando que a revisão prevista da disposição relativa aos direitos de propriedade intelectual no domínio das patentes sobre organismos vivos poderia ter efeitos negativos no acesso às sementes pelos agricultores dos países em vias de desenvolvimento; Q. Preocupado com a actuação de determinadas empresas transnacionais europeias, em contradição fla- grante com os objectivos de desenvolvimento da União, nomeadamente quando exportam produtos como medicamentos, alimentos e pesticidas, cuja venda é proibida na União, R. Lamentando que o serviço de comércio da Direcção-Geral do Desenvolvimento tenha sido transferido para a Direcção-Geral do Comércio; S. Notando ainda que a política externa de pescas da UE poderá ter um impacto negativo sobre os recursos piscícolas e a indústria de pesca local, T. Observando o desequilíbrio entre os objectivos de desenvolvimento declarados pela União e a orien- tação do seu Orçamento, em particular os cortes orçamentais efectuados ao Orçamento 2000 relativa- mente à cooperação para o desenvolvimento, Apela ao Conselho e à Comissão para que zelem por que as dotações destinadas à exportação e aos 1. investimentos sejam mais adequadas relativamente aos objectivos da política de desenvolvimento da UE; Exorta a Comissão a publicar de imediato um relatório anual sobre a coerência das políticas relativa- 2. mente à cooperação para o desenvolvimento; Exorta a Comissão a tratar com urgência da necessidade de conferir prioridade à coerência das polí- 3. ticas e a criar mecanismos pró-activos e preventivos para atingir esse objectivo; C 339/260 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 11. 2000 Quinta-feira, 17 de Fevereiro de 2000 4. Insta o Conselho a tomar medidas urgentes sempre que isso for necessário para solucionar qualquer falta de coerência verificada e, desse modo, garantir a utilização eficaz dos recursos da UE e a obtenção de progressos na consecução dos objectivos de cooperação para o desenvolvimento que definiu; Exorta o Conselho a formular estratégias comuns e normas coerentes em matéria de erradicação da 5. pobreza, de desenvolvimento humano, de ambiente, de direitos humanos e de boa governação, a fim de aperfeiçoar as políticas para o desenvolvimento aplicadas pelos quinze Estados-membros; Insta a Comissão a reorganizar os seus serviços e a distribuir as suas pastas por forma a conseguir 6. uma coordenação mais eficaz das diversas políticas de ajuda, bem como políticas de ajuda ambiciosas e uniformes em todas as áreas geográficas; 7. Solicita a criação de um grupo de trabalho inter-serviços sobre a coerência, constituído pelas Direc- ções-Gerais da Comissão cujas políticas são susceptíveis de impacto na política de desenvolvimento da União, incluindo as Direcções da Agricultura, das Pescas, da Investigação, do Comércio, das Relações Exter- nas e do Desenvolvimento; Solicita à Comissão que considere a possibilidade de introduzir um controlo da coerência, particular- 8. mente no que se refere à cooperação para o desenvolvimento, de modo a evitar a ocorrência de casos de incoerência involuntária das políticas neste domínio, incluindo o estabelecimento de um procedimento de queixa, aberto aos governos e às organizações da sociedade civil; Convida o Conselho e a Comissão a adoptarem medidas adequadas para compatibilizar progressiva- 9. mente a Política Agrícola Comum e a Política Comum das Pescas com os objectivos das políticas de desen- volvimento da UE; Insta também a que nas próximas negociações da OMC estes mesmos princípios de coerência das 10. políticas sejam debatidos e sejam objecto de decisões, de modo a proteger os interesses dos países em desenvolvimento, especialmente dos países menos desenvolvidos; 11. Entende que a suspensão parcial ou total da ajuda e outras sanções devem também ser harmoniza- das através da adopção de critérios coerentes de intervenção a aplicar a todos os países em desenvolvi- mento, independentemente da sua localização geográfica; 12. Sublinha a importância de uma cláusula ambiental normalizada nos acordos com os países em desenvolvimento e da promoção da observância por todas as partes do objectivo do desenvolvimento sustentável, tal como foi definido no processo de Cardiff e nos compromissos pertinentes da Organização das Nações Unidas (Rio, Copenhaga, etc. ); 13. Reitera a importância da coerência das políticas em matéria de comércio de armamento, de modo a garantir o controlo e a limitação das vendas de armas a países de risco, de acordo com o Código de Conduta da UE em matéria de exportações de armamento; 14. Chama a atenção para a continuação da tragédia das minas antipessoal e do seu impacto na execu- ção de numerosos programas da Comunidade e dos Estados-membros, incluindo as políticas para o desen- volvimento, e insta a Comissão e o Conselho a publicarem relatórios sobre as medidas relativas às minas antipessoal adoptadas recentemente a fim de aumentar a coerência, a coordenação e a eficácia das medidas da UE contra as minas antipessoal; Exorta a Comissão a ter em conta a coerência política em todas as negociações internacionais de 15. cooperação que a UE estabelecer com países em vias de desenvolvimento ou grupos de países em desen- volvimento; Exorta os Estados-membros a tomarem as medidas adequadas para garantir a coerência das suas 16. políticas a nível nacional e comunitário; 17. Solicita à Comissão e aos Estados-membros que reforcem o papel de instituições como a CNUCED e que aproveitem a X Conferência da CNUCED em Banguecoque para avaliar em profundidade a coerência entre as políticas comerciais e de liberalização e o desenvolvimento, em particular no que respeita ao destino das populações mais pobres; Encarrega a sua Presidente de transmitir a presente resolução ao Conselho, à Comissão, aos gover- 18. nos e parlamentos dos Estados-membros e à CNUCED


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 373/2000 της Επιτροπής, της 17ης Φεβρουαρίου 2000, για καθορισμό της μέγιστης μείωσης των δασμών κατά την εισαγωγή σόργου στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 2774/1999

text: 18. 2. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 46/31 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 373/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 17ης Φεβρουαρίου 2000 για καθορισµό της µέγιστης µείωσης των δασµών κατά την εισαγωγή σόργου στο πλαίσιο του διαγωνι- σµού που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2774/1999 Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί δηµιουργίας κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 της Επιτροπής (2), και ιδίως το άρθρο 12 παράγραφος 1, Εκτιµώντας: (1) (2) Ότι έχει προκηρυχθεί διαγωνισµός για τη µέγιστη µείωση του δασµού κατά την εισαγωγή σόργου στην Ισπανία µε τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2774/1999 της Επιτροπής (3). Ότι, κατ’ εφαρµογή του άρθρου 5 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1839/95 της Επιτροπής (4), όπως τροποποιήθηκε από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1963/95 (5), η Επιτροπή δύναται, σύµφωνα µε τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 23 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92, να αποφασίσει τον καθορισµό µιας µέγιστης µείωσης του δασµού κατά την εισαγωγή. Ότι για τον καθορισµό αυτό πρέπει κυρίως να ληφθούν υπόψη τα κριτήρια που προβλέπονται στα άρθρα 6 και 7 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1839/95. Ότι ο διαγωνι- σµός θα κατακυρωθεί στους ενδιαφεροµένους που συµµετέ- χουν, των οποίων οι προσφορές ανταποκρίνονται στο επί- πεδο της µέγιστης µείωσης του δασµού κατά την εισαγωγή ή είναι µικρότερες αυτού του επιπέδου. (3) (4) Ότι η εφαρµογή των κριτηρίων που προβλέπονται ανωτέρω στη σηµερινή κατάσταση της αγοράς του εν λόγω σιτηρού, οδηγεί στον καθορισµό της µέγιστης µείωσης του δασµού κατά την εισαγωγή στο ποσό που αναφέρεται στο άρθρο 1. Ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης σιτηρών. ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Για τις προσφορές που ανακοινώνονται στο πλαίσιο του διαγωνι- σµού που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2774/1999 από τις 11 έως 17 Φεβρουαρίου 2000, η µέγιστη µείωση του δασµού κατά την εισαγωγή σόργου καθορίζεται σε 51,88 EUR/t ανά τόνο για µέγιστη συνολική ποσότητα 1 000 t. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 18 Φεβρουαρίου 2000. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 17 Φεβρουαρίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 334 της 28. 12. 1999, σ. 5. (4) ΕΕ L 177 της 28. 7. 1995, σ. 4. (5) ΕΕ L 189 της 10. 7. 1995, σ. 22


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0499/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen. Prisforskelle på biler.

eurovoc_concepts:
United Kingdom
common commercial policy
discriminatory price
exclusive distribution agreement
motor car

text: C 303 E/200 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 5 % af EU(cid:146)s borgere over 65 (cid:229)r lider imidlertid af Alzheimers sygdom, hvis degenererende virkning der endnu ikke findes nogen effektiv behandling imod. Kan Kommissionen oplyse, hvilke procedurer den agter fastl(cid:230)gge, og hvilke kriterier den vil fłlge for forbedring af anvendelsen af bevillingerne under den nye budgetpost B3-4307N, der er oprettet livskvaliteten for personer, der er ramt af en neurodegenerativ sygdom som f. eks. Alzheimers sygdom eller hermed besl(cid:230)gtede sygdomme, og for personer, der yder bistand p(cid:229) et ikke-fagligt grundlag? til Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (22. marts 2000) Kommissionen er klar over de konsekvenser, som demografiske faktorer, og navnlig de europ(cid:230)iske borgeres stigende levealder, vil f(cid:229) for samfundet som helhed og for sundhedssystemerne i s(cid:230)rdeleshed. Den understregede disse konsekvenser i sin meddelelse om udviklingen i folkesundhedspolitikken i Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab (1), og de behandles endvidere i dens kommende meddelelse og forslag til et handlingsprogram inden for folkesundhed. Endvidere er udviklingen af strategier, der sigter mod at forbedre de (cid:230)ldres sundhed, blevet prioriteret i forbindelse med det nuv(cid:230)rende f(cid:230)llesskabshandlingspro- gram om fremme af sundhed, information, undervisning og uddannelse. Som fłlge af befolkningens stigende levealder vil antallet af mennesker, der rammes af Alzheimers helt sikkert stige i fremtiden, og Kommissionen er fuldt ud klar over de store lidelser, denne sygdom medfłrer ikke blot for patienterne, men ogs(cid:229) for deres p(cid:229)rłrende. Det forv(cid:230)rrer situationen, at det ikke er muligt hverken at behandle eller effektivt at forebygge Alzheimers sygdom, og det begr(cid:230)nser samtidig mulig- hederne for at gennemfłre en indsats b(cid:229)de p(cid:229) nationalt plan og p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan. Budgetpost B3-4307 er afsat til foranstaltninger, der sigter mod at forbedre livskvaliteten for patienter med neurodegenerative sygdomme s(cid:229)som Alzheimers og for de mennesker, der p(cid:229) frivillig basis tager sig af Alzheimer-patienter. Kommissionen er i łjeblikket ved at undersłge virkningerne af gennemfłrelsen af denne budgetpost, herunder virkningerne p(cid:229) udgifterne til andre f(cid:230)llesskabsforanstaltninger inden for folkesundhed. N(cid:229)r denne undersłgelse er fuldfłrt, vil Kommissionen sende resultatet af undersłgelsen direkte til det (cid:230)rede parlamentsmedlem. (1) KOM(98) 230 endelig udgave. (2000/C 303 E/228) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0499/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Kommissionen (17. februar 2000) Om: Prisforskelle p(cid:229) biler Er det Kommissionens opfattelse, at de v(cid:230)sentligt hłjere priser p(cid:229) biler i Det Forenede Kongerige er resultatet af samordnet praksis fra bilproducenternes og/eller forhandlernes side og fłlgelig błr afsted- komme en fremskyndet revision af den samlede undtagelse fra konkurrencereglerne i henhold til de g(cid:230)ldende bestemmelser, og hvis Kommissionen ikke mener dette er tilf(cid:230)ldet, hvordan forklarer den da de v(cid:230)sentlige og vedvarende prisforskelle p(cid:229) nye biler, som langt overstiger det tal, der anfłrtes i det notat, Kommissionen offentliggjorde i forbindelse med forordning E(cid:216)F nr. 123/85 (1)? (1) EFT L 15 af 18. 1. 1985, s. 16. 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/201 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (8. marts 2000) Ifłlge artikel 11 i gruppefritagelsesforordningen vedrłrende salg af motorkłretłjer (Kommissionens forordning (EF) nr. 1475/95 af 28. juni 1995 om anvendelse af EF-traktatens artikel 85, stk. 3, p(cid:229) visse kategorier af salgs- og serviceaftaler vedrłrende motorkłretłjer) (1), som udlłber den 30. september 2002, skal Kommissionen med regelm(cid:230)ssige mellemrum foretage en vurdering af anvendelsen af denne forordning, is(cid:230)r hvad ang(cid:229)r prisforskellen p(cid:229) de omhandlede varer mellem de forskellige medlemsstater og kvaliteten af den service, der ydes de endelige forbrugere. Kommissionen har i denne forbindelse siden 1993 overv(cid:229)get prisforskellene p(cid:229) motorkłretłjer i F(cid:230)llesskabet i sin halv(cid:229)rlige oversigt over bilpriserne (2). I henhold til artikel 11 skal Kommissionen ogs(cid:229) udarbejde en rapport om virkningerne af denne forordning senest 31. december 2000. Det er korrekt, at Kommissionen siden 1997 har konstateret hłje prisforskelle mellem Det Forenede Kongerige og de łvrige medlemsstater. Det skyldes til dels det britiske punds styrke, men ogs(cid:229) i et vist omfang, at motorkłretłjerne i Det Forenede Kongerige er konstrueret til hłjrekłrsel. Det er ogs(cid:229) konstateret, at medlemsstater med hłje afgifter p(cid:229) bilkłb har lave priser inden skat. Denne situation kan bidrage til kunstigt hłje prisforskelle mellem de p(cid:229)g(cid:230)ldende lande og lande, hvor der ikke findes s(cid:229)danne afgifter, som f. eks. i Det Forenede Kongerige. Kommissionen tror, at den łgede gennemsigtighed p(cid:229) prisomr(cid:229)det, der fremmes af oversigten over bilpriserne og euroens indfłrelse, vil bevirke, at britiske kunder i stigende grad vil kłbe deres biler i de łvrige medlemsstater. Denne udvikling er en vigtig markedsrelateret faktor, som vil bidrage til bedre harmonisering af priserne i hele F(cid:230)llesskabet. Kommissionen har taget en r(cid:230)kke initiativer (indledt ex officio-sager mod visse bilproducenter, fremsat krav om, at der etableres telefonhj(cid:230)lpelinjer for at bist(cid:229) kunder, hvilket er accepteret af branchen) for at sikre kunderne denne frihed. For eksempel idłmte Kommissionen den 28. januar 1998 Volkswagen en błde p(cid:229) 102 mio. EUR for konkurrencebegr(cid:230)nsende praksis med det til kunder fra andre medlemsstater. Tilsvarende sager vedrłrende andre bilproducenter undersłges i łjeblikket. forbyde sine forhandlere at s(cid:230)lge biler til eksport form(cid:229)l at I Kommissionens meddelelse vedrłrende forordning (E(cid:216)F) nr. 123/85 af 12. december 1984 om anvendelse af EF-traktatens artikel 85, stk. 3, p(cid:229) visse kategorier af salgs- og serviceaftaler vedrłrende motorkłretłjer (3), som n(cid:230)vnes af det (cid:230)rede medlem, pr(cid:230)ciseres de tilf(cid:230)lde, hvor Kommissionen kan inddrage gruppefritagelsen. Der henvises bl. a. til betydelige prisforskelle mellem medlemsstaterne over en l(cid:230)ngere periode, og det kr(cid:230)ves i s(cid:229)danne tilf(cid:230)lde, at Kommissionen p(cid:229)viser, at disse prisforskelle hoved- sagelig skyldes gruppefritagelsen i forbindelse med salg af motorkłretłjer. En stor prisforskel, der overstiger tallet i meddelelsen, er derfor ikke i sig selv tilstr(cid:230)kkelig dokumentation for den eventuel inddragelse. Det forventes, at rapporten om virkningerne af forordningen vil give flere oplysninger om (cid:229)rsagerne til prisforskellene samt om, hvilken indvirkning fritagelsessystemet har p(cid:229) bilpriserne. Det britiske konkurren- cer(cid:229)d er endvidere i f(cid:230)rd med at l(cid:230)gge sidste h(cid:229)nd p(cid:229) en rapport, som forventes at indeholde detaljerede oplysninger om det specielle spłrgsm(cid:229)l vedrłrende prisforskellene p(cid:229) det britiske marked. Kommissionen vil p(cid:229) baggrund af resultaterne af denne rapport og sin egen rapport tage stilling til, om der skal tr(cid:230)ffes nye foranstaltninger. Rapporten om anvendelse af forordning (EF) nr. 1475/95 vil danne et vigtigt grundlag for den kommende drłftelse af den fremtidige retlige ramme for salg af motorkłretłjer efter den nuv(cid:230)rende forordnings udlłb. (1) EFT L 145 af 29. 6. 1995. (2) Seneste oversigt, se IP/00/121 af 7. februar 2000. (3) EFT C 17 af 18. 1. 1985


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 372/2000 af 17. februar 2000 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af blød hvede inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2010/1999 omhandlede licitation

text: L 46/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 2. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 372/2000 af 17. februar 2000 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af blød hvede inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2010/1999 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), 30. senest ændret ved forordning (EF) nr. 1253/1999 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/ 95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyr- relser (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2513/98 (4), særlig artikel 7, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) En licitation over restitutionen og/eller afgiften ved udførsel af blød hvede til visse AVS-stater blev åbnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2010/1999 (5). I artikel 7 i forordning (EF) nr. 1501/95 er det fastsat, at Kommissionen på grundlag af de meddelte bud efter proceduren i artikel 23 i forordning (EØF) nr. 1766/92 kan beslutte at fastsætte en maksimumseksportrestitu- tion under hensyntagen til kriterierne i artikel 1 i forord- ning (EF) nr. 1501/95. I dette tilfælde gives der tilslag til den eller de bydende, hvis bud er lig med eller lavere end maksimumsrestitutionen, og til de bydende, hvis bud omfatter en eksportafgift. (3) (4) Anvendelse af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende kornart medfører, at maksimumsrestitutionen fastsættes til det i artikel 1 nævnte beløb. De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningsko- mitéen for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 For bud, der meddeles fra den 11. indtil den 17. februar 2000 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2010/1999 omhandlede licitation, fastsættes maksimumsrestitutionen for blød hvede til 32,45 EUR/t. Denne forordning træder i kraft den 18. februar 2000. Artikel 2 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 17. februar 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 18. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 7. (4) EFT L 313 af 21. 11. 1998, s. 16. (5) EFT L 248 af 21. 9. 1999, s. 19