title: A Bizottság 452/2000/EK rendelete (2000. február 28.) a munkaerőköltség-felvételi statisztikák minőségi értékelésére vonatkozóan a strukturális keresetfelvételi statisztikákról és munkaerőköltség-felvételi statisztikákról szóló 530/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásárólEGT vonatkozású szöveg.

eurovoc_concepts:
EU statistics
pay
wage cost

text: 426 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 05/3. kötet 32000R0452 2000. 2. 29. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 55/53 A BIZOTTSÁG 452/2000/EK RENDELETE (2000. február 28. ) a munkaerőköltség-felvételi statisztikák minőségi értékelésére vonatkozóan a strukturális keresetfelvételi statisztikákról és munkaerőköltség-felvételi statisztikákról szóló 530/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (EGT vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, ELFOGADTA EZT A RENDELET: tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, a strukturális keresetfelvételi tekintettel és munkaerőköltség-felvételi statisztikákról szóló, 1999. március 9-i 530/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cik- kére, statisztikákról mivel: (1) Az 530/1999/EK rendelet 11. cikke szerint a minőségér- tékelési kritériumokkal és a minőségről szóló beszámoló tartalmával kapcsolatban végrehajtási rendelkezésekre van szükség. 1. cikk Minőségértékelési kritériumok és a minőségről szóló beszámoló tartalma Az 530/1999/EK rendelet 10. cikkében említett minőségértékelési kritériumok és a minőségről szóló beszámoló tartalma e rendelet mellékletében találhatóak. 2. cikk Hatálybalépés (2) Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozattal (2) létrehozott Statisztikai Programbizottság véleményével, Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 2000. február 28-án. a Bizottság részéről Pedro SOLBES MIRA a Bizottság tagja (1) HL L 63. , 1999. 3. 12. , 6. o. (2) HL L 181. , 1989. 6. 28. , 47. o. 05/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 427 MELLÉKLET A MUNKAERŐKÖLTSÉG-FELVÉTELI STATISZTIKÁK MINŐSÉGÉRTÉKELÉSI KRITÉRIUMAI ÉS A MINŐSÉGRŐL SZÓLÓ BESZÁMOLÓ TARTALMA A BESZÁMOLÓ TOVÁBBÍTÁSÁNAK HATÁRIDEJE A minőségről szóló beszámolót legjobb esetben az adattovábbítással együtt, legkésőbb pedig annak a bázisidőszaknak a végét követő 24 hónap elteltével kell továbbítani, amelyre nézve az adatokat gyűjtötték. ÁTMENETI IDŐSZAK Mivel a minőségről szóló beszámoló az európai statisztikai rendszer új eleme; megengedett, hogy a nemzeti statisz- tikai hatóságok fokozatosan igazítsák eszközeiket, ismereteiket és forrásaikat e beszámolóhoz. Ezért a minőségről szóló beszámoló alábbiakban bemutatott tartalma, a 2000. bázisévre vonatkozó munkaerőköltségekről készített fel- mérésre vonatkozóan benyújtandó első minőségi beszámoló esetében néhány választható tételről rendelkezik. E választható tételek megvalósíthatóságát és relevanciáját a tagállamok által ténylegesen szolgáltatott információk, vala- mint a statisztika területén bekövetkező általános haladás fényében vizsgálják felül. Ezt a felülvizsgálatot az Eurostat és a nemzeti statisztikai hatóságok végzik a következő felmérés előtt, annak eldöntése érdekében, hogy a választható tételek választhatóak maradjanak-e. TERJEDELEM Az információkat a vonatkozó tanácsi vagy bizottsági rendeletekben szereplő eltérések által lehetővé tett mértékben kell megadni. E rendeletek a strukturális munkaerőköltség-felvételi statisztikákkal és keresetfelvételi statisztikákkal, a munkaerő-felmérésekkel, a strukturális üzleti statisztikákkal és a nemzeti számlákkal foglalkoznak. Ugyanez érvé- nyes a választható jellemzőkre vagy bontásokra. A MINŐSÉGRŐL SZÓLÓ BESZÁMOLÓBAN ÖSSZEGYŰJTÖTT INFORMÁCIÓK TERJESZTÉSE A minőségi összetevőket: a relevanciát, az aktualitást és a pontosságot, a hozzáférhetőséget, az egyértelműséget és a teljességet elsősorban az európai statisztikai rendszer belső céljaira használják fel. A felhasználókat leginkább a pontosság, az összehasonlíthatóság és koherencia érdekli. Az információkat statisztikai vagy módszertani dokumentumok útján juttatják el a felhasználókhoz. TARTALOM Megjegyzés: Az A. , B. és C. táblázatokat, valamint a kapcsolódó változókat (például A11, B1, D1,…) a munkaerő- költségekkel kapcsolatos információk meghatározására és továbbítására vonatkozóan a strukturális keresetfelvételi statisztikákról és munkaerőköltség-felvételi statisztikákról szóló 530/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 1999. július 27-i 1726/1999/EK bizottsági rendelet (1) határozza meg. 1. Relevancia Választható tétel: – a felhasználók leírását, a felhasználói igények eredetét és kielégítését, valamint a statisztikának a fel- használók szempontjából fennálló relevanciáját tartalmazó összefoglalás. 2. Pontosság 2. 1. Mintavételi hibák 2. 1. 1. Va l ós zí nűs égi m i nt a v é t e l 2. 1. 1. 1. Torzulás Választható tétel: – a becslési módszer miatti torzulások, amennyiben mérhetők. 2. 1. 1. 2. Szórásnégyzet – relatív szórások (2) az A. , B. és C. táblázatok szerkezete szerint a következőkre bontva: – éves munkaerőköltség munkavállalónként (D1/A11+A121+A131), – óránkénti munkaerőköltség (D1/B1), (1) HL L 203. , 1999. 8. 3. , 28. o. (2) A relatív szórás a becslési tényező négyzetgyökének és a várt értéknek a hányadosa. Becslésére a mintavételi eltérés és a becsült érték hányadosát használják. A minta szórásának becslésénél figyelembe kell venni a mintavételi tervet. 428 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 05/3. kötet – relatív szórások az A. táblázat szerkezete szerint a következőkre bontva: – B1: az összes munkavállaló által ledolgozott órák, – D1: a munkavállalók javadalmazása, – D11: bérek és fizetések (összesen), – az eltérés becslésénél alkalmazott módszertan. Választható tételek: – relatív szórások a B. és C. táblázatok szerkezete szerint a következőkre bontva: – B1: az összes munkavállaló által ledolgozott órák, – D1: a munkavállalók javadalmazása, – D11: bérek és fizetések (összesen), – relatív szórások az A. , B. és C. táblázatok szerkezete szerint a következőkre bontva: – A1: a munkavállalók összlétszáma, – A11+A121+A131: a munkavállalók összlétszáma a teljes munkaidős egységekben. 2. 1. 2. Vé l et l e n s z e r ű m i n t a v é t e l Abban az esetben, ha meglévő forrásokat használnak fel, amelyeknél a relatív szórás kiszámításának nincs jelentősége, akkor a relatív szórások helyett a pontosság hiányának lehetséges okait kell kifejteni. 2. 2. Nem mintavételi hibák 2. 2. 1. Ke r e t h i b á k – – az adatgyűjtés során a hibás osztályozás, a túl kicsi és a túl nagy megfigyelési kör fő problémáinak (1) ismertetése, az esetlegesen felmerülő ilyen hibák feldolgozására alkalmazott módszerek. Választható tételek: – a túl nagy vagy a túl kicsi megfigyelési kör és a hibás osztályozás mértéke a mintavételnél alkalmazott rétegzés szerinti bontásban. A szükséges információk részben a regiszter minőségére vonatkozó beszámolóból vezethetők le. Megjegyzés: Abban az esetben, ha egyedi adminisztratív adatokat használnak fel, a hivatalos bérskála alap- ján hasonló elemzést kell bemutatni. 2. 2. 2. Mé r é s i é s f e l d o l g o z á s i h i b á k – a mérési és feldolgozási hibák csökkentésére alkalmazott módszerek ismertetése (2) Választható tételek: – – az A. táblázatban kért változókra vonatkozóan korrigált esetek száma a vizsgált változóra válaszoló egységek százalékában, az adatbeviteli vagy kódolási hibák mértéke az alábbi változók esetén: – – – – a munkavállalók létszáma, bérek és fizetések, a helyi egység tevékenysége (NACE Rev. 1. szerinti felosztás), régió (NUTS 1), – ezen adatok becslésére (1) vonatkozó módszertani jegyzetek. (1) A túl nagy megfigyelési kör vagy a valójában a terjedelmen kívül eső, hibásan osztályozott egységekhez (például a helyi egység tényleges tevékenysége nem tartozik a NACE Rev. 1. C. -K. besorolás alá) vagy a gyakorlatban nem létező egységekhez kapcso- lódik. A túl kicsi megfigyelési kör valós alapítások vagy szétválások miatt a keretben nem szereplő (új) egységekre vonatkozik, vala- mint a hibásan osztályozott egységekkel függ össze. A feketegazdaságot ez nem érinti. A hibás osztályozás a célnépességhez tartozó egységek hibás osztályozását jelenti. (2) A mérési hibák azok a hibák, amelyek az adatgyűjtés idején merülnek fel. A mérési hibáknak számos forrása lehet, ideértve a felmérés eszközét (formanyomtatványt vagy kérdőívet), a válaszadót, az információs rendszert, az adatgyűjtés módját és a kér- dezőt is. A feldolgozási hibák az adatgyűjtést követő feldolgozások során bekövetkező hibák, például adatbeviteli, kódolási, beí- rási, szerkesztési, súlyozási és táblázatkészítési hibák. (3) A hibaarányok mérését szabványos minőségellenőrzési technikák révén lehet megvalósítani, például a feldolgozott kérdőívekből vett alminta minőségének ellenőrzésével (az adatbevitel fázisában vagy az NSI személyzet által végzett szerkesztési fázisban bekö- vetkezett hibák szintjének ellenőrzésére). 05/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 429 2. 2. 3. Vá l a s z a d á s e l m a r a d á s á n a k h i b á i – – az egységek válaszadási aránya (1) összesen, valamint a mintavételnél használt rétegzés szerinti bon- tásban, a válaszadás hiányának becslésére, illetve újrasúlyozására használt módszerek ismertetése. Megjegyzés: Olyan esetekben, ahol egyedi adminisztratív adatokat használnak fel, a nem rendelkezésre álló hivatalos adatok nyilvántartása vagy elemei helyettesítik a válaszadás hiányát. Választható tételek: – minden egyes változónál a tételes válaszadási arányok. Az arány a tételre adott válaszok számának és a hatókörön belüli válaszadók számának a hányadosa, – a válaszadás hiánya okainak ismertetése, valamint a kérdőíven szereplő egyik főbb kérdéssel kapcso- latos válaszadási hiány által okozott torzulás felmérése. 2. 2. 4. M o d e l l f e l v é t e l i hi b á k – beszámoló (2) a következő modellek esetleges felhasználásáról: – – – a pénzügyi év naptári évhez igazítása, a kisvállalkozások figyelembe vétele, a hivatalos forrásokból és felmérésekből származó adatok összevonása. Megjegyzés: Olyan esetekben, ahol egyedi adminisztratív adatokat használnak fel, meg kell vizsgálni a megvalósítható koncepciók és az elméleti statisztikai koncepció közötti kapcsolatot. 3. Aktualitás és pontosság – – – az adatgyűjtés kulcsfontosságú időpontjai például a tagállamban a válaszadók számára előírt törvényes határidő, a kérdőívek, a figyelmeztetések és az ellenőrző nyomtatványok kiküldésének, valamint a terepmunka elvégzésének időpontjai, az adatgyűjtést követő fázis kulcsfontosságú időpontjai például a teljességre, kódolásra és hitelességre vonatkozó ellenőrzések kezdő- és zárónapja, a minőségellenőrzés (az eredmények egyezőségét ille- tően) és a titoktartási intézkedések időpontja, kulcsfontosságú közzétételi időpontok például az előzetes és a részletes eredmények kiszámításának és terjesztésének időpontja. Megjegyzés: Az Eurostat-hoz továbbított adatok pontosságát, az adattovábbításra vonatkozó, a periodi- kusságot és a határidőket rögzítő rendeletben foglaltak szerint értékelik. 4. Hozzáférhetőség és egyértelműség – – – – a kiadvány(ok) egy példánya, tájékoztatás arról, hogy a mintában szereplő, beszámoló egységeknek küldenek-e, és ha igen, milyen eredményeket, tájékoztatás az eredmények terjesztési módjáról (például kinek küldik meg az eredményeket), a szolgáltatott statisztikai kimutatásokkal kapcsolatos bármely módszertani dokumentum egy példá- nya. 5. Összehasonlíthatóság 5. 1. Térbeli összehasonlíthatóság – be kell számolni a nemzeti koncepciók és európai koncepciók összehasonlításáról, amennyiben különbségek vannak különösen a statisztikai egységek meghatározásában, a teljes népességben, a továb- bított eredményekben szereplő változók meghatározásában és osztályozásában. Az eltéréseket lehető- ség szerint számszerűsíteni kell. Megjegyzés: Olyan esetekben, ahol a besorolások és az egységek a regiszterből származnak, ezen infor- máció minőségének a regiszter minőségéről szóló beszámolóból kell származnia. (1) Az arány a hatókörön belüli válaszadók számának és a résznépesség részére megküldött kérdőívek számának a hányadosa. (2) A megjegyzéseknek ki kell térniük például e modellek kiválasztási eljárására (azaz, miért pont egy adott modellt választottak ki az alternatív lehetőségek helyett), adott esetben a megfelelő becslésekhez kapcsolódó becslési hibákra, a modell mögöttes feltéte- lezéseinek ellenőrzéséhez kapcsolódó elemekre, a modell előrejelző képességének történelmi adatok felhasználásával végzett vizs- gálatára, a modell segítségével elért eredmények más kapcsolódó adatforrásokkal történő összehasonlítására, a szűrési és keresz- térvényesítési tanulmányok felhasználására, a modell-paraméterek becslésére való érzékenységének vizsgálataira, valamint a modellhez kapcsolódó adatbevitel érvényesítésére. 430 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 05/3. kötet 5. 2. Időbeli összehasonlíthatóság – a meghatározások, a hatókör vagy a módszerek változásának részletes bemutatása és lehetőség szerint az esetleges, el nem hanyagolható változások következményeinek értékelése. 6. Koherencia Megjegyzés: E tételnek két célja van: tájékoztatást adni a felhasználóknak az egymáshoz igen közel álló és statisztikai kiadványokban általában egyazon név alatt szereplő változók több forrása közötti koncepcionális eltérésről, és információt nyújtani az egyik koncepcióról a másikra való átté- rés módjának értékelésére vonatkozóan. A második cél annak ellenőrzése, hogy az elvileg koncepcionálisan meglehetősen koherens statisztikák egyazon teljes népességre nézve összehasonlítható eredményeket adjanak. E célok mellett, az Eurostatnak megküldött, munka- erőköltségre vonatkozó és egyéb statisztikákat a nemzeti gyakorlati koncepciók és mérések alkalmazásával és a megfelelő mutatók segítségével kell összehasonlítani. Például a munkaerő- felmérés meglehetősen eltérő foglalkoztatási meghatározást tartalmaz: a munkaerő-felmérés keretében a belföldi lakosok foglalkoztatását mérik; a munkaerőköltség felmérésben azonban ez a nemzeti területen történő foglalkoztatást jelenti, amely koncepció a nemzeti számlákkal és az üzleti statisztikákkal koherens. Az összehasonlításoknak továbbá figyelembe kell ven- niük azt is, hogy a munkaerőköltség-felvételi statisztikák a kilenc munkavállalónál többet fog- lalkoztató vállalkozásokon alapulnak. 6. 1. Koherencia a munkaerő-felmérés alapján készített statisztikákkal Választható tétel: – a „részmunkaidős és a teljes munkaidős munkavállalók számának”, valamint a „részmunkaidős és a teljes munkaidős munkavállalók által ténylegesen ledolgozott órák átlagos számának” hányadosa közötti fő különbségek ismertetése mindkét forrás esetében. Segítséget jelentene a gazdasági tevékeny- ség szerinti bontás (NACE Rev. 1. , C. –K. szakasz). Figyelembe kell venni a források pontosságát és kon- cepcióit. 6. 2. Koherencia a strukturális üzleti statisztikákkal A strukturális üzleti statisztikákról szóló rendelet (1) a NACE Rev. 1. C. -K. és M. -O. szakaszában szereplő összes piaci tevékenységre kiterjed. A két forrás egymáshoz leginkább hasonlító részeit az alábbi táblázat foglalja össze: Munkaerőköltség-felmérés Strukturális üzleti felmérés Adatok Regionális adatok Éves regionális statisztikák Statisztikai egység Helyi egység Helyi egység Lefedett tevékenység NACE Rev. 1. C. -K. szakasz, kivéve a J. szakaszt NACE Rev. 1. C. -K. szakasz, kivéve a J. szakaszt Jellemzők D11 bérek és fizetések E1 helyi egységek, összesen 13 32 0 bérek és fizetések 11 21 0 helyi egységek száma Tevékenység szerinti bontás NACE Rev. 1. , kétszámjegyű szint (felosztás) NACE Rev. 1. , kétszámjegyű szint (fel- osztás) Régió szerinti bontás NUTS 1 NUTS 1 – E változók fő eltéréseinek ismertetése, figyelembe véve az egyes források pontosságát és koncepcióját (NACE Rev. 1. felosztás szerinti bontásban). Választható megoldás: kereszttáblázatok a NUTS 1 és az összefoglalt NACE Rev. 1. szerinti csoportosítások (C. -D. -E. , F. , G. -H. , I. -J. -K. ) között. (1) HL L 14. , 1997. 1. 17. 05/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 431 Választható tételek: Az alábbi táblázat a statisztikai kimutatások egyéb összehasonlítható részeit foglalja össze: Munkaerőköltség-felmérés Strukturális üzleti felmérés Adatok B. táblázat: nemzeti adatok statiszti- kái a vállalkozások méret szerinti osz- tályozása szerint Éves vállalkozási statisztikák méret sze- rinti osztályozás szerint Statisztikai egység Helyi egység Vállalkozás Lefedett tevékenység NACE Rev. 1. C. -E. szakasz NACE Rev. 1. C. -E. szakasz Jellemzők A1 a munkavállalók összlétszáma B1 az összes munkavállaló által ledol- gozott órák száma D11 bérek és fizetések D12 munkaadók szociális hozzájáru- lásai 16 13 0 a munkavállalók létszáma 16 15 0 a munkavállalók által ledolgo- zott órák száma 13 32 0 bérek és fizetések 13 33 0 társadalombiztosítási költsé- gek Tevékenység szerinti bontás NACE Rev. 1. , kétszámjegyű szint (felosztás) NACE Rev. 1. , kétszámjegyű szint (fel- osztás) Méretbesorolás szerinti bontás kevesebb (*), 10 munkavállalónál 10-49, 50-249, 250-499, 500-999, 1 000 vagy több munkavállaló személyek száma: 10 Alkalmazott munkavállalónál kevesebb, 10-49, 50-249, 250-499, 500-999, 1 000 vagy több munkavállaló (*) A 2000. évi felmérésre nem vonatkozik – A főbb különbségek magyarázata az egyes statisztikák pontosságának és a koncepciók eltéréseinek figyelembe vételével. A vállalkozások méretbesorolása és az összefoglalt NACE Rev. 1. szerinti csopor- tok alapján kereszttáblázatok készíthetők. 6. 3. Koherencia a nemzeti számlákkal A két forrás egymáshoz leginkább hasonlító részeit az alábbi táblázat foglalja össze: Munkaerőköltség-felmérés Nemzeti számla Adatok A. táblázat: nemzeti adatok 3. táblázat: iparág szerinti táblázatok – évente ismétlődő tevékenység (*) Lefedett tevékenység NACE Rev. 1. , C. -O. szakasz NACE Rev. 1. , C. -O. szakasz Jellemzők A1 a munkavállaló összlétszáma B1 az összes munkavállaló által ledol- gozott órák száma D1 a munkavállalók javadalmazása D11 bérek és fizetések A munkavállaló A ledolgozott munkaórák (**) D1 a munkavállalók javadalmazása D11 bérek és fizetések Tevékenység szerinti bontás NACE Rev. 1. szakasz NACE Rev. 1. szakasz (*) Eurostat (1997) ESA 95 adattovábbítási program. (**) Amennyiben rendelkezésre áll. – A fő különbségek ismertetése a koncepciók és a hatókör eltéréseinek, adott esetben pedig az egyes sta- tisztikák pontosságának figyelembe vételével, – megjegyzések arról, hogy miként szolgálhat a munkaerőköltség-felmérés a nemzeti számlák forrása- ként. 7. Teljesség – A rendeletben előírt, de esetleg rendelkezésre nem álló változók, illetve bontások felsorolása, e hiány okai