title: Verordening (EG) nr. 411/2000 van de Commissie van 24 februari 2000 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en fruit

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: 25. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 52/1 I (Besluiten waarvan de publicatie voorwaarde is voor de toepassing) VERORDENING (EG) Nr. 411/2000 VAN DE COMMISSIE van 24 februari 2000 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprĳzen van bepaalde soorten groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, (2) Op grond van de bovenvermelde criteria moeten de forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld op de in de bĳlage bĳ deze verordening vermelde niveaus, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3223/94 van de Commissie van 21 december 1994 houdende uitvoeringsbepalingen van de invoerregeling voor groenten en fruit (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1498/98 (2), en met name op artikel 4, lid 1, Overwegende hetgeen volgt: (1) In Verordening (EG) nr. 3223/94 zĳn op grond van de multilaterale handelsbesprekingen in het kader van de Uruguayronde de criteria vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de peri- odes die in de bĳlage bĳ die verordening zĳn vermeld, de forfaitaire waarden bĳ invoer uit derde landen vaststelt. HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 4 van Verordening (EG) nr. 3223/94 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld zoals aangegeven in de bĳlage bĳ deze verordening. in de tabel Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 25 februari 2000. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 24 februari 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 337 van 24. 12. 1994, blz. 66. (2) PB L 198 van 15. 7. 1998, blz. 4. L 52/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 25. 2. 2000 bĳ de verordening van de Commissie van 24 februari 2000 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprĳzen van bepaalde soorten groenten en fruit BĲLAGE GN-code Code derde landen (1) (in EUR/100 kg) Forfaitaire invoerwaarde 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 624 999 052 068 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 624 999 052 204 999 052 204 220 600 624 999 052 600 999 039 060 400 404 528 720 728 999 388 400 512 528 720 999 47,5 210,6 129,1 116,8 87,2 165,4 123,1 203,6 203,6 120,0 52,0 137,2 103,1 59,2 35,3 36,0 55,8 46,6 50,8 67,3 59,0 48,1 51,7 69,4 90,1 69,1 65,7 40,1 62,6 51,4 114,7 49,0 82,4 76,3 101,7 110,5 98,3 90,4 94,2 109,7 102,7 111,9 64,3 96,6 (1) Landennomenclatuur vastgesteld bĳ Verordening (EG) nr. 2543/1999 van de Commissie (PB L 307 van 2. 12. 1999, blz. 46). De code „999” staat voor „andere oorsprong”


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0617/00 af William Newton Dunn (PPE-DE) til Rådet. EU's hurtige indsætningsstyrke som omhandlet i konklusionerne fra topmødet i Helsinki.

eurovoc_concepts:
armed forces
common foreign and security policy

formats: html pdf print

text: C 303 E/206 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/236) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0617/00 af William Newton Dunn (PPE-DE) til R(cid:229)det (24. februar 2000) Om: EU(cid:146)s hurtige inds(cid:230)tningsstyrke som omhandlet i konklusionerne fra topmłdet i Helsinki I bilag I til bilag IV til formandskabets konklusioner fra topmłdet i Helsinki beskrives den hurtige inds(cid:230)tningsstyrke som fłlger: »medlemsstaterne [skal] hurtigt (cid:133) kunne udsende og opretholde styrker i operationer op til armØkorpsniveau (op til 15 brigader eller 50 000-60 000 mand). (cid:133) De skal kunne opretholde disse styrker i mindst et (cid:229)r. Dette vil kr(cid:230)ve en ekstra pulje af enheder (og stłtteelementer), der kan v(cid:230)re klar med lidt l(cid:230)ngere varsel til aflłsning af de fłrste styrker«. I fłrste led i punkt 28 i formandskabets konklusioner st(cid:229)r der imidlertid kun, at medlemsstaterne skal »v(cid:230)re i stand til inden for en frist p(cid:229) 60 dage at udsende og i mindst et (cid:229)r opretholde milit(cid:230)re styrker p(cid:229) op til 50 000 (cid:129) 60 000 mand, der kan p(cid:229)tage sig at lłse samtlige Petersberg-opgaver«. R(cid:229)det bedes oplyse om beslutningen i Helsinki vedrłrte maksimalt 5 brigader, der kan opretholdes i et (cid:229)r, eller de 15 brigader, der er omhandlet i bilag I? Svar (13. april 2000) Der blev i Helsingfors truffet den beslutning, at medlemsstaterne hurtigt skal kunne udsende og opretholde styrker, der er i stand til at gennemfłre alle Petersberg-opgaverne, ogs(cid:229) de mest kr(cid:230)vende, i operationer op til armØkorpsniveau (op til 15 brigader eller 50 000-60 000 mand). (2000/C 303 E/237) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0674/00 af Marit Paulsen (ELDR) til Kommissionen (9. marts 2000) Om: Fri bev(cid:230)gelighed for arbejdstagere I Sverige sker tilbagebetalingen af statslige studiel(cid:229)n efter bestemmelserne i studiestłtteloven (1973:349) og i studiestłtteforordningen (1973:418). For personer med bop(cid:230)l i Sverige tilbagebetales studiel(cid:229)net med et (cid:229)rligt belłb, som udgłr fire procent af den sammenlagte indkomst fra arbejde, erhvervsvirksomhed og kapital. Personer, der er bosiddende i udlandet, dvs. ogs(cid:229) i et andet EU-land, skal derimod tilbagebetale et (cid:229)rligt belłb p(cid:229) en tyvendedel af g(cid:230)lden. Disse regler g(cid:230)lder rigtignok for alle uanset nationalitet, men i realiteten medfłrer de, at en person med en mellemlang uddannelse (fire til fem (cid:229)r), som befinder sig i lav- eller mellemindkomstgruppen eller har deltidsarbejde, ikke har r(cid:229)d til at bo og arbejde i et andet medlemsland, da tilbagebetalingskravene bliver v(cid:230)sentlig hłjere, end hvis han/hun bliver i Sverige (for personer med hłj indkomst kan situationen naturligvis blive den modsatte). Person A har en studieg(cid:230)ld p(cid:229) omkring 300. 000 kroner (normal studie- g(cid:230)ld for en fire- til fem(cid:229)rig uddannelse) og en (cid:229)rsindkomst p(cid:229) 168. 000 kroner (14. 000 kroner om m(cid:229)neden). Det belłb, A skal tilbage, hvis han/hun bor og arbejder i Sverige, er 6. 720 kroner om (cid:229)ret. Kommer A derimod til at bo og arbejde i Frankrig, bliver det (cid:229)rlige belłlb over dobbelt s(cid:229) hłjt, nemlig 15. 000 kroner. De svenske tilbagebetalingsregler begunstiger s(cid:229)ledes personer med hłj indkomst, medens personer i lav- og mellemindkomstgruppen eller med deltidsarbejde ikke har r(cid:229)d til at udnytte den fri bev(cid:230)gelighed og bo og arbejde i en anden medlemsstat (jf. EF-Domstolens dom, Kraus, C-19/92). Er disse tilbagebetalingsbestemmelser i strid med den grundl(cid:230)ggende ret til at słge arbejde og bo og arbejde i en anden medlemsstat (EF-traktatens artikel 39)?


title: Regulamento (CE) n.° 421/2000 da Comissão, de 24 de Fevereiro de 2000, que fixa a restituição máxima à exportação de trigo mole no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n.° 1707/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund
third country

text: 25. 2. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 52/23 REGULAMENTO (CE) N. o 421/2000 DA COMISSÃO de 24 de Fevereiro de 2000 que fixa a restituição máxima à exportação de trigo mole no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n. o 1707/1999 A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector dos cereais (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1253/1999 (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1501/95 da Comissão, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execução do Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, no que diz respeito à concessão de restituições à exportação, bem como as medidas a tomar em caso de perturbação, no sector dos cereais (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regula- mento (CE) n. o 2513/98 (4), e, nomeadamente, o seu artigo 4. o, Considerando o seguinte: (1) (2) Pelo Regulamento (CE) n. o 1707/1999 da Comissão (5), alterado pelo Regulamento (CE) n. o 2011/1999 (6); foi aberto um concurso para a restituição e/ou a imposição à exportação de trigo mole para todos os países terceiros. O artigo 7. o do Regulamento (CE) n. o 1501/95 prevê que a Comissão pode, com base nas propostas comunicadas, de acordo com o processo previsto no artigo 23. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/92, decidir sobre a fixação duma restituição máxima à exportação, tendo em conta os critérios previstos no artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 1501/95; neste caso, será (serão) declarado(s) adjudi- catário(s) o(s) proponente(s) se situa(m) a um nível igual ou inferior ao da restituição máxima, cuja(s) o(s) proposta(s) incide(m) sobre uma imposição de expor- tação. cuja(s) proposta(s) assim como proponente(s) (3) (4) A aplicação dos critérios acima referidos à situação actual dos mercados do cereal em questão leva a fixar a restituição máxima de exportação no montante referido no artigo 1. o As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o No que diz respeito às propostas apresentadas de 18 a 24 de Fevereiro de 2000 no âmbito do concurso referido no Regula- mento (CE) n. o 1707/1999, a restituição máxima à exportação de trigo mole é fixada em 32,98 EUR/t. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 25 de Fevereiro de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 24 de Fevereiro de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 201 de 31. 7. 1999, p. 55. (6) JO L 248 de 21. 9. 1999, p. 23


title: 2000/190/CE: Decisione della Commissione, del 24 febbraio 2000, che autorizza gli Stati membri ad ammettere temporaneamente la commercializzazione di materiali di moltiplicazione vegetativa della vite che non soddisfano i requisiti della direttiva 68/193/CEE del Consiglio [notificata con il numero C(2000) 416]

eurovoc_concepts:
plant health control
plant health legislation
plant propagation
vineyard

text: 4. 3. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 59/21 DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 24 febbraio 2000 che autorizza gli Stati membri ad ammettere temporaneamente la commercializzazione di materiali di moltiplicazione vegetativa della vite che non soddisfano i requisiti della direttiva 68/193/CEE del Consiglio [notificata con il numero C(2000) 416] (2000/190/CE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: visto il trattato che istituisce la Comunità europea, vista la direttiva 68/193/CEE del Consiglio, del 9 aprile 1968, relativa alla commercializzazione dei materiali di moltiplica- zione vegetativa della vite (1), modificata da ultimo dall'atto di adesione dell'Austria, della Finlandia e della Svezia, in partico- lare l'articolo 14, vista la domanda presentata dalla Francia, considerando quanto segue: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) Nella Comunità, in particolare in Francia, la produzione di taluni materiali di moltiplicazione vegetativa della vite conformi ai requisiti della direttiva 68/193/CEE è stata deficitaria nel 1998 e non consente quindi di sopperire all'approvvigionamento del paese. È impossibile coprire tale fabbisogno in modo soddisfa- cente con materiali che soddisfino tutte le condizioni fissate dalla suddetta direttiva. Occorre quindi autorizzare la Francia ad ammettere, per un periodo che scade il 15 marzo 2000, la commercia- lizzazione di materiali di una categoria soggetta a requi- siti meno rigorosi. Inoltre, è opportuno autorizzare altri Stati membri che potrebbero fornire alla Francia questi materiali ad ammetterne la commercializzazione a tal fine. Nel caso della Francia, il materiale di moltiplicazione vegetativa verrà importato sotto forma di gemme dormienti da utilizzare per l'innesto. Secondo la richiesta, le barbatelle ottenute nella Comunità da tale materiale di moltiplicazione sono destinate ad essere successivamente esportate verso la Svizzera. L'autorizzazione può essere utilizzata soltanto nel rispetto delle condizioni e dei requisiti fitosanitari stabi- liti dalla direttiva 77/93/CEE del Consiglio (2), modificata da ultimo dalla direttiva 1999/53/CE della Commis- sione (3), e delle relative eventuali misure di attuazione. Le misure previste dalla presente decisione sono conformi al parere del comitato permanente per le sementi e i materiali di moltiplicazione agricoli, orticoli e forestali, Articolo 1 La Francia è autorizzata ad ammettere, per un periodo che scade il 15 marzo 2000, la commercializzazione nel suo terri- torio di un quantitativo massimo di 195 000 gemme dormienti per l'innesto coltivate in Svizzera che non soddisfano i requisiti della direttiva 68/193/CEE per quanto riguarda la certificazione o il controllo dei materiali di moltiplicazione standard, purché l'etichetta ufficiale sia di colore bruno e rechi l'indicazione «requisiti meno rigorosi». Articolo 2 Gli altri Stati membri sono autorizzati ad ammettere, alle condizioni previste dall'articolo 1 e ai fini perseguiti dallo Stato membro richiedente, la commercializzazione nel loro territorio dei materiali autorizzati ad essere commercializzati a norma della presente decisione. Articolo 3 Le autorizzazioni di cui agli articoli 1 e 2 lasciano impregiudi- cate le disposizioni della direttiva 77/93/CE del Consiglio e le relative misure di attuazione. Articolo 4 Gli Stati membri comunicano immediatamente alla Commis- sione e agli altri Stati membri i quantitativi di materiali di moltiplicazione di cui è ammessa la commercializzazione nel loro territorio ai sensi della presente decisione. Articolo 5 Gli Stati membri sono destinatari della presente decisione. Fatto a Bruxelles, il 24 febbraio 2000. Per la Commissione David BYRNE Membro della Commissione (1) GU L 93 del 17. 4. 1968, pag. 15. (2) GU L 26 del 31. 1. 1977, pag. 20. (3) GU L 142 del 5. 6. 1999, pag. 29


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0477/00 di Hiltrud Breyer (Verts/ALE) alla Commissione. Impianti di ritrattamento di Sellafield e Cape de la Hague.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
degree of pollution
fuel reprocessing
marine pollution
pollution control measures
radioactive effluent
radioactive pollution
radiobiology

text: C 330 E/170 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 21. 11. 2000 Dalle sentenze del 3 dicembre 1998 nella causa C-368/96 e del 16 dicembre 1999 nella causa C-94/98, emerge infatti che, anche dopo che il titolare di un(cid:146)autorizzazione abbia chiesto il ritiro della sua licenza a favore di un altro prodotto (che mantiene gli stessi principi attivi e la stessa attivit(cid:224) terapeutica, ma differisce per alcune componenti), l(cid:146)autorizzazione di immissione in commercio di medicinali generici pu(cid:242) essere ottenuta facendo riferimento all(cid:146)una o all(cid:146)altra formula. In seguito alle sentenze citate e ad altre sentenze concernenti i medicinali, Ł parso necessario perfezionare l(cid:146)informazione in materia. Sono pertanto in corso di preparazione, in collaborazione con gli Stati membri, informazioni supplementari che saranno pubblicate nell(cid:146)avviso ai richiedenti autorizzazione di immissione sul mercato, come previsto dall(cid:146)allegato della direttiva 75/318/CEE del Consiglio, del 20 maggio 1975, relativa al ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri riguardanti le norme ed i protocolli analitici, tossicofarmacologici e clinici in materia di sperimentazione delle specialit(cid:224) medicinali (1). (1) GU L 147 del 9. 6. 1975. (2000/C 330 E/193) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0477/00 di Hiltrud Breyer (Verts/ALE) alla Commissione (24 febbraio 2000) Oggetto: Impianti di ritrattamento di Sellafield e Cape de la Hague Non pochi dati di istituti universitari e di serie associazioni per la tutela ambientale stanno l(cid:236) a dimostrare l(cid:146)incalzante contaminazione dei mari europei. Da anni la Commissione dispone di analoghe informazioni (petizione 393/95). Essa Ł stata resa edotta anche del deterioramento registrato, nel frattempo, delle variabili misurate. Quale parte contraente della Convenzione OSPAR (commissioni di Oslo e di Parigi) la Commissione persegue l(cid:146)obiettivo di riportare al loro stato naturale, entro il 2020, i valori misurati di radioattivit(cid:224) dell(cid:146)intero biotopo dei mari europei e dell(cid:146)Atlantico settentrionale. Ci(cid:242) premesso: 1. Quali informazioni in ordine ai quantitativi scaricati e alla contaminazione radioattiva dei biotopi costieri/marini ad opera degli impianti di Sellafield e Cape de la Hague sono pervenute alla commissione negli anni scorsi da parte degli organi statali dei paesi esercenti? 2. PerchØ ha la Commissione ignorato gli allarmanti valori misurati da istituti universitari e serie associazioni ambientaliste? PerchØ nel valutare la situazione si Ł essa basata sinora esclusivamente sui valori e sull(cid:146)interpretazione degli stessi comunicati dagli enti statali dei paesi esercenti? Quale importanza annette essa alla loro indipendenza scientifica? Ritiene la Commissione di aver compiuto il suo dovere di diligenza controllando una sola volta 3. nell(cid:146)arco di dieci anni (1989-1999) gli impianti di ritrattamento di Sellafield e di Cape de la Hague? Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (31 marzo 2000) Per la comunicazione di informazioni da parte degli Stati membri sui livelli di radioattivit(cid:224) nell(cid:146)ambiente e la maniera in cui la Commissione interpreta queste informazioni e quelle di altre fonti, si invita l(cid:146)Onorevole a prendere visione della risposta all(cid:146)interrogazione scritta E-2585/99 (1). La Commissione, quale parte contraente della Convenzione per la protezione dell(cid:146)ambiente marino dell(cid:146)Atlantico nordorientale si adopera attivamente per contribuire ad attuare la strategia della commissione Oslo-Parigi (OSPAR) per le sostanze radioattive. La maniera in cui la Commissione ha potuto contribuire efficacemente all(cid:146)attuazione di questa strategia Ł stata discussa dalle parti contraenti alla riunione OSPAR «Radiation absorbed doses» (RAD), organizzata dalla Commissione a Lussemburgo dal 18 al 21 gennaio 2000. A seguito di tale dibattito e di discussioni precedenti, la Commissione si Ł impegnata a realizzare diverse azioni per contribuire ad attuare la strategia, compreso l(cid:146)impegno ad effettuare un aggiornamento dal progetto Mar(cid:237)na sull(cid:146)esposizione radiologica nella Comunit(cid:224) dovuta alla radioattivit(cid:224) nelle acque marine del Nordeuropa. 21. 11. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 330 E/171 La Commissione ha svolto ispezioni di verifica, ai sensi dell(cid:146)articolo 35 del trattato Euratom, a Sellafield e Cap de la Hague nell(cid:146)ambito di un programma pianificato, tuttora in corso, di ispezioni a tutti gli Stati membri. La Commissione cerca di effettuare il massimo numero possibile di ispezioni di verifica nei limiti delle risorse attualmente disponibili. (1) V. pag. 24. (2000/C 330 E/194) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0480/00 di Alejandro Cercas (PSE) alla Commissione (24 febbraio 2000) Oggetto: Importo che la regione dell(cid:146)Estremadura ricever(cid:224) dai Fondi strutturali nel periodo 2000-2006 Potrebbe la Commissione rendere note le stime in suo possesso degli importi a titolo dei Fondi strutturali che la regione dell(cid:146)Estremadura, in Spagna, ricever(cid:224) nel periodo compreso fra il 2000 e il 2006? Risposta data dal sig. Barnier in nome della Commissione (17 marzo 2000) Al momento non Ł possibile calcolare esattamente l(cid:146)importo degli stanziamenti dei Fondi strutturali di cui usufruir(cid:224) la regione dell(cid:146)Estremadura nel periodo di programmazione 2000-2006. Infatti, gli interventi dell(cid:146)obiettivo 1 sono attualmente oggetto di trattative con le autorit(cid:224) spagnole. Analogamente, non si pu(cid:242) prevedere a quanto ammonteranno gli importi che saranno assegnati alla regione in questione a titolo delle iniziative comunitarie Interreg, URBAN, EQUAL e Leader. Per quanto riguarda l(cid:146)obiettivo 1, la Commissione ha trasmesso ai singoli Stati membri una proposta di ripartizione degli stanziamenti disponibili tra le regioni ammissibili a tale obiettivo; la proposta si basa sul metodo adoperato dalla Commissione per ripartire gli stanziamenti dell(cid:146)obiettivo 1 fra gli Stati membri. Copia della proposta che riguarda la Spagna Ł inviata direttamente all(cid:146)onorevole parlamentare ed al segretariato generale del Parlamento. Giova osservare tuttavia che si tratta di una proposta puramente indicativa. La ripartizione definitiva verr(cid:224) decisa di comune accordo dallo Stato membro e dalla Commissione al momento dell(cid:146)adozione del quadro comunitario di sostegno. (2000/C 330 E/195) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0483/00 di Alejandro Cercas (PSE) alla Commissione (24 febbraio 2000) Oggetto: Importo a titolo del programma di iniziativa comunitaria EQUAL Pu(cid:242) la Commissione indicare l(cid:146)importo di cui, a titolo del programma di iniziativa comunitaria EQUAL, beneficier(cid:224) la regione dell(cid:146)Estremadura, in Spagna? Risposta del Commissario Diamantopoulou a nome della Commissione (21 marzo 2000) La Commissione non pu(cid:242), in questa fase, fare pronostici sull(cid:146)entit(cid:224) dei finanziamenti da attribuire alla regione dell(cid:146)Estremadura a titolo del programma di iniziativa comunitaria EQUAL per la Spagna. Nella proposta EQUAL viene espresso soltanto un importo indicativo per ciascuno Stato Membro. Nel caso della Spagna, occorre aspettare la presentazione del programma operativo spagnolo e la selezione dei progetti per sapere quale sar(cid:224) l(cid:146)entit(cid:224) dei finanziamenti destinati all(cid:146) Estremadura


title: QUESTION ÉCRITE E-0455/00 posée par Elisabeth Jeggle (PPE-DE) à la Commission. Redevances pour le contrôle de la qualité sanitaire de la viande ‐ Directive 85/73/CEE.

eurovoc_concepts:
Germany
directive (EU)
health control
interpretation of the law
judgment of the Court (EU)
local authority
meat
quasi-fiscal charge

text: C 330 E/162 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/184) QUESTION (cid:201)CRITE E-0455/00 posØe par Elisabeth Jeggle (PPE-DE) (cid:224) la Commission (24 fØvrier 2000) Objet: Redevances pour le contr(cid:244)le de la qualitØ sanitaire de la viande (cid:129) Directive 85/73/CEE L(cid:146)application des directives 85/73/CEE (1) et 64/433/CEE (2) en liaison avec l(cid:146)arrŒt de la Cour de justice du 9 septembre 1999 provoque, en raison des imprØcisions et des contradictions de ces textes lØgislatifs, d(cid:146)importantes difficultØs en Allemagne. Plusieurs recours en justice ont ØtØ engagØs pour des questions de concurrence. Par souci de sØcuritØ juridique, la Commission pourrait-elle apporter les prØcisions suivantes: 1. aux termes de l(cid:146)arrŒt de la Cour du 9 septembre 1999, l(cid:146)annexe, chapitre I, point 4 de la direc- tive 85/73/CEE modifiØe par la directive 93/118/CEE (3) autorise les (cid:201)tats membres (cid:224) percevoir une redevance d(cid:146)un montant supØrieur aux niveaux des montants forfaitaires sous rØserve que cette redevance ne soit pas supØrieure au coßt rØel des frais d(cid:146)inspection, ce qui suscite les questions prØcises suivantes: (cid:129) cet arrŒt s(cid:146)applique-t-il aussi au texte de l(cid:146)annexe A, chapitre I, point 4 b) de la directive 85/73/CEE modifiØe par la directive 96/43/CEE (4)? (cid:129) est-il loisible aux autoritØs de dØterminer les bases de calcul du montant de la redevance couvrant les frais rØels et que faut-il entendre par «frais rØels»? (cid:129) faut-il entendre par redevance au sens de l(cid:146)annexe A, chapitre I, point 4 de la directive 85/73/CEE modifiØe par la directive 96/43/CEE une redevance moyenne calculØe en fonction des frais encourus au niveau national ou des frais encourus par les autoritØs sur le territoire national? (cid:129) aux termes de l(cid:146)annexe A, chapitre I, point 4 a) et b), des redevances diffØrentes peuvent-elles Œtre prØlevØes selon les catØgories d(cid:146)exploitations? (cid:129) est-il possible, pour la perception des redevances, de combiner les possibilitØs ouvertes par l(cid:146)annexe A, chapitre I, point 4 a) et b)? la part consacrØe (cid:224) la recherche de trichines est-elle incluse dans les montants forfaitaires prØvus (cid:224) l(cid:146)annexe A, chapitre I, point 4 a) et b)? JO L 32 du 5. 2. 1985, p. 14. JO 121 du 29. 7. 1964, p. 2012. JO L 340 du 31. 12. 1993, p. 15. JO L 162 du 1. 7. 1996, p. 1. 2. (1) (2) (3) (4) RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (25 avril 2000) La Commission est consciente des problŁmes posØs notamment en Allemagne pour l(cid:146)application des dispositions de la directive 85/73/CEE du Conseil, du 29 janvier 1995, relative au financement des inspections et contr(cid:244)les sanitaires des viandes fra(cid:238)ches et des viandes de volaille visØs par les direc- tives 89/662/CEE, 90/425/CEE, 90/675/CEE et 91/496/CEE (1). 1. A priori, les principes d(cid:146)interprØtation dØgagØs par la Cour de justice dans son ArrŒt du 9 septembre 1999 (Affaire C 347/97 (cid:129) demande de dØcision prØjudicielle du Bayerischen Verwaltungsgerichtshof: Anton Feyrer contre Landkreis Rottal-Inn (cid:129) 1999 C 352/08) sont Øgalement valides pour l(cid:146)interprØtation de l(cid:146)annexe A, chapitre I, point 4 b) de la directive 85/73/CEE telle que modifiØe et codifiØe par la directive 96/43/CEE. En ce sens, «les (cid:201)tats membres peuvent, pour couvrir des coßts plus ØlevØs percevoir une redevance couvrant les frais effectivement encourus». L(cid:146)article 5, paragraphe 1 de la directive 85/73/CEE prØvoit que les «redevances communautaires sont fixØes de maniŁre (cid:224) couvrir les coßts que supporte l(cid:146)autoritØ compØtente au titre: (cid:129) des charges salariales et sociales occasionnØes par le service d(cid:146)inspection, (cid:129) des frais administratifs liØs (cid:224) l(cid:146)exØcution des contr(cid:244)les et inspections, auxquels peuvent Œtre imputØs des frais nØcessaires (cid:224) la formation permanente des inspec- teurs». La directive n(cid:146)apporte ainsi sur ce point qu(cid:146)un encadrement gØnØral. Comme la Commission a dØj(cid:224) eu l(cid:146)occasion de le souligner dans sa rØponse (cid:224) la question Øcrite E-1121/98 (2), l(cid:146)estimation des coßts ou frais effectivement encourus ou frais rØels, peut se rØvØler complexe puisqu(cid:146)il faut collecter l(cid:146)ensemble des 21. 11. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 330 E/163 dØpenses (salaires des personnels, charges sociales, frais d(cid:146)analyse, frais administratifs, etc(cid:133)). En outre, certains postes peuvent faire l(cid:146)objet de comptabilisation diffØrente, comme par exemple, les frais de construction ou de rØnovation des locaux. Il est d(cid:146)ailleurs (cid:224) noter que le constat des coßts ne peut rØellement intervenir dans le meilleur des cas, qu(cid:146)au cours de l(cid:146)annØe n plus 1, l(cid:146)annØe «n» Øtant l(cid:146)annØe ou sont effectuØs les contr(cid:244)les et inspections vØtØrinaires. (cid:192) ce sujet, il est clair que les documents de travail, qui ont ØtØ utilisØs pour fixer les montants forfaitaires, n(cid:146)ont qu(cid:146)une valeur indicative. Seul le texte de la directive a valeur juridique. L(cid:146)arrŒt prØcitØ de la Cour de justice du 9 septembre 1999, prØcise au point 3 que «dans l(cid:146)hypothŁse oø un (cid:201)tat membre a dØlØguØ aux autoritØs communales le pouvoir de percevoir les redevances affØrentes aux inspections et contr(cid:244)les sanitaires des viandes fra(cid:238)ches, l(cid:146)article 2, paragraphe 3, de la directive 85/73/CEE, telle que modifiØe par la directive 93/118/CEE, l(cid:146)autorise (cid:224) percevoir des redevances d(cid:146)un montant supØrieur aux niveaux des redevances communautaires jusqu(cid:146)(cid:224) concurrence du coßt rØel des frais d(cid:146)inspection encourus par l(cid:146)autoritØ communale compØtente». Si la compØtence est dØlØguØe aux autoritØs il s(cid:146)agit des frais encourus par les autoritØs sur le territoire national. En l(cid:146)absence d(cid:146)une telle locales, dØlØgation, il n(cid:146)y a pas en principe de diffØrence entre les frais encourus au niveau national et les frais encourus par les autoritØs sur le territoire national. En ce qui concerne les dispositions de l(cid:146)annexe A, chapitre I, point 4a, de la directive 85/73/CEE, le texte lui-mŒme indique qu(cid:146)une diffØrence est possible pour chaque Øtablissement. «Les (cid:201)tats membres peuvent, pour couvrir des coßts plus ØlevØs, majorer pour un Øtablissement donnØ les montants forfaitaires prØvus aux points 1 et 2a)». Les dispositions de l(cid:146)annexe A, chapitre I, point 4 b ne mentionnent pas expressØment cette possibilitØ. La notion pertinente est celle de «frais effectivement encourus». Il n(cid:146)est pas prØcisØ si le calcul de ces frais peut intervenir pour un Øtablissement donnØ ou s(cid:146)il doit Œtre compris au niveau de l(cid:146)autoritØ compØtente qui pourrait effectuer une pØrØquation pour les Øtablissements relevant de sa compØtence. La question mØriterait d(cid:146)Œtre Øclaircie. En effet, dans le cadre de l(cid:146)annexe A, chapitre I, point 4 a) de la directive 85/73/CEE, un (cid:201)tat membre pour couvrir des coßts plus ØlevØs, peut prØvoir, en rŁgle gØnØrale, la perception des montants forfaitaires et majorer ces montants pour certains Øtablissements relevant des conditions mentionnØes. Ce type de rØgime prØsente sa propre cohØrence interne. L(cid:146)autre option visØe (cid:224) l(cid:146)annexe A, chapitre I, point 4 b, offre la possibilitØ aux (cid:201)tats membres, toujours pour couvrir des coßts plus ØlevØs, de percevoir une redevance couvrant les frais effectivement encourus. Cette option a Øgalement sa propre cohØrence interne. DŁs lors, il est difficile de concevoir une combinaison de ces deux rØgimes. 2. Dans le cadre de l(cid:146)annexe A, chapitre I, les montants forfaitaires sont prØvus aux points 1 et 2a et non aux points 4a et b. Ces montants couvrent tous les contr(cid:244)les prØvus par les directives concernØes et donc les contr(cid:244)les relatifs (cid:224) la recherche de trichines. (1) Voir la version codifiØe par la directive 96/43/CE du Conseil, du 26 juin 1996, modifiant et codifiant la directive 85/73/CEE pour assurer le financement des inspections et des contr(cid:244)les vØtØrinaires des animaux vivants et de certains produits animaux, et modifiant les directives 90/675/CEE et 91/496/CEE. JO C 402 du 6. 1. 1999. (2) (2000/C 330 E/185) QUESTION (cid:201)CRITE E-0459/00 posØe par Daniela Raschhofer (NI) (cid:224) la Commission Objet: Gestion des bassins hydrologiques (24 fØvrier 2000) Dans la publication de la Commission «SDEC (cid:129) SchØma de dØveloppement de l(cid:146)espace communautaire» (p. 68) (Conseil informel de Postdam de mai 1999) (1), il est indiquØ en substance qu(cid:146)une proposition de directive est actuellement en cours de nØgociation, directive qui prØvoit notamment une gestion intØgrØe des bassins hydrologiques. (cid:192) ce propos, la Commission pourrait-elle rØpondre aux questions suivantes: 1. Quel est le titre exact de cette proposition, par qui et quand a-t-elle a ØtØ rØdigØe? 2. (cid:192) quel stade du dØbat cette proposition de directive de l(cid:146)UE se trouve-t-elle?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0447/00 υποβολή: María Sornosa Martínez (PSE) προς την Επιτροπή. Υποβάθμιση του περιβάλλοντος τουγροβιότοπου της Πενίσκολα (Βαλένθια) λόγω της εκτέλεσης έργων χρηματοδοτούμενων από την ΕΕ.

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
Spain
countryside conservation
environmental impact
infringement of EU law
protection of animal life
town and country planning

text: C 26 E/44 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 26. 1. 2001 prohgoy·menoy Oktvbri·oy, env· leitoyrgoy·san h·dh oi mhxanismoi· ele·gxoy. Oi arxe·w thw Omospondiakh·w Dhmokrati·aw thw Gioygkoslabi·aw kra·thsan thn prv·th efodiopomph· sta sy·nora epi· e·na dekapenuh·mero, prokalv·ntaw diadhlv·seiw sth Nis kai to Pirot poy zhtoy·san thn apeleyue·rvsh· thw. (cid:211)tan ta bytiofo·ra mph·kan telika· sth Nis, e·ginan dekta· apo· to plh·uow poy epeyfhmoy·se thn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh. To pro·gramma ei·xe, kata· syne·peia, mega·lh epityxi·a, o·pvw dei·xnei h apo·fash toy Symboyli·oy Genikv·n Ypoue·sevn na to epektei·nei, apo·fash poy h Epitroph· kai pa·li pragmatopoi·hse me mega·lh taxy·thta. (2001/C 26 E/057) GRAPTH ERVTHSH E-0447/00 ypobolh·: María Sornosa Martínez (PSE) prow thn Epitroph· (24 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Ypoba·umish toy periba·llontow toy ygrobio·topoy thw Peni·skola (Bale·nuia) lo·gv thw ekte·leshw e·rgvn xrhmatodotoy·menvn apo· thn EE Ston ygrobio·topo thw Peni·skola e·xei arxi·sei sh·mera h diadikasi·a astikopoi·hshw kai apojh·ranshw, ejaiti·aw, metajy· a·llvn, kai thw dia·noijhw thw odoy· N-1, thw anane·vshw akth·w 6 xlm. , thw kataskeyh·w ne·aw parali·aw, kauv·w kai thw dhmioyrgi·aw toyristikv·n egkatasta·sevn kai ghpe·dvn gkolf. (cid:211)la ayta· ta e·rga poy proble·petai na kataskeyasuoy·n ephrea·zoyn a·mesa to periba·llon toy en lo·gv ygrobio·topoy poy e·xei tera·stia shmasi·a gia ta ei·dh thw xlvri·daw kai thw pani·daw poy ypa·rxoyn s(cid:146) ayto·n. Oi oikologike·w organv·seiw kath·ggeilan thn kata·stash ayth· sta koinotika· o·rgana xvri·w, me·xri sh·mera, na la·boyn kami·a apa·nthsh stiw kataggeli·ew toyw, metajy· tvn opoi·vn anafe·retai o·ti: (cid:129) h zv·nh toy ygrobio·topoy thw Peni·skola ei·nai to fysiko· periba·llon aytoxuo·nvn eidv·n ixuy·vn kai pthnv·n (merika· apo· ta opoi·a sygkatale·gontai metajy· tvn prostateyo·menvn eidv·n sth sxetikh· me ta Pthna· Odhgi·a), ua e·prepe vw ek toy·toy na xarakthrisuei· zv·nh idiai·teroy endiafe·rontow gia to di·ktyo «Natura 2000» apo· tiw ispanike·w arxe·w, (cid:129) to sy·nolo tvn programma·tvn poy enekri·uhsan apo· tiw ispanike·w arxe·w den synodey·thkan apo· thn anti·stoixh dh·lvsh periballontikv·n epiptv·sevn (dedome·noy o·ti uevroy·ntai -ejetazo·mena kexvrisme·nvw- vw e·rga mikrh·w embe·leiaw poy den ephrea·zoyn to periba·llon kai den apaitei·tai mele·th periballontikv·n epiptv·sevn gia ayta·) (cid:129) ta e·rga anamo·rfvshw thw akth·w xrhmatodotoy·ntai kata· 85 % apo· ta koinotika· tamei·a, (cid:129) h en lo·gv zv·nh ejakoloyuei· na xarakthri·zetai vw «oikodomh·simh», para· tiw dia·forew dhlv·seiw thw Dioi·khshw h opoi·a e·xei yposxeuei· na th xarakthri·sei vw prostateyo·meno ygrobio·topo, klp. Kato·pin tvn anvte·rv kai dedome·noy o·ti h Epitroph· e·xei sth dia·uesh· thw o·la ta stoixei·a poy thw e·xoyn kataue·sei oi katageloy·sew organv·seiw den uevrei· h Epitroph· o·ti ypa·rxei sobarh· anti·fash metajy· thw prostasi·aw, me·sv thw koinotikh·w nomouesi·aw, e·na fysiko· to·po h pani·da toy opoi·oy perilamba·netai sthn Odhgi·a gia ta Pthna·, kai thw kataskeyh·w, me koinotika· kefa·laia, e·rgvn poy apeiloy·n to fysiko· periba·llon thw i·diaw perioxh·w; Ua ei·xe thn pro·uesh h Epitroph· na apostei·lei antiprosvpei·a ston en lo·gv ygrobio·topo prokeime·noy na diapistv·sei ea·n oi epiptv·seiw tvn e·rgvn bla·ptoyn to periba·llon, o·pvw katagge·lloyn oi oikologike·w organv·- seiw; Den uevrei· h Epitroph· o·ti oi ispanike·w arxe·w parebi·asan thn koinotikh· nomouesi·a dio·ti den e·krinan aparai·thth thn ekpo·nhsh mele·thw periballontikv·n epiptv·sevn gia thn ekte·lesh tvn sxedi·vn, antimetvpi·zonta·w ta kexvri- sme·nvw kai o·xi en tv syno·lv toyw; Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (7 Aprili·oy 2000) Kat(cid:146)arxh·n pre·pei na shmeivuei· o·ti h perioxh· «Marjal de Peñíscola», h opoi·a anafe·retai sthn paroy·sa grapth· erv·thsh, den e·xei xarakthrisuei· apo· tiw ispanike·w arxe·w vw perioxh· eidikh·w prostasi·aw tvn pthnv·n ba·sei toy a·ruroy 4 thw odhgi·aw 79/409/EOK (1) toy Symboyli·oy, thw 2 Ianoyari·oy 1979, gia th diath·rhsh tvn a·grivn 26. 1. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 26 E/45 pthnv·n. Oy·te pro·keitai gia perioxh· thn opoi·a e·xei xarakthri·sei h episthmonikh· koino·thta shmantikh· gia ta pthna· me ba·sh ton kata·logo poy ekponh·uhke 1998, gia thn Epitroph·, apo· toyw eunikoy·w empeirognv·monew kai thn Birdlife. Eja·lloy, oi ispanike·w arxe·w den e·xoyn symperila·bei thn perioxh· ayth· ston euniko· kata·logo topouesiv·n koinotikoy· endiafe·rontow v·ste na mporei· na entaxuei· argo·tera sto di·ktyo Natura 2000 sy·mfvna me thn odhgi·a 92/43/EOK (2) toy Symboyli·oy, thw 21hw Mai(cid:138)oy 1992, gia th diath·rhsh tvn fysikv·n endiaithma·tvn kai thw a·griaw pani·daw kai xlvri·daw. H Epitroph· diaue·tei vsto·so plhrofori·ew o·ti ypa·rxei sthn perioxh· ayth· e·na prvtey·on ei·dow toy Pararth·matow II thw odhgi·aw 92/43/EOK. Ekei· e·xei katafy·gei e·naw apo· toyw te·sseriw fysikoy·w plhuysmoy·w toy· Valencia hispanica. Gia to lo·go ayto·, h Epitroph· apeyuy·nuhke stiw ispanike·w arxe·w zhtv·ntaw toyw na symperila·boyn thn topouesi·a ayth· ston euniko· kata·logo poy anafe·retai sto a·ruro 4 thw anvte·rv odhgi·aw 92/43/CEE. Oi ispanike·w arxe·w desmey·uhkan na symperila·boyn thn topouesi·a «Marjal de Peñíscola» prosexv·w kai na koinopoi- h·soyn to gegono·w epi·shma. Sxetika· me thn odhgi·a 85/337/EOK (3) toy Symboyli·oy, thw 27hw Ioyni·oy 1985, gia thn ekti·mhsh tvn periballontikv·n epiptv·sevn orisme·nvn dhmosi·vn kai idivtikv·n e·rgvn, shmeiv·netai o·ti to a·ruro 2 thw en lo·gv odhgi·aw proble·pei o·ti ta e·rga poy, idi·vw, lo·gv thw fy·shw, toy mege·uoyw h· thw ue·shw toyw, mporoy·n na e·xoyn shmantike·w epiptv·seiw sto periba·llon, ypoba·llontai se ekti·mhsh o·son afora· tiw epiptv·seiw toyw prin douei· h a·deia. H Epitroph· e·xei plhroforhuei· ta e·rga poy anafe·rei to Ajio·timo Me·low toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy apo· thn ana·krish miaw kataggeli·aw kai miaw anafora·w thw epitroph·w anaforv·n toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy gia to ue·ma ayto·. Dieykrini·zetai o·ti ta sygkekrime·na e·rga den perilamba·nontai sta Pararth·mata thw odhgi·aw 85/337/EOK oy·te sto Para·rthma II thw en lo·gv odhgi·aw. Sy·mfvna me to a·ruro 4 para·grafow 2, ta e·rga ta opoi·a ypa·gontai stiw kathgori·ew poy apariumoy·ntai sto Para·rthma II, ypoba·llontai se ekti·mhsh, o·tan ta kra·th me·lh kri·noyn o·ti to apaitoy·n ta xarakthristika· toyw. Oi ispanike·w arxe·w desmey·uhkan na la·boyn ta anagkai·a me·tra v·ste na ejasfalisuei· o·ti ta en lo·gv e·rga den ua e·xoyn epiptv·seiw sthn topouesi·a «Marjal de Peñíscola». H Epitroph· parakoloyuei· oy·tvw h· a·llvw thn ana·krish thw ypo·ueshw ayth·w kai, ypo· thn idio·thta· thw vw uematofy·laka tvn Synuhkv·n, ua la·bei ta aparai·thta me·tra prokeime·noy na ejasfali·sei thn th·rhsh toy koinotikoy· dikai·oy sth sygkekrime·nh peri·ptvsh. (1) (2) (3) EE L 103 thw 25. 4. 1979. EE L 206 thw 22. 7. 1992. EE L 175 thw 5. 7. 1985. (2001/C 26 E/058) GRAPTH ERVTHSH E-0454/00 ypobolh·: Karin Jöns (PSE) prow thn Epitroph· (24 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Eidikh· proeidopoi·hsh sthn Aystri·a gia alatisme·na proi¤o·nta ga·doy kai kapnisto· solomo· sto plai·sio toy systh·matow taxei·aw eidopoi·hshw gia ta tro·fima (odhgi·a 92/59/EOK) Apo· ton Febroya·rio toy 1998 h aystriakh· kagkelari·a aphy·uyne epaneillhme·nvw proeidopoih·seiw sto koino· gia thn katana·lvsh alatisme·nvn proi¤o·ntvn ga·doy kai kapnisto· solomo· m. a·. apo· th Germani·a. To sy·sthma taxei·aw eidopoi·hshw efarmo·zetai o·tan oi aystriake·w yphresi·ew ele·gxoy tvn trofi·mvn diapistv·soyn uetikh· apo·deijh y·parjhw liste·riaw monokyttarogo·noy se dei·gmata 25 grammari·vn kai kri·noyn ta proi¤o·nta epiki·ndyna gia thn ygei·a (sy·mfvna me thn § 8 toy sxetikoy· no·moy LIT A LMG toy 1975). Se a·lla kra·th me·lh (p. x. Galli·a, Germani·a) den eparkei· h apo·deijh ayth· gia thn apoma·krynsh tvn sygkekrime·nvn proi¤o·ntvn apo· thn agora·. Oi proeidopoih·seiw ayte·w diadi·dontai sto plai·sio toy koinotikoy· systh·matow taxei·aw antallagh·w plhroforiv·n gia ta tro·fima kai e·xoyn shmantike·w oikonomike·w syne·peiew gia toyw ypey·uynoyw paragvgoy·w oi opoi·oi ua pre·pei endexome·nvw na apofasi·soyn ea·n epiuymoy·n na apofy·goyn thn aystriakh· agora· h· ea·n ua diakindyney·soyn kakh· fh·mh se olo·klhrh thn agora· thw EE, an kai h epikindyno·thta tvn trofi·mvn kauori·zetai apokleistika· sy·mfvna me ta aystriaka· krith·ria. Pv·w ektima· h Epitroph· (p. x. to sv·ma empeirognvmo·nvn gia ta zvika· tro·fima (cid:129) prv·hn kthniatrikh· 1. epitroph·) toyw kindy·noyw gia thn ygei·a poy proky·ptoyn apo· th liste·ria monokyttarogo·no;


title: WRITTEN QUESTION E-0471/00 by Mathieu Grosch (PPE-DE) to the Commission. JOP Programme.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU programme
consortium
fraud against the EU

text: 28. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 374 E/85 (2000/C 374 E/098) WRITTEN QUESTION E-0471/00 by Mathieu Grosch (PPE-DE) to the Commission (24 February 2000) Subject: JOP Programme 1. 2. Is it true that the Commission has decided to end the JOP Programme? If so, was it because of the difficulties encountered? If so, what were these difficulties? Alternatively, was the decision taken because of problems arising from fraud? If so, what was the 3. extent of the programmes at issue (funds allocated), compared with those which were not? 4. Will the Commission put forward another similar programme or does it take the view that the thinking behind the existing programme fails to take sufficient account of the specific needs arising in each particular case? Answer given by Mr Verheugen on behalf of the Commission (30 March 2000) Over the years, PHARE has developed into an instrument of support for the preparation of the partner countries for their accession to the Union. The required priority actions are identified in the accession partnerships which were approved by the Council on 6 December 1999. This re-orientation of PHARE on a targeted number of accession priorities has indeed also lead to the decision to reduce the number of multicountry sectorial programmes. The decision to terminate the Joint venture programme (JOP) should be seen against this background. No other reasons were at the basis of that decision. However, support to small and medium-sized enterprises (SMEs) in candidate countries continues through the new framework for investment support from PHARE to promote economic and social cohesion in the candidate countries. These actions are considered annually within the national PHARE programmes for each candidate country. Also the new pre-accession instrument Special accession programme for agricul- ture and rural development (Sapard) will, under certain conditions, be in a position to provide investment support for SMEs in order to meet the acquis requirements in the agricultural and rural development sector. In addition, PHARE funds are made available in co-operation with international financial institu- tions for providing loans to SMEs in the partner countries. (2000/C 374 E/099) WRITTEN QUESTION E-0474/00 by Sebastiano Musumeci (UEN) to the Commission (24 February 2000) Subject: Aid for Sicilian fishermen The Sicilian Region, in accordance with regional Law No 30/1998, has introduced accompanying measures to offset the effects of temporary terminations or restrictions of fishing activities. This aid has not yet been released because the Commission has raised objections to which the Sicilian government has responded. Given that, in the past, the Commission(cid:146)s opinion on the regional law in question has been favourable, can the Commission say: 1. What specific reasons lie behind the Commission(cid:146)s continued refusal to authorise the Sicilian Region to release the aid to the Sicilian fishermen who have applied for it; 2. When does the Commission intend to take a decision on this matter so that the economic hardship of hundreds of people working in the fishing industry, who are already suffering as a result of not being able to work, can be alleviated?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0500/00 υποβολή: Charles Tannock (PPE-DE) προς το Συμβούλιο. Παραβιάσεις εκ μέρους κρατών μελών της Ευρωπαϊκής Συνθήκης για την Προστασία των Ανθρωπίνων Δικαιωμάτων και της Συνθήκης περί ιδρύσεως της Ευρωπαϊκής Κοινότητας.

eurovoc_concepts:
Austria
Greece
Italy
Treaty of Amsterdam
free movement of persons
human rights
infringement of EU law
national
royalism

text: 21. 11. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 330 E/175 Dedome·noy o·ti h e·kuesh toy aneja·rthtoy empeirognv·mona ei·nai apo·rrhth, h Epitroph· den proti·uetai na diabiba·sei anti·grafo· thw sto Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio. H Epitroph· epishmai·nei o·ti h i·dia den ei·nai ypey·uynh tvn piuanv·n apo·cevn poy ekfra·zontai s(cid:146) ayth· thn e·kuesh. H Epitroph· synexi·zei thn e·reyna thw ypo·ueshw kai den e·xei la·bei ako·mh apo·fash. Ua plhroforh·sei de deo·ntvw to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio. (1) EE C 303 E thw 24. 10. 2000, sel. 179. (2000/C 330 E/199) GRAPTH ERVTHSH E-0497/00 ypobolh·: Esko Seppänen (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (24 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Anauev·rhsh thw odhgi·aw EE H germanikh· mhtrikh· etairei·a thw Fujitsu Siemens Computers e·kleise to para·rthma· thw sth Finlandi·a gia lo·goyw safv·w o·xi oikonomikoy·w, prokeime·noy na diathrh·sei ue·seiw apasxo·lhshw sth Germani·a. Apo· ayth· thn a·poch h etairei·a aue·thse tiw ypoxrev·seiw thw gia enhme·rvsh kai diaboy·leysh oi opoi·ew aporre·oyn apo· thn odhgi·a EEE kauv·w kai thn ypoxre·vsh· thw na syzhth·sei thn apo·fash· thw me ta armo·dia dioikhtika· stele·xh kai me toyw armo·dioyw gia th lh·ch apofa·sevn (COM(1998)612 tel. ) (1). Empi·ptei stiw armodio·thtew thw Epitroph·w na ele·gxei to kata· po·so threi·tai h odhgi·a ayth· kai proti·uetai na tropopoih·sei thn odhgi·a, v·ste na gi·nei pio desmeytikh·; (1) EE C 2 thw 5. 1. 1999, sel. 3. Apa·nthsh thw kaw Diamantopoy·loy ej ono·matow thw Epitroph·w (3 Aprili·oy 2000) H Epitroph· den diaue·tei kane·na stoixei·o apo· to opoi·o na proky·ptei o·ti h ypoxre·vsh gia enhme·rvsh kai diaboy·leysh tvn ergazome·nvn poy proble·pontai sthn odhgi·a 94/45/EK toy Symboyli·oy, thw 22aw Septembri·oy 1994, gia th ue·spish miaw eyrvpai¤kh·w epitroph·w epixei·rhshw h· miaw diadikasi·aw se epixeirh·seiw kai omi·loyw epixeirh·sevn koinotikh·w kli·makaw me skopo· na enhmerv·nontai oi ergazo·menoi kai na zhtei·tai h gnv·mh toyw (1) parable·fuhkan sthn peri·ptvsh poy anafe·ruhke apo· ton ajio·timo k. boyleyth·. Oy·tvw h· a·llvw efo·son h odhgi·a ayth· metafe·ruhke kata·llhla sto germaniko· di·kaio empi·ptei katarxh·n stiw eunike·w arxe·w h armodio·thta na ektimh·soyn endexo·menew paratypi·ew o·son afora· toyw isxy·ontew kanonismoy·w koinopoihuei·sew se ayte·w endexome·- nvw apo· aytoy·w poy uevroy·n pvw e·xoyn uixtei·. H Eyrvpai¤kh· Epitroph· proxvra· sh·mera sthn eje·tash thw efarmogh·w thw odhgi·aw ayth·w. Kata· tiw epo·menew ebdoma·dew ua egkri·nei e·kuesh ypo·ch toy Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy sxetika· me to ue·ma ayto·. Se o·,ti afora· thn pro·tash odhgi·aw toy Symboyli·oy sxetika· me thn enhme·rvsh kai th diaboy·leysh tvn ergazome·nvn, h Epitroph· epe·meine epaneilhmme·nvw gia thn taxy·tath e·gkrish· thw apo· to Koinoboy·lio kai to Symboy·lio. Prow to paro·n oi proteino·menew diata·jeiw ennoei·tai pvw den efarmo·zontai. (1) EE L 254 thw 30. 9. 1994. (2000/C 330 E/200) GRAPTH ERVTHSH E-0500/00 ypobolh·: Charles Tannock (PPE-DE) prow to Symboy·lio (24 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Parabia·seiw ek me·royw kratv·n melv·n thw Eyrvpai¤kh·w Synuh·khw gia thn Prostasi·a tvn Anurvpi·nvn Dikaivma·tvn kai thw Synuh·khw peri· idry·sevw thw Eyrvpai¤kh·w Koino·thtaw Ei·nai enh·mero a·rage to Symboy·lio gia to gegono·w o·ti th stigmh· ayth· perisso·teroi apo· 180 boyleyte·w toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy e·xoyn ypogra·cei thn ako·loyuh pro·tash chfi·smatow: «(cid:201)xontaw ypo·ch tiw diata·jeiw toy a·ruroy 3 toy prvtoko·lloy ariu. 4 sth Synuh·kh gia thn Prostasi·a tvn Anurvpi·nvn Dikaivma·tvn kai tvn Uemelivdv·n Eleyueriv·n (1950), o·pvw tropopoih·uhke apo· to Prvto·- C 330 E/176 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 21. 11. 2000 kollo ariu. 11 poy kauori·zei o·ti»kanei·w den apomakry·netai dyna·mei ei·te atomikoy· ei·te syllogikoy· me·troy, apo· thn epikra·teia toy kra·toyw toy opoi·oy e·xei thn iuage·neia«kai»kanei·w den sterei·tai toy dikaiv·matow na eise·luei sthn epikra·teia kra·toyw toy opoi·oy e·xei thn iuage·neia«, kai e·xontaw ypo·ch o·ti ta dikaiv·mata ayta· symperielh·fuhkan sto `ruro 6 tvn koinv·n diata·jevn thw Synuh·khw toy `msterntam, oi synypogra·fontew boyleyte·w toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kaloy·n tiw kybernh·seiw thw Aystri·aw, thw Ella·daw kai thw Itali·aw na thrh·soyn tiw ek tvn synuhkv·n desmey·seiw toyw anagnvri·zontaw kai pa·li stoyw prv·hn basilikoy·w oi·koyw tvn antistoi·xvn xvrv·n plh·rh astika· dikaiv·mata, symperilambanome·noy toy dikaiv·matow eleyue·raw kai anempodi·stoy eiso·doy stiw xv·rew katagvgh·w, xvri·w peraite·rv kauyste·rhsh, kai zhtoy·n o·pvw, efo·son te·toia dikaiv·mata den e·xoyn apodouei· me·xri thn 1h Ianoyari·oy 2000, to Eyrvpai¤ko· Dikasth·rio kinh·sei diadikasi·a kata· tvn kratv·n-parabatv·n»; Se opoiadh·pote peri·ptvsh, dedome·noy o·ti, sy·mfvna me tiw diata·jeiw thw Synuh·khw, den ypa·rxei ba·sh gia dysmenh· dia·krish eiw ba·row memonvme·nvn oikogeneiv·n, o·pvw kai sy·mfvna me tiw diata·jeiw tvn a·rurvn 39 kai 43 toy Ti·tloy III thw Enopoihme·nhw Apo·doshw thw Synuh·khw peri· idry·sevw thw Eyrvpai¤kh·w Koino·thtaw poy dialamba·noyn antistoi·xvw thn eley·uerh ki·nhsh prosv·pvn, yphresiv·n kai kefalai·vn kai to dikai·vma egkata·- stashw, o·ti o pri·gkipaw Bi·ktvr Emmanoyh·l den e·labe a·deia na episkefuei· thn patri·da toy epi· 53 xro·nia kai o giow toy den eish·lue pote· sto italiko· e·dafow kai, te·low, o·ti (cid:129) molono·ti ta mnhmoneyo·mena anvte·rv dikaiv·mata den anagnvri·zontai ypo· proy¤ poue·seiw (cid:129) apaith·uhke apo· ton Otto von Habsburg na paraithuei· apo· uemeliv·dh astika· dikaiv·mata prin na toy epitrapei· na egkatastauei· sthn Aystri·a, proti·uetai to Symboy·lio, sy·mfvna me th de·smeysh poy e·xei anala·bei, na epiba·lei thn th·rhsh thw Synuh·khw kai thw eyrvpai¤kh·w nomouesi·aw kalv·ntaw ta me·lh toy na parape·mcoyn amellhti· thn Aystri·a, thn Ella·da kai thn Itali·a sto Eyrvpai¤ko· Dikasth·rio; Apa·nthsh (2 Mai(cid:138)oy 2000) Sy·mfvna me to a·ruro 226 thw SEK, anh·kei sta kauh·konta thw Epitroph·w na prosfy·gei sto Eyrvpai¤ko· Dikasth·rio ea·n kri·nei o·ti e·na kra·tow me·low den ekplhrei· ka·poia apo· tiw ypoxrev·seiw poy e·xei dyna·mei thw SEK. (2000/C 330 E/201) GRAPTH ERVTHSH E-0503/00 ypobolh·: Christopher Huhne (ELDR) prow to Symboy·lio (25 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Ana·uesh ne·vn kauhko·ntvn sto prosvpiko· toy Symboyli·oy Poiew diadikasi·ew diaue·tei to Symboy·lio, kai po·so syxna· efarmo·zontai, gia th metaki·nhsh melv·n toy prosvpikoy· apo· mi·a genikh· diey·uynsh, h opoi·a endexome·nvw xreia·zetai ligo·tero prosvpiko·, se a·llh, h opoi·a endexome·nvw xreia·zetai perisso·tero; Kata· po·son e·xoyn apodeixuei· apotelesmatika· ayta· ta me·tra apo· a·poch posostoy· ue·sevn poy metakinh·uhkan ana· e·tow metajy· tvn genikv·n dieyuy·nsevn epi· toy synolikoy· ariumoy· tvn ue·sevn; Mporei· na dv·sei to Symboy·lio opoiadh·pote a·llh plhrofori·a gia thn ana·uesh ne·vn kauhko·ntvn sto prosvpiko· toy; Apa·nthsh (2 Mai(cid:138)oy 2000) Stiw arxe·w thw dekaeti·aw toy (cid:146)80, kauierv·uhke sta plai·sia thw Genikh·w Grammatei·aw toy Symboyli·oy mia politikh· kinhtiko·thtaw poy basi·zetai sth dynato·thta thn opoi·a o kanonismo·w yphresiakh·w kata·stashw anagnvri·zei se ka·ue ypa·llhlo, na «zhth·sei na metateuei· ento·w toy orga·noy sto opoi·o yphretei·» (a·ruro 7, para·grafow 1). H politikh· ayth· proy¤ poue·tei thn arxh· o·ti h paroxh· dynatoth·tvn metaki·nhshw ei·nai prow to symfe·ron o·xi mo·no toy ypoba·llontow thn ai·thsh, alla· kai toy i·dioy toy uesmikoy· orga·noy. Entoy·toiw, h apa·nthsh sthn erv·thsh toy Ajio·timoy k. Boyleyth· ei·nai o·ti h Genikh· Grammatei·a den e·xei, me·xri sh·mera, uespi·sei diadikasi·ew h· eidike·w esvterike·w ryumi·seiw o·son afora· thn ana·uesh ne·vn kauhko·ntvn h· «anadia·tajh» toy prosvpikoy· ento·w tvn genikv·n dieyuy·nsevn kai tvn yphresiv·n thw. Sthn pra·jh o·mvw, kata· ta teleytai·a e·th, dienergh·uhkan epaneilhmme·nvw memonvme·new metakinh·seiw, prokeime·noy na enisxyuoy·n yfi- sta·menew oma·dew h· na dhmioyrghuoy·n ne·ew, ana·loga me ton epei·gonta xarakth·ra kai th shmasi·a orisme·nvn fake·lvn. Kata· tiw en lo·gv anadiata·jeiw akoloyuh·uhke h diadikasi·a kinhtiko·thtaw. Epro·keito idi·vw gia ypallh·loyw poy e·xoyn topouethuei· sth Mona·da Politikh·w kai (cid:201)gkairhw Proeidopoi·hshw (MPEP), kauv·w kai sth mona·da nomouetikh·w diadikasi·aw synapo·fashw


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0476/00 esittäjä(t): Joseph Daul (PPE-DE) komissiolle. Hirmumyrsky Lotharin aiheuttamat metsätuhot.

eurovoc_concepts:
Austria
France
Germany
budgetary reserve (EU)
cyclone
deforestation

text: 26. 1. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 26 E/47 niin, etteiv(cid:228)t ne aiheuta el(cid:228)imille tarpeettomia k(cid:228)rsimyksi(cid:228). Komission vuonna 1998 teett(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) kerto- muksessa, jossa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n el(cid:228)insuojelun(cid:228)k(cid:246)kulman huomioon ottamista hanhenmaksapasteijan tuotan- nossa, tehd(cid:228)(cid:228)n se johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s, ett(cid:228) tavanomaiset tuotantoel(cid:228)inten pitoa koskevat menetelm(cid:228)t rikkovat edell(cid:228) mainitun direktiivin periaatteita. Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228), jotta direktiivi(cid:228) 98/58/EY sovelletaan hanhenmaksapasteijan tuotan- toon? (1) EYVL L 221, 8. 8. 1998, s. 23. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 2000) Neuvoston direktiivin 98/58/EY tarkoituksena on kaikkien tuotantoel(cid:228)imin(cid:228) pidett(cid:228)vien lajien suojelua koskevien p(cid:228)(cid:228)periaatteiden vahvistaminen. Direktiivi on lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)llinen v(cid:228)line, jota k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n laadit- taessa vastaisuudessa el(cid:228)inten hyvinvointia koskevia ehdotuksia, joilla varmistetaan tuotantoel(cid:228)inten suoje- lua koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen yhdenmukainen soveltaminen yhteis(cid:246)ss(cid:228). Direktiiviss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n nykyisell(cid:228)(cid:228)n erilaisiin tuotantotarkoituksiin, my(cid:246)s rasvaisen maksan ((cid:148)foie gras(cid:148)) tuotantoa varten pidett(cid:228)vien el(cid:228)inten suojelussa noudatettavista hyvinvointia koskevista vaatimuksista. Lis(cid:228)ksi direktiiviss(cid:228) velvoitetaan el(cid:228)inten omistaja tai pit(cid:228)j(cid:228) varmistamaan, ett(cid:228) el(cid:228)inten hyvinvointi on v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)dettyjen v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimusten mukainen. Edell(cid:228) mainitun yleissopimuksen yhteydess(cid:228) kes(cid:228)kuussa 1999 hyv(cid:228)ksyttiin kaksi suositusta rasvaisen maksan tuotantoa varten pidett(cid:228)vien ankkojen ja hanhien suojelemiseksi. Komissio ja Euroopan unionin j(cid:228)senvaltiot osallistuivat aktiivisesti n(cid:228)iden suositusten laadintaan ja hyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228)n. El(cid:228)inten hyvinvointia k(cid:228)sittelev(cid:228)n tiedekomitean kertomusta El(cid:228)insuojelun(cid:228)k(cid:246)kulman huomioon ottami- sesta ankan ja hanhen rasvaisen maksan tuotannossa k(cid:228)ytettiin l(cid:228)hteen(cid:228) viimeistelt(cid:228)ess(cid:228) edell(cid:228) mainittuja suosituksia. Suosituksissa tunnustetaan, ett(cid:228) el(cid:228)imi(cid:228) on pidett(cid:228)v(cid:228) sosiaalisissa ryhmiss(cid:228) ja nykyisin k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olevat pienet yhden el(cid:228)imen h(cid:228)kit on kiellett(cid:228)v(cid:228). Kielto tulee voimaan 31. joulukuuta 2004 uusien tai uusittujen siipikarjasuojien osalta ja viimeist(cid:228)(cid:228)n 31. joulukuuta 2010 kaikkien suojien osalta. Lis(cid:228)ksi suosituksissa kehotetaan ryhtym(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)tutkimuksiin sellaisten vaihtoehtoisten tekniikoiden kehitt(cid:228)- miseksi, jotka eiv(cid:228)t edellyt(cid:228) el(cid:228)imen pakkosy(cid:246)tt(cid:246)(cid:228) rasvaisen maksan tuottamiseksi. Siihen asti, kun vaihto- ehtoisista menetelmist(cid:228) ja niiden hyvinvointin(cid:228)k(cid:246)kohdista saadaan tieteellist(cid:228) n(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), rasvaisen maksan tuotantoa on sovittu jatkettavan ainoastaan sellaisilla alueilla, joissa se on nyky(cid:228)(cid:228)n yleisen(cid:228) tapana ja niill(cid:228)kin ainoastaan j(cid:228)senvaltion omassa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. Komissio voi direktiivin 98/58/EY 5 artiklan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti antaa neuvostolle tarvittaessa tarkem- pia ehdotuksia edell(cid:228) mainittujen suositusten yhdenmukaiseksi soveltamiseksi. (2001/C 26 E/060) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0476/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Joseph Daul (PPE-DE) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Hirmumyrsky Lotharin aiheuttamat mets(cid:228)tuhot Hirmumyrsky Lothar aiheutti valtavia mets(cid:228)tuhoja 26. joulukuuta 1999 Ranskassa, Etel(cid:228)-Saksassa ja It(cid:228)vallassa, erityisesti yksityisess(cid:228) ja kunnan omistuksessa oleville metsille maanviljelyalueilla, mist(cid:228) syyst(cid:228) monet maanviljelyalan perheyritykset ovat k(cid:228)rsineet vakavia tappioita. Komissio viittasi Euroopan parlamentin t(cid:228)ysistuntokeskustelussa 18. tammikuuta 2000 mahdollisiin uudel- leenj(cid:228)rjestelyihin rakennerahastoissa, mutta ei luvannut erityist(cid:228) apua tuhoalueille. Uudelleenj(cid:228)rjestelyt eiv(cid:228)t kuitenkaan ole riitt(cid:228)vi(cid:228), koska rakennetuki hy(cid:246)dytt(cid:228)(cid:228) ensisijaisesti pieni(cid:228) yrityksi(cid:228), joilla on usein toimintaa my(cid:246)s maatalouden alalla. Niille t(cid:228)m(cid:228) tuki on elint(cid:228)rke(cid:228). C 26 E/48 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 26. 1. 2001 Komission j(cid:228)sen Barnier lupasi keskustelun aikana, ett(cid:228) h(cid:228)n harkitsee kaksi vuotta sitten poistettujen h(cid:228)t(cid:228)apua koskevien budjettikohtien ottamista uudelleen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. Onko komissio nykyisten rakennerahastojen antamien puitteiden lis(cid:228)ksi valmis tarkistamaan, voidaanko sen vuoden 2000 talousarviosta my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) varoja kiireelliseen tarpeeseen tulevaan h(cid:228)t(cid:228)apuun (cid:129) esimerkiksi LIFE- ja ECHO-ohjelmien kautta (cid:129) ja voidaanko vuoden 2001 talousarvioon sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) uudelleen budjettikohta, joka koskee Euroopan unionin katastrofialueille annettavaa apua? Michel Barnier(cid:146)n komission puolesta antama vastaus (11. huhtikuuta 2000) Rakennerahastojen osalta arvoisaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) pyydet(cid:228)(cid:228)n tutustumaan komission seuraaviin kirjallisiin kysymyksiin antamiin vastauksiin: BØatrice Patrien kysymys 0024/00, Carl Langin kysymys 0159/00 ja Nicole Thomas-Mauron kysymys 0307/00 sek(cid:228) BØatrice Patrien suullinen kysymys H-0008/00. Parhaillaan tarkistettavana oleva LIFE-asetus ei anna mahdollisuutta kohdistaa osaa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoista h(cid:228)t(cid:228)toi- menpiteisiin ilman hankepyynt(cid:246)menettely(cid:228). N(cid:228)in ollen LIFE-ohjelmalla ei voida yleisesti osallistua Ranskaa, Saksaa ja It(cid:228)valtaa joulukuussa 1999 koetelleiden luonnononnettomuuksien aiheuttamien ymp(cid:228)rist(cid:246)tuho- jen korjaamiseen. Sen sijaan on mahdollista, ett(cid:228) uudet LIFE-luonto- tai LIFE-ymp(cid:228)rist(cid:246)-ohjelman hanke- ehdotukset t(cid:228)ytt(cid:228)isiv(cid:228)t samalla LIFE-edellytykset ja niit(cid:228) voitaisiin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)n tilan kunnostamiseen. Kaikki t(cid:228)llaiset hakemukset tutkitaan tapaus kerrallaan hankkeiden seurantamenettely(cid:228) tai LIFE-ohjelman omia ehdotusmenettelyj(cid:228) noudattaen. Humanitaarisen avun toimistoa (ECHO) koskevan asetuksen 1 artiklassa t(cid:228)smennet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n humanitaariseen apuun kuuluvat (cid:148)kolmansien maiden erityisesti vaaralle kaikkein alttiimpien v(cid:228)est(cid:246)jen, ensisijaisesti kehitysmaiden v(cid:228)est(cid:246)jen hyv(cid:228)ksi suunnatut puolueettomat avustus- ja suojelutoimet[(cid:133)](cid:148) (1). N(cid:228)in ollen se ei voi osallistua j(cid:228)senvaltioita joulukuussa 1999 rajusti koetelleisiin luonnononnettomuuksiin liittyviin tukitoimiin. Koska rakennerahastos(cid:228)(cid:228)ntelyss(cid:228) on s(cid:228)(cid:228)detty useista tukiv(cid:228)lineist(cid:228), h(cid:228)t(cid:228)apua yhteis(cid:246)n sis(cid:228)isiss(cid:228) katastrofi- tilanteissa koskevaa erityist(cid:228) budjettikohtaa ei t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa ole tarkoitus ottaa uudelleen talousarvioon. (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/96, 20. 6. 1996, humanitaarisesta avusta. EYVL L 163, 2. 7. 1996. (2001/C 26 E/061) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0479/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle Aihe: Baleaareja koskevat tavoite 2 -toimet (24. helmikuuta 2000) Consellin kunta (Baleaarien saaret, Mallorca) esitti Baleaarien saarten aluehallitukselle ehdotuksen Consellin kunnan koulun laajentamisesta aikuis- ja ammattikoulutuksen edist(cid:228)miseksi ja t(cid:228)m(cid:228)n hankkeen sis(cid:228)llytt(cid:228)- misest(cid:228) tavoitteeseen 2. Baleaarien saarten autonomisen alueen hallituksen talousneuvoston p(cid:228)(cid:228)sihteeri Rechach ilmoitti kunnan- johtajalle, ett(cid:228) komissio ei hyv(cid:228)ksynyt kyseist(cid:228) hanketta, koska se koski edell(cid:228) mainittua koulua. Onko olemassa jokin Consellin kunnan ehdotus. joka koskee edell(cid:228) mainittua hanketta ja sen sis(cid:228)llytt(cid:228)- mist(cid:228) tavoite 2:een? Onko olemassa jokin komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s, jossa t(cid:228)t(cid:228) hanketta ei hyv(cid:228)ksyt(cid:228)? Jos on, pit(cid:228)v(cid:228)tk(cid:246) Rechachin ilmoittamat tiedot paikkansa?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0468/00 esittäjä(t): Isabelle Caullery (UEN) komissiolle. Euroopan unionin työllisyyspolitiikka.

text: 28. 12. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 374 E/83 ja suojelemiseksi Kehitett(cid:228)ess(cid:228) tulevien vuosien toimia alueellisten ja v(cid:228)hemmist(cid:246)kielien auttamiseksi otetaan huomioon n(cid:228)iden toimien toteuttaminen sek(cid:228) Euroopan kielten vuoden j(cid:228)rjest(cid:228)minen vuonna 2001. Kyseiset toimet m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)sm(cid:228)llisesti soveliaana ajankohtana. Alueellisten ja v(cid:228)hemmist(cid:246)kielien m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) perustuu alueellisia kieli(cid:228) tai v(cid:228)hemmist(cid:246)kieli(cid:228) koskevan eurooppalaisen peruskirjan 1 artiklassa esitettyyn m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)(cid:228)n, joka kuuluu seuraavasti: (cid:148)---(cid:148)alueellinen kieli tai v(cid:228)hemmist(cid:246)kieli(cid:148) tarkoittaa kielt(cid:228), jota perinteisesti k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n jonkin valtion tietyll(cid:228) alueella ja jota k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t kyseisen valtion kansalaiset ovat lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lt(cid:228)(cid:228)n pienempi v(cid:228)est(cid:246)ryhm(cid:228) kuin valtion muu v(cid:228)est(cid:246) ja joka poikkeaa valtion virallisesta kielest(cid:228) tai kielist(cid:228); sellaisena ei pidet(cid:228) valtion virallisen kielen tai kielten murteita eik(cid:228) maahanmuuttajien kieli(cid:228)(cid:148). (2000/C 374 E/097) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0468/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Isabelle Caullery (UEN) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin ty(cid:246)llisyyspolitiikka Voiko komissio kertoa, mit(cid:228) keinoja ja menetelmi(cid:228) Euroopan unionilla on k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n taistelussaan j(cid:228)senvaltioita vaivaavan todellisen vitsauksen eli ty(cid:246)tt(cid:246)myyden nujertamiseksi? Voiko komissio esitt(cid:228)(cid:228) alustavan j(cid:228)senvaltiokohtaisen arvion siit(cid:228), millaisia vaikutuksia sen toimilla on ollut ty(cid:246)paikkojen luomisessa ja s(cid:228)ilytt(cid:228)misess(cid:228) vuodesta 1994 l(cid:228)htien? Voiko se kertoa t(cid:228)sm(cid:228)llisesti, mitk(cid:228) ovat olleet t(cid:228)rkeimm(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset, jotka on tehty l(cid:228)hinn(cid:228) Euroopan unionin ty(cid:246)tt(cid:246)myystilannetta k(cid:228)sitelleen Luxemburgin huippukokouksen j(cid:228)lkeen? Mitk(cid:228) ovat t(cid:228)h(cid:228)n p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n menness(cid:228) havaitut vaikutukset ty(cid:246)llisyyteen? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (15. toukokuuta 2000) Ty(cid:246)tt(cid:246)myyden torjumiseksi oli v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) toteuttaa yhten(cid:228)inen talouspolitiikan, rakenneuudistusten ja ty(cid:246)markkinoiden koordinointistrategia, joka on seurausta Esseniss(cid:228) vuonna 1994 kokoontuneen Eurooppa- neuvoston k(cid:228)ynnist(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) ep(cid:228)virallisesta l(cid:228)henemisprosessista ja komission vuonna 1993 julkaisemasta valkoisesta kirjasta (cid:148)Kasvu, kilpailukyky ja ty(cid:246)llisyys(cid:148) (1). Ty(cid:246)markkinoilla strategian t(cid:228)rkeimp(cid:228)n(cid:228) v(cid:228)lineen(cid:228) on EY:n perustamissopimuksen ty(cid:246)llisyytt(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)n osaston (125(cid:129)130 artikla) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano. Osaston m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaan ty(cid:246)llisyyden korkeaa tasoa koskeva tavoite on otettava huomioon kaikissa yhteis(cid:246)n toimintalinjoissa (127 artikla) ja j(cid:228)senvaltioiden on koordinoitava ty(cid:246)llisyyspolitiikkansa yhteisten tavoitteiden perusteella ja teht(cid:228)v(cid:228) t(cid:228)st(cid:228) selvitys (128 artikla). Osastossa vahvistetaan institutionaalinen menettely toteutettujen toimintalinjojen monenkeskist(cid:228) seurantaa ja arviointia varten. Uudella ohjelmakaudella (2000(cid:129)2006) rakennerahastot ovat yhteis(cid:246)n tasolla ratkaisevassa asemassa ty(cid:246)lli- syysstrategian t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon avustamisessa. Erityisesti Euroopan sosiaalirahaston ESR:n tarkoituksena on uudenaikaistaa ja tasapainottaa ty(cid:246)markkinoiden toimintaa ja n(cid:228)in ep(cid:228)suorasti edist(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)paikkojen luomista. Ty(cid:246)llisyyspolitiikan alueellinen ulottuvuus, jota korostetaan vuoden 2000 ty(cid:246)llisyyden suuntavii- voissa, saa yh(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228)mm(cid:228)n osuuden kaikissa rakennerahastoissa. T(cid:228)m(cid:228) ulottuvuus otetaan huomioon my(cid:246)s komission suuntaviivoissa, jotka koskevat rakennerahastojen ohjelmakauden 2000(cid:129)2006 valmistelua ja t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa. Erityishuomiota kiinnitet(cid:228)(cid:228)n alueellisten ty(cid:246)llisyyssopimusten sis(cid:228)llytt(cid:228)miseen uusiin toimintaohjelmiin (2). Toimenpiteiden vaikutusten arviointi Ty(cid:246)llisyysstrategiaa voidaan arvioida kunnollisesti vasta vuonna 1997 sovitun viisivuotiskauden p(cid:228)(cid:228)tytty(cid:228). Vuoden 1998 ja 1999 yhteisiss(cid:228) ty(cid:246)llisyysraporteissa esitet(cid:228)(cid:228)n jo esimerkkej(cid:228) hyvist(cid:228) toimintatavoista, C 374 E/84 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 joilla suuntaviivoja on pantu t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. Useissa tapauksissa n(cid:228)ihin liittyy numerotietoja luoduista tai s(cid:228)ilytetyist(cid:228) ty(cid:246)paikoista. Kattavampi analyysi tehd(cid:228)(cid:228)n osana vertaisarviointia, jonka komissio ja sosiaali- asioiden neuvosto k(cid:228)ynnistiv(cid:228)t vuoden 1999 alussa. T(cid:228)st(cid:228) julkaistaan tiivistelm(cid:228)raportti vuonna 2000. Arviointi on olennainen osa rakennerahastojen toimintaa. Siihen sis(cid:228)ltyy ohjelmien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llinen seuranta, jossa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n yhteisi(cid:228) indikaattoreita, esimerkiksi luotuja ja s(cid:228)ilytettyj(cid:228) ty(cid:246)paikkoja, ja kunkin ohjelman loppuarviointi kaikissa j(cid:228)senvaltioissa. ESR:n arvioinnissa keskityt(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)asiassa arvioimaan ohjelmien vaikutuksia edunsaajiin (3). Komissio, Taloudellisen yhteisty(cid:246)n ja kehityksen j(cid:228)rjest(cid:246) OECD ja korkeakoulu- jen tutkijat ovat aloittaneet t(cid:228)m(cid:228)n arvioinnin, tosin vain osittain. Vuosien 1989(cid:129)1993 j(cid:228)lkiarvioinnit osoittavat, ett(cid:228) tavoitteen 2 yhteydess(cid:228) ty(cid:246)paikkoja on luotu nettom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti noin 450 000. Vuosien 1994(cid:129)1999 ennakkoarvioinnin perusteella ty(cid:246)paikkoja luotiin bruttom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti noin 650 000 (4). Vuosina 1995(cid:129)1999 ty(cid:246)llisyysaloitteella (cid:129) Youthstart, Now, Horizon ja Integra (cid:129) edistettiin henkil(cid:246)resursseihin, ty(cid:246)markkinoiden parempaan toimintaan ja yht(cid:228)l(cid:228)isiin mahdollisuuksiin liittyvi(cid:228) toimia. ESR:n julkaisuissa esitet(cid:228)(cid:228)n aiheeseen liittyvi(cid:228) hyvi(cid:228) toimintatapoja. Ensimm(cid:228)isess(cid:228) alueellisia ty(cid:246)llisyyssopimuksia (komission vuonna 1997 k(cid:228)ynnist(cid:228)m(cid:228) pilottihanke, joka toteutetaan yhdess(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden kanssa) koskevassa katsauksessa annetaan kannustavia tietoja niist(cid:228) 89 joilla sopimusta on sovellettu (5). Siin(cid:228) tuodaan esiin erityisesti, ett(cid:228) rakenneohjelmilla on pienalueesta, suunnattu resursseja alueellisiin ty(cid:246)llisyyssopimuksiin noin 1 600 miljoonaa euroa vuosina 1998 ja 1999. T(cid:228)st(cid:228) summasta 500 miljoonaa euroa on per(cid:228)isin kolmesta rakennerahastosta ja kalatalouden ohjausra- hastosta. Katsauksesta k(cid:228)y my(cid:246)s ilmi, ett(cid:228) pilottihankkeeseen sis(cid:228)ltyvien ty(cid:246)paikkojen luomista koskevien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisten tavoitteiden ansiosta on luotu noin 55 000 lis(cid:228)ty(cid:246)paikkaa. Rakennerahastojen uudelle ohjelmakaudelle (2000(cid:129)2006) on jo suunniteltu v(cid:228)liarviointi, jonka perusteella m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n suoritusvarauksen my(cid:246)nt(cid:228)minen (4 % j(cid:228)senvaltiolle my(cid:246)nnetyst(cid:228) kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228)). Arvioin- nissa, my(cid:246)s ty(cid:246)llisyysvaikutusten laskennassa, noudatetaan komission laatimaa menetelm(cid:228)(cid:228), joka on parhaillaan testattavana joissakin j(cid:228)senvaltioissa. Luxemburgin Eurooppa-neuvoston j(cid:228)lkeen tehdyt t(cid:228)rkeimm(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset Ty(cid:246)llisyyden suuntaviivoja tarkistetaan joka vuosi. Vuoden 2000 suuntaviivoissa nelj(cid:228)n pylv(cid:228)(cid:228)n alkupe- r(cid:228)inen rakenne on s(cid:228)ilytetty. Niihin on tehty joitakin muutoksia, joilla korostetaan julkisten ty(cid:246)nv(cid:228)lityspal- veluiden ja sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelmien asemaa strategiassa sek(cid:228) tietoyhteiskuntaan liittyvien tietojen ja taitojen merkityst(cid:228). Ty(cid:246)llisyytt(cid:228) koskevan osaston t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa on t(cid:228)ydennetty j(cid:228)senvaltioiden ty(cid:246)llisyyspolitiikkaa koske- villa neuvoston suosituksilla (6), yhteis(cid:246)n eri toimielinten, my(cid:246)s parlamentin, muodollisella kuulemisella ja luomalla 130 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty ty(cid:246)llisyyskomitea (7). Luxemburgissa pidetyn kokouksen j(cid:228)lkeen Eurooppa-neuvosto on hyv(cid:228)ksynyt seuraavat aloitteet: Wieniss(cid:228) joulukuussa 1998 aloite menettelyiden yksinkertaistamisesta ja toimeksianto synergian luomiseksi talous- ja ty(cid:246)llisyyspolitiikan v(cid:228)lille, K(cid:246)lniss(cid:228) kes(cid:228)kuussa 1999 eurooppalainen ty(cid:246)llisyyssopimus (cid:129) yhteiset puitteet Luxemburgin prosessia varten, tavara-, palvelu ja p(cid:228)(cid:228)omamarkkinoiden uudistusprosessi (Cardiff) ja ep(cid:228)virallinen makrotaloudellinen vuoropuhelu neuvoston, komission, Euroopan keskuspankin ja ty(cid:246)mark- kinaosapuolten kesken, Helsingiss(cid:228) joulukuussa 1999 sosiaalista koheesiota koskevien nykyisten prosessien ja v(cid:228)lineiden koordinointi sek(cid:228) Lissabonissa 23. (cid:129) 24. maaliskuuta 2000 tietoyhteiskuntaa koskeva aloite. Samaan aikaan komissio on antanut useita tiedonantoja ty(cid:246)llisyyden huomioon ottamisesta yhteis(cid:246)n muissa toimintalinjoissa (EY:n perustamissopimuksen 127 artikla) (8), ty(cid:246)llisyydest(cid:228) tietoyhteiskunnassa (9) sek(cid:228) sosiaalisen suojelun uudistamisesta (10). (1) KOM(93) 700 lopullinen. (2) SEC(1999) 1933. (3) ESR:n v(cid:228)liarviointeja koskevat p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t. (4) Rakennerahastoja koskeva yhdeks(cid:228)s vuosikertomus. (5) SEC(1999) 1932. (6) Neuvoston suositus, 14. 2. 2000 (5161/00/SOC2 ECOFIN4). (7) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 2000/98/EY, 24. 1. 2000. (8) KOM(1999) 167 lopullinen ja KOM(2000) 78 lopullinen. (9) KOM(2000) 48 lopullinen. (10) KOM(1999) 347 lopullinen


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0473/00 von Olivier Dupuis (TDI) an die Kommission. Beitritt Albaniens zur WTO.

eurovoc_concepts:
Albania
World Trade Organisation
accession to an agreement
audiovisual industry
common commercial policy

text: 24. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 303 E/197 (2000/C 303 E/225) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0473/00 von Olivier Dupuis (TDI) an die Kommission (24. Februar 2000) Betrifft: Beitritt Albaniens zur WTO Kommissionsmitglied Pascal Lamy gibt in seiner Antwort auf meine schriftliche Anfrage 2526/99 (1) betreffend den Beitritt Albaniens zur WTO eine ausweichende Antwort hinsichtlich der Fortschritte, die Albanien bei der Anwendung von mit den WTO-Vorschriften in Einklang stehenden Bestimmungen bereits gemacht hat und best(cid:228)tigt, da(cid:223) sich der Beitritt Albaniens zur WTO in der Endphase der Vorbereitungen befinde. Pascal Lamy hat es indessen vers(cid:228)umt, auf die wichtigste an die Kommission gestellte Frage zu antworten, inwieweit die Kommission die Informationen best(cid:228)tigen bzw. Dementieren k(cid:246)nne, n(cid:228)mlich die Frage, wonach der Beitritt Albaniens zur WTO von der Kl(cid:228)rung einer Streitfrage zwischen Frankreich und einem anderen Mitgliedsland der WTO abh(cid:228)ngig sein soll, die (cid:252)berdies gar nichts mit der eigentlichen Frage des Beitritts Albaniens zur WTO zu tun hat? Wenn das so ist, wird die Kommission um Mitteilung dar(cid:252)ber ersucht, welche Ma(cid:223)nahmen sie zu ergreifen gedenkt (cid:129) oder bereits ergriffen hat (cid:129), damit Albanien gem(cid:228)(cid:223) der von der Union getroffenen Entschei- dung so schnell wie m(cid:246)glich Vollmitglied der WTO werden kann? (1) ABl. C 219 vom 1. 8. 2000, S. 177. Antwort von Hernn Lamy im Namen der Kommission (20. M(cid:228)rz 2000) Die Kommission bedauert, da(cid:223) der Herr Abgeordnete ihre vorhergehende Antwort f(cid:252)r ausweichend hielt. Die Sachlage stellt sich folgenderma(cid:223)en dar: Die Gemeinschaft konnte die von Albanien vorgeschlagenen Verpflichtungen f(cid:252)r den Sektor audiovisuelle Dienstleistungen nicht akzeptieren, da die Erf(cid:252)llung dieser Verpflichtungen die Entwicklung der k(cid:252)nftigen Beziehungen zwischen Albanien und der Gemeinschaft im Bereich der audiovisuellen Politik hemmen w(cid:252)rde und die Teilnahme Albaniens an verschiedenen Gemein- schaftsprogrammen wie Media verhindern k(cid:246)nnte. Diese Verpflichtungen wurden auf Antrag der USA vorgeschlagen, als fast alle bilateralen Verhandlungen (cid:252)ber den Beitritt Albaniens zur Welthandelsorganisation WTO abgeschlossen waren. Angesichts der geringen Marktanteile der US-Industrie in Albanien k(cid:246)nnten sich die amerikanischen Antr(cid:228)ge als kontra- produktiv erweisen, da sie die weitere europ(cid:228)ische Integration Albaniens (cid:129) ein Kernst(cid:252)ck der Gemein- schaftsstrategie f(cid:252)r den Balkan (cid:129) verz(cid:246)gern k(cid:246)nnten. Daher beteiligt sich die Kommission aktiv an Verhandlungen mit den Beteiligten, damit der Beitritt Albaniens zur WTO, der von der Gemeinschaft nachdr(cid:252)cklich unterst(cid:252)tzt wird, reibungslos vollzogen werden kann. (2000/C 303 E/226) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0486/00 von Raffaele Costa (PPE-DE) an die Kommission (15. Februar 2000) Betrifft: Besoldung der Beamten der Europ(cid:228)ischen Investitionsbank (EIB) Im Haushalt der Europ(cid:228)ischen Investitionsbank (EIB) sind etwa 129 Mio Ecu (250 Milliarden Italienische Lire) f(cid:252)r die Geh(cid:228)lter von ca. 1 000 (exakt 998) Mitarbeiter des Instituts ausgewiesen. In der genannten Zahl sind nicht nur die Geh(cid:228)lter der F(cid:252)hrungskr(cid:228)fte enthalten, f(cid:252)r die rd. 260 000 Ecu (500 Millionen Lire) j(cid:228)hrlich ausgegeben werden, sondern auch die der einfachen Verwaltungsr(cid:228)te. Die Kommission m(cid:246)ge in diesem Zusammenhang folgende Fragen beantworten: 1. Wie setzen sich die leitenden Organe der EIB zusammen? 2. Wie setzen sich Gesamt- bzw. zu versteuerndes Gehalt (Brutto- und Nettogehalt einschlie(cid:223)lich Zulagen) zusammen? 3. Wie hoch ist das durchschnittliche Einkommen der F(cid:252)hrungskr(cid:228)fte (Angestellte der EIB)?


title: Kommissionens förordning (EG) nr 411/2000 av den 24 februari 2000 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

text: 25. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 52/1 I (Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk) KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 411/2000 av den 24 februari 2000 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, (2) produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1498/98 (2), särskilt artikel 4. 1 i denna, och HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 av följande skäl: (1) I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguay- rundan kriterierna för kommissionens fastställande av från tredje land för de schablonvärdena vid import De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förord- ning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan. Denna förordning träder i kraft den 25 februari 2000. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 198, 15. 7. 1998, s. 4. L 52/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 2. 2000 till kommissionens förordning av den 24 februari 2000 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker BILAGA KN-nr Kod för tredje land (1) (EUR/100 kg) Schablonvärde vid import 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 624 999 052 068 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 624 999 052 204 999 052 204 220 600 624 999 052 600 999 039 060 400 404 528 720 728 999 388 400 512 528 720 999 47,5 210,6 129,1 116,8 87,2 165,4 123,1 203,6 203,6 120,0 52,0 137,2 103,1 59,2 35,3 36,0 55,8 46,6 50,8 67,3 59,0 48,1 51,7 69,4 90,1 69,1 65,7 40,1 62,6 51,4 114,7 49,0 82,4 76,3 101,7 110,5 98,3 90,4 94,2 109,7 102,7 111,9 64,3 96,6 (1) Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2543/1999 (EGT L 307, 2. 12. 1999, s. 46). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”


title: PERGUNTA ESCRITA E-0479/00 apresentada por Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) à Comissão. Objectivo 2 para as Ilhas Baleares.

eurovoc_concepts:
Balearic Islands
EU regional policy

text: C 26 E/48 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 26. 1. 2001 PorØm, no debate, o ComissÆrio Barnier anuiu a considerar a hip(cid:243)tese de restabelecer a rubrica or(cid:231)amental relativa (cid:224)s ajudas de emergŒncia, suprimida hÆ 2 anos. EstarÆ a Comissªo disposta a verificar se, fora do (cid:226)mbito do actual quadro dos fundos estruturais, ainda existem no or(cid:231)amento 2000 da Comissªo reservas mobilizÆveis, a t(cid:237)tulo, por exemplo, dos programas LIFE e ECHO, para uma ajuda de emergŒncia urgentemente necessÆria e, eventualmente, a restabelecer no ano 2001 uma rubrica or(cid:231)amental destinada (cid:224) ajuda em caso de catÆstrofes no interior da Uniªo Europeia? Resposta dada por Michel Barnier em nome da Comissªo (11 de Abril de 2000) No que respeita aos fundos estruturais, o Senhor Deputado deverÆ referir-se (cid:224)s respostas dadas pela Comissªo (cid:224)s questıes escritas 0024/00 da Senhora Patrie, 0159/00 do Senhor Lang e 0307/00 da Senhora Thomas-Mauro, bem como (cid:224) questªo oral H-0008/00 da Senhora Patrie. O Regulamento LIFE, actualmente em revisªo, nªo prevŒ a possibilidade de afectar uma parte das dota(cid:231)ıes a medidas de urgŒncia, (cid:224) margem dos procedimentos de convite (cid:224) apresenta(cid:231)ªo de projectos. Nªo Ø, pois, poss(cid:237)vel considerar uma participa(cid:231)ªo geral de LIFE nas obras necessÆrias para a recupera(cid:231)ªo ambiental na sequŒncia das calamidades naturais que atingiram a Fran(cid:231)a, a Alemanha e a `ustria em Dezembro de 1999. Nªo estÆ, no entanto, exclu(cid:237)do que as propostas de novos projectos para LIFE-Natureza ou LIFE- -Ambiente possam simultaneamente responder aos critØrios de LIFE e contribuir para o restabelecimento da situa(cid:231)ªo ambiental. Cada pedido neste sentido serÆ examinado caso a caso, de acordo com os procedi- mentos de acompanhamento dos projectos ou de apresenta(cid:231)ªo de propostas pr(cid:243)prias de LIFE. O regulamento do Gabinete de ajuda humanitÆria (ECHO) precisa no seu artigo 1o que: «A ajuda humanitÆria da Comunidade compreende ac(cid:231)ıes nªo discriminat(cid:243)rias de assistŒncia, socorro e protec(cid:231)ªo das popula(cid:231)ıes de pa(cid:237)ses terceiros, nomeadamente as mais vulnerÆveis, e prioritariamente as de pa(cid:237)ses em desenvolvimento [(cid:133)]» (1), nªo podendo, por conseguinte, intervir no caso das calamidades naturais que atingiram os Estados-membros em Dezembro de 1999. Dada a existŒncia de vÆrios instrumentos de interven(cid:231)ªo previstos a t(cid:237)tulo da regulamenta(cid:231)ªo dos fundos estruturais, nªo se antevŒ neste estÆdio a reintrodu(cid:231)ªo de uma rubrica or(cid:231)amental espec(cid:237)fica para as ajudas de urgŒncia em caso de catÆstrofe no territ(cid:243)rio da Comunidade. (1) Regulamento (CE) no 1257/96 do Conselho, de 20 de Junho de 1996, relativo (cid:224) ajuda humanitÆria. JO L 163 de 2. 7. 1996. (2001/C 26 E/061) PERGUNTA ESCRITA E-0479/00 apresentada por Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Objectivo 2 para as Ilhas Baleares (24 de Fevereiro de 2000) O munic(cid:237)pio de Consell (Maiorca, Ilhas Baleares) apresentou ao Governo regional das Ilhas Baleares um projecto de amplia(cid:231)ªo da sua Escola Pœblica para fomentar a educa(cid:231)ªo para adultos e a forma(cid:231)ªo profissional, pretendendo a sua inclusªo no objectivo 2. O Sr. Rechach, secretÆrio-geral tØcnico da Consejer(cid:237)a de Economia do Governo da Comunidade Aut(cid:243)noma das Ilhas Baleares informou o Presidente da C(cid:226)mara de Consell de que a Comissªo Europeia tinha rejeitado o projecto pelo facto de estar jÆ projectada a realiza(cid:231)ªo de obras na referida Escola Pœblica. Existe qualquer proposta do munic(cid:237)pio de Consell no sentido de o referido projecto ficar abrangido pelo objectivo 2? Existe alguma resolu(cid:231)ªo da Comissªo Europeia que rejeite o referido projecto? Em caso afirmativo, quais sªo as razıes invocadas pelo Sr. Rechach? 26. 1. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 26 E/49 Foi realizada alguma reuniªo com o Governo da Comunidade Aut(cid:243)noma das Ilhas Baleares? Em caso afirmativo, que informa(cid:231)ıes foram fornecidas ao Governo regional das Ilhas Baleares sobre o objectivo 2? Resposta dada por Michel Barnier em nome da Comissªo (7 de Abril de 2000) tØcnicas reuniıes realizadas antes da reuniªo do comitØ de acompanhamento de Aquando das 10 de Dezembro de 1999 sobre o programa operacional Baleares objectivo no 2 para o per(cid:237)odo de programa(cid:231)ªo 1997/1999, os representantes da administra(cid:231)ªo regional apresentaram (cid:224) Comissªo uma primeira lista provis(cid:243)ria de projectos que poderiam eventualmente ser co-financiados a t(cid:237)tulo da medida 5. 2 «Centros de forma(cid:231)ªo e de desenvolvimento profissional» do referido programa. Nesta lista figurava, com efeito, um projecto do munic(cid:237)pio de Consell. Durante estas reuniıes tØcnicas, todos os projectos propostos, incluindo o relativo a Consell, foram analisados sob todos os seus aspectos (objectivos, custos previstos e indicadores de acompanhamento, conteœdo e elegibilidade das despesas, identifica(cid:231)ªo financeira e f(cid:237)sica dos projectos que nªo dependem das administra(cid:231)ıes pœblicas comunais, realiza(cid:231)ªo dos compromissos nacionais antes de 31 de Dezembro de 1999, respeito dos procedimentos de adjudica(cid:231)ªo). A lista definitiva dos projectos a apresentar pela administra(cid:231)ªo regional deveria estar dispon(cid:237)vel, o mais tardar, no dia da reuniªo do comitØ de acom- panhamento. Aquando da reuniªo do comitØ de acompanhamento de 10 de Dezembro, a administra(cid:231)ªo regional apresentou uma lista de onze projectos, a qual foi aprovada pelo comitØ. A lista engloba as interven(cid:231)ıes nos munic(cid:237)pios de Alar(cid:243), Binissalem, Bœger, Campanet (2), Inca (3), Lloseta, Santa Maria e Selva. O custo total previsto eleva-se a 6,24 milhıes de €, com uma taxa de co-financiamento do Fundo Europeu de Desenvolvimento Regional de 50 %. No (cid:226)mbito da parceria, a Comissªo real(cid:231)a a clareza do procedimento e o n(cid:237)vel de transparŒncia adoptados pela administra(cid:231)ªo regional no processo de finaliza(cid:231)ªo deste programa. (2001/C 26 E/062) PERGUNTA ESCRITA E-0482/00 apresentada por Alejandro Cercas (PSE) (cid:224) Comissªo (24 de Fevereiro de 2000) Objecto: Montante a t(cid:237)tulo do programa de iniciativa comunitÆria Interreg PoderÆ a Comissªo comunicar as suas previsıes relativamente aos montantes de que, a t(cid:237)tulo do programa de iniciativa comunitÆria Interreg, irÆ beneficiar a regiªo de Extremadura, em Espanha? Resposta dada pelo ComissÆrio Michel Barnier em nome da Comissªo (24 de Mar(cid:231)o de 2000) As orienta(cid:231)ıes relativas (cid:224) iniciativa comunitÆria Interreg serªo aprovadas pela Comissªo, em princ(cid:237)pio, atØ final de Mar(cid:231)o de 2000 ou no in(cid:237)cio de Abril do mesmo ano. Os Estados-membros sªo convidados a apresentar propostas de programas (cid:224) Comissªo no prazo de seis meses ap(cid:243)s a respectiva publica(cid:231)ªo no Jornal Oficial. A iniciativa comunitÆria serÆ financiada conjuntamente pelos Estados-membros e pela Comunidade, recorrendo esta, para o efeito, ao Fundo Europeu de Desenvolvimento Regional (FEDER). A contribui(cid:231)ªo total do FEDER para Interreg, relativa ao per(cid:237)odo de programa(cid:231)ªo 2000/2006, estÆ fixada em 4 875 milhıes de €, a pre(cid:231)os de 1999. As dota(cid:231)ıes de autoriza(cid:231)ªo atribu(cid:237)das a Espanha para Interreg, no (cid:226)mbito da reparti(cid:231)ªo indicativa, ascendem a 900 milhıes de €. As orienta(cid:231)ıes nªo determinam qualquer reparti(cid:231)ªo regional dos fundos. Dado que a Comissªo, ao aprovar o programa ou os programas relativos, por exemplo, (cid:224) fronteira entre Espanha e Portugal, concede uma contribui(cid:231)ªo œnica do FEDER por programa, sem reparti(cid:231)ªo financeira por Estado-membro, o montante atribu(cid:237)do no (cid:226)mbito da iniciativa comunitÆria Interreg para a regiªo de Extremadura, em Espanha, nªo pode ser, nem mesmo entªo, discriminado


title: Commission Regulation (EC) No 426/2000 of 24 February 2000 concerning tenders notified in response to the invitation to tender for the import of maize issued in Regulation (EC) No 2776/1999

eurovoc_concepts:
CCT duties
Portugal
award of contract
import
maize
third country

text: L 52/28 EN Official Journal of the European Communities 25. 2. 2000 COMMISSION REGULATION (EC) No 426/2000 of 24 February 2000 concerning tenders notified in response to the invitation to tender for the import of maize issued in Regulation (EC) No 2776/1999 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 1253/ 1999 (2), and in particular Article 12(1) thereof, (3) (4) On the basis of the criteria laid down in Articles 6 and 7 of Regulation (EC) No 1839/95 a maximum reduction in the duty should not be fixed. The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for cereals, Whereas: HAS ADOPTED THIS REGULATION: (1) (2) An invitation to tender for the maximum reduction in the duty on maize imported into Portugal was opened pursuant to Commission Regulation (EC) No 2776/ 1999 (3). Article 5 of Commission Regulation (EC) No 1839/ 95 (4), as amended by Regulation (EC) No 1963/95 (5), allows the Commission to decide, in accordance with the procedure laid down in Article 23 of Regulation (EEC) No 1766/92 and on the basis of the tenders notified, to make no award. Article 1 No action shall be taken on the tenders notified from 18 to 24 February 2000 in response to the invitation to tender for the reduction in the duty on imported maize issued in Regulation (EC) No 2776/1999. Article 2 This Regulation shall enter into force on 25 February 2000. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 24 February 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 334, 28. 12. 1999, p. 8. (4) OJ L 177, 28. 7. 1995, p. 4. (5) OJ L 189, 10. 8. 1995, p. 22


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0484/00 esittäjä(t): Alejandro Cercas (PSE) komissiolle. Leader+ -yhteisöaloitteesta myönnettävät varat.

eurovoc_concepts:
EU initiative
Extremadura
rural development

text: C 374 E/86 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 2000) Komissio analysoi 26. yhteis(cid:246)n oikeuden kanssa. lokakuuta 1998 annetun aluelain nro 30 (Sisilian maakunta) yhteensopivuutta Komissio p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) l(cid:228)hiaikoina t(cid:228)st(cid:228) laista erityisesti Italian viranomaisten 28. joulukuuta 1999 komissiolle antamien lis(cid:228)tietojen perusteella. (2000/C 374 E/100) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0481/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alejandro Cercas (PSE) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Urban-yhteis(cid:246)aloitteesta my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)t varat Voiko komissio ilmoittaa, mitk(cid:228) ovat arviolta Urban-yhteis(cid:246)aloitteesta Extremaduran (Espanja) alueelle my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)t varat? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 2000) Komissio aikoo hyv(cid:228)ksy(cid:228) Urban-yhteis(cid:246)aloitetta koskevat suuntaviivat maaliskuun 2000 loppuun tai huhtikuun 2000 alkuun menness(cid:228). J(cid:228)senvaltioita pyydet(cid:228)(cid:228)n esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n ohjelmaehdotuksensa komis- siolle kuuden kuukauden kuluessa suuntaviivojen julkaisemisesta Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228). J(cid:228)senvaltiot ja yhteis(cid:246) rahoittavat yhteis(cid:246)aloitteen yhdess(cid:228). J(cid:228)senvaltiot osallistuvat rahoitukseen omista varoistaan ja yhteis(cid:246) Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR). EAKR:n rahoitusosuus Urbanista ohjelma- kaudella 2000(cid:129)2006 on yhteens(cid:228) 700 miljoonaa euroa vuoden 1999 hinnoin. Kunkin j(cid:228)senvaltion m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat lasketaan kyseisten kaupunkialueiden v(cid:228)kiluvun, ty(cid:246)tt(cid:246)myysasteen ja pitk(cid:228)aikaisty(cid:246)tt(cid:246)mien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n perusteella. Espanjan maksusitoumusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen ohjeellinen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on 106 miljoonaa euroa. Suuntaviivoissa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s yhteis(cid:246)aloitteen kattamien kaupunkialueiden ohjeellinen lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228), joka Espanjan tapauksessa on kahdeksan. Suuntaviivoissa ei m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) varojen alueellisesta jaosta. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti j(cid:228)senvaltioiden teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on ehdottaa kaupunkialueita, joita Urban-ohjelmasta voitaisiin tukea. Ehdotettujen ohjelmien on kuitenkin t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) suuntaviivoissa esitetyt ehdot, vaatimukset ja niiden on pysytt(cid:228)v(cid:228) my(cid:246)nnettyjen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen rajoissa. ja ensisijaiset tavoitteet (2000/C 374 E/101) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0484/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alejandro Cercas (PSE) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Leader+ -yhteis(cid:246)aloitteesta my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)t varat Voiko komissio ilmoittaa, mitk(cid:228) ovat arviolta Leader+ -yhteis(cid:246)aloitteesta Extremaduran (Espanja) alueelle my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)t varat? 28. 12. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 374 E/87 Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (21. maaliskuuta 2000) Komissio on jakanut Leader+ -yhteis(cid:246)aloitteelle my(cid:246)nnett(cid:228)vi(cid:228) varoja 2020 miljoonaa euroa j(cid:228)senvaltioiden kesken. Espanjan osuus on 467 miljoonaa euroa, ja Espanjan teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on toteuttaa Leader+ -yhteis(cid:246)aloitteeseen kuuluvien ohjelmien toimeenpano. N(cid:228)ist(cid:228) eri ohjelmista ilmoitetaan komissiolle niiden hyv(cid:228)ksymist(cid:228) varten ja n(cid:228)in tiedet(cid:228)(cid:228)n paljonko eri alueiden on mahdollisuus saada tukea. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) komissio ei ole viel(cid:228) selvill(cid:228) Leader+ -ohjelmien toteutuksesta, joten sen ei ole mahdollista vastata parlamentin j(cid:228)senen tiedusteluun. (2000/C 374 E/102) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0491/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Yhdysvaltojen maanviljelij(cid:246)ille maksetut maataloustuet Onko komissiolla ajantasaista tietoa Yhdysvaltojen maanviljelij(cid:246)ille maksettavien maataloustukien koko- naism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) ja siit(cid:228), ovatko (cid:228)skett(cid:228)iset Yhdysvaltojen maanviljelij(cid:246)ille my(cid:246)nnetyt tulotukien korotukset yhdenmukaiset Maailman kauppaj(cid:228)rjest(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen kanssa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (21. maaliskuuta 2000) Yhdysvaltojen maatalousbudjetti (63 miljardia euroa vuonna 1999 ja 69 miljardia euroa vuonna 2000) on huomattavasti suurempi kuin yhteis(cid:246)n yhteist(cid:228) maatalouspolitiikkaa koskeva talousarvio. Huomattava osa budjetista k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n kuitenkin sellaisiin toimenpiteisiin, joista on ainoastaan v(cid:228)lillist(cid:228) hy(cid:246)ty(cid:228) Yhdysvaltojen maanviljelij(cid:246)ille, kuten elintarvikkeisiin, ravintoon ja kuluttajapalveluihin. Niiden osuus maatalousbudjetista oli 35 miljardia euroa vuonna 1999. Maanviljelij(cid:246)iden t(cid:228)rkeimm(cid:228)t tukimuodot ovat AMTAn (Agricultural Market Transition Act) mukaiset suorat jolla katetaan markkinahinnan ja ennalta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn tonnihinnan v(cid:228)linen ero eli lainan korko. ja lainavajauksen maksuj(cid:228)rjestelm(cid:228), tuet Vuonna 1999 Yhdysvallat maksoi liittovaltiotasolla suorina tukina 22,7 miljardia euroa maanviljelij(cid:246)ille. Ne olivat AMTAn mukaisia ennalta m(cid:228)(cid:228)riteltyj(cid:228) maksuja sek(cid:228) vuosina 1998 (jotkin niist(cid:228) maksettiin vasta vuonna 1999) ja 1999 hyv(cid:228)ksyttyj(cid:228) erityisi(cid:228) h(cid:228)t(cid:228)paketteja. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228), joka oli 11 000 euroa maatilaa kohden, kasvoi huomattavasti edellisiin vuosiin verrattuna. Se on kaksi kertaa suurempi kuin Euroopan yhteis(cid:246)n maanviljelij(cid:246)ille maksettava tuki. Komissio on luonnollisesti huolestunut siit(cid:228), ett(cid:228) Yhdysvallat on kasvattanut maatalousbudjettiaan viime vuosina, ja seuraa sen kehittymist(cid:228) tiiviisti. Yhdysvaltojen toimenpiteiden yhteensopivuudesta WTO:n s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen kanssa voidaan todeta, ett(cid:228) Yhdysvallat ei ole viel(cid:228) ilmoittanut maataloutta koskevia toimenpi- teit(cid:228)(cid:228)n vuosilta 1998 ja 1999. Se on tehnyt ilmoituksen viimeksi markkinointivuodelta 1997. Ilmoi- tuksesta k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) Yhdysvaltojen kokonaistuen mittausmenetelm(cid:228)n (AMS) mukaisten sitoumusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli 21 491 miljoonaa dollaria ja AMS-menot 6 238 miljoonaa dollaria vuonna 1997. Yhdysvalloilla oli n(cid:228)in ollen huomattavasti liikkumatilaa AMS:n katon suhteen. Toisaalta green box -tukimuodoista aiheutuvat kokonaismenot olivat 51 250 miljoonaa dollaria. Vertailukaudella 1986(cid:129)1988 ne olivat 26 150 miljoonaa dollaria. Green box -tukitoimille ei ole kuitenkaan asetettu WTO:n kattoa