title: Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 68/193/EØF om handel med vegetativt formeringsmateriale af vin

eurovoc_concepts:
crop maintenance
genetically modified organism
marketing
means of agricultural production
viticulture

text: 27. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 177 E/77 Forslag til R(cid:229)dets direktiv om (cid:230)ndring af direktiv 68/193/E(cid:216)F om handel med vegetativt forme- ringsmateriale af vin (2000/C 177 E/12) KOM(2000) 59 endelig udg. (cid:151) 2000/0036(CNS) (Forelagt af Kommissionen den 7. februar 2000) R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION HAR (cid:151) forsłg for at finde bedre alternativer til visse bestemmelser i n(cid:230)vnte direktiv. under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 37, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, under henvisning til udtalelse fra Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg, og ud fra fłlgende betragtninger: (1) Af de nedenfor anfłrte grunde błr der foretages en (cid:230)ndring af direktiv 68/193/E(cid:216)F om handel med vegetativt formeringsmateriale af vin (1), senest (cid:230)ndret ved akten vedrłrende (cid:216)strigs, Finlands og Sveriges tiltr(cid:230)delse. (2) Som led i konsolideringen af det indre marked błr visse bestemmelser i direktivet (cid:230)ndres eller oph(cid:230)ves for at fjerne enhver handelshindring, som kan h(cid:230)mme den fri oms(cid:230)tning af til det form(cid:229)l błr medlemsstaternes mulighed for ensidigt at fravige direktivets bestemmelser, fjernes. formeringsmateriale af vin i EF; (3) Det błr under visse omst(cid:230)ndigheder v(cid:230)re muligt at bringe nye typer formeringsmateriale i handelen. (4) Det błr v(cid:230)re Kommissionen med bistand fra Den St(cid:229)ende KomitØ for Frł og Plantemateriale henhłrende under Landbrug, Havebrug og Skovbrug, der fasts(cid:230)tter, p(cid:229) hvilke betingelser medlemsstaterne kan give tilladelse til handel med formeringsmateriale, der til forsłg, videnskabelige form(cid:229)l eller fremavlsarbejde. skal bruges (5) Medlemsstaterne błr bemyndiges til ved handel med vege- tativt formeringsmateriale af vin i hele eller visse dele af deres omr(cid:229)de, at tr(cid:230)ffe strengere forholdsregler end dem, der er fastsat i bilag I og II, over for skadegłrere, der ser ud til at udgłre en s(cid:230)rlig fare for vindyrkningen i de p(cid:229)g(cid:230)ldende regioner. (6) P(cid:229) baggrund af de erfaringer, der er gjort inden for andre omr(cid:229)der med handel med frł og formeringsmateriale, błr tidsbegr(cid:230)nsede der p(cid:229) visse betingelser gennemfłres (1) EFT L 93 af 17. 4. 1968, s. 15. (7) Som fłlge af den videnskabelige og tekniske udvikling er foretage genetiske modifikationer af det nu muligt at vinsorter. Medlemsstaterne m(cid:229) derfor, n(cid:229)r de skal tr(cid:230)ffe afgłrelse om eventuel godkendelse af genetisk modifice- rede sorter, sikre sig, at uds(cid:230)tningen af dem i miljłet hverken udgłr nogen fare for menneskers sundhed eller for for miljłet. Der błr desuden indfłres procedurer markedsfłring af formeringsmateriale af s(cid:229)danne sorter. (8) Forordning (EF) nr. 258/97 om nye levnedsmidler og nye indeholder bestemmelser om levnedsmiddelingredienser genetisk modificerede levnedsmidler og levnedsmiddelin- gredienser; for at afgłre, om der kan gives tilladelse til markedsfłring af en genetisk modificeret vinsort, m(cid:229) det af hensyn til folkesundheden sikres, at nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser underkastes en sikker- hedsvurdering efter en EF-procedure, der benytter den godkendelsesprocedure, de evalueringsprincipper og krite- rier, der er fastlagt i forordning (EF) nr. 258/97, herunder hłring af Den Videnskabelige KomitØ for Levnedsmidler. (9) For at sikre en rimelig kontrol med transporten af det vegetative formeringsmateriale af vin błr det fasts(cid:230)ttes, at en fłlgeskrivelse skal ledsage partierne. (10) Det er vigtigt at sikre, at genressourcerne bevares. (11) Proceduren for et sn(cid:230)vert samarbejde mellem Kommis- sionen og medlemsstaterne i en St(cid:229)ende KomitØ for Frł og Plantemateriale henhłrende under Landbrug, Havebrug og Skovbrug błr ajourfłres. (12) Erfaringen viser, at det vil v(cid:230)re nyttigt at pr(cid:230)cisere og ajourfłre visse bestemmelser i ovenn(cid:230)vnte direktiv (cid:151) UDSTEDT F(cid:216)LGENDE DIREKTIV: Artikel 1 I direktiv 68/193/E(cid:216)F foretages fłlgende (cid:230)ndringer: 1. I artikel 2, stk. 1, inds(cid:230)ttes efter litra A) fłlgende som litra AA) og AB): »AA) Sort: en bestand af planter inden for en enkelt bota- nisk taksionomisk gruppe af lavest kendte rang, der kan: C 177 E/78 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 27. 6. 2000 (cid:151) defineres p(cid:229) grundlag af forekomsten af kende- tegn, der skyldes en given genotype eller kombi- nation af genotyper (cid:151) skelnes fra enhver anden bestand af planter p(cid:229) grundlag af mindst et af de n(cid:230)vnte kendetegn og (cid:151) betragtes som en enhed hvad ang(cid:229)r dens egnethed til at blive formeret uforandret. AB) Klon: en klon er et vegetativt afkom af en sort, der er identisk med en vinstok, som er udvalgt p(cid:229) grund af moderplantens identitet, f(cid:230)notypiske kendetegn og sundhedstilstand«. 2. Artikel 2, stk. 1, litra B), affattes s(cid:229)ledes: »B) Formeringsmateriale: i) Vinplanter a) stiklinger med rod: rodede, men ikke podede delstykker af vinranker eller urteagtige stik- linger, der er bestemt til direkte udplantning eller til anvendelse som grundstamme b) podet vin: grundstammer med rod, der er podede med tr(cid:230)agtige eller urteagtige (cid:230)delris c) som opfylder betingelserne i bilag I og II for basisformeringsmateriale. Disse bilag kan (cid:230)ndres efter proceduren i artikel 17 med henblik p(cid:229) at fasts(cid:230)tte supplerende eller strengere betingelser for anerkendelse af udgangsformeringsmateriale d) for hvilket det ved officiel kontrol er konstateret, at de fłrn(cid:230)vnte betingelser er opfyldt. « 4. Artikel 2, stk. 1, litra E, affattes s(cid:229)ledes: »E. Basisformeringsmateriale: Formeringsmateriale: a) som er produceret p(cid:229) avlerens ansvar efter generelt anerkendte metoder til bevarelse af sortens eller, hvis det er relevant, klonens identitet og til forebyg- sygdomme, og som ad vegetativ vej gelse af fra udgangsformeringsmate- stammer umiddelbart riale b) som er bestemt til produktion af certificeret forme- ringsmateriale c) som opfylder betingelserne i bilag I og II for basis- formeringsmateriale, og d) for hvilket det ved officiel kontrol er konstateret, at de fłrn(cid:230)vnte betingelser er opfyldt. « ii) Vegetativt materiale af vin 5. Artikel 2, stk. 1, litra F), a), affattes s(cid:229)ledes: a) ranker: 1-(cid:229)rige stiklinger »der direkte stammer fra basisformeringsmateriale eller udgangsformeringsmateriale. « b) urteagtige stiklinger: ikke-tr(cid:230)agtige stiklinger c) grundstammestiklinger: delstykker af vinranker eller urteagtige stiklinger, bestemt til produk- tion af grundstammer d) podekviste: delstykker af vinranker eller urte- agtige stiklinger, bestemt til podning af grund- stammer e) stiklinger uden rod: delstykker af vinranker eller urteagtige stiklinger, der er bestemt til produk- tion af vinplanter. « 3. I artikel 2, stk. 1, inds(cid:230)ttes fłlgende definition efter litra D) som litra DA): »DA) Udgangsformeringsmateriale: Formeringsmateriale, a) som er produceret p(cid:229) avlerens ansvar efter gene- relt anerkendte metoder til bevarelse af sortens eller, hvis det er relevant, klonens identitet og til forebyggelse af sygdomme 6. I artikel 2, stk. 1, inds(cid:230)ttes fłlgende definition: »I. Handel: Salg, besiddelse med henblik p(cid:229) salg, udbud til salg og enhver overdragelse, levering eller overfłrsel af forme- ringsmateriale til tredjepart, mod vederlag eller veder- lagsfrit, med henblik p(cid:229) kommerciel udnyttelse. Betingelserne for anvendelse af denne bestemmelse fastl(cid:230)gges efter proceduren i artikel 17. « 7. Artikel 3 affattes s(cid:229)ledes: »1. Medlemsstaterne foreskriver, at vinformeringsmate- riale kun m(cid:229) bringes i handelen, (cid:151) hvis det er blevet officielt anerkendt som udgangsfor- meringsmateriale, basisformeringsmateriale eller certifi- ceret formeringsmateriale eller for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r forme- ringsmateriale, der ikke skal bruges til grundstammer, hvis det drejer sig om officielt kontrolleret standardfor- meringsmateriale, og b) som er bestemt til produktion af basisformerings- materiale eller certificeret formeringsmateriale (cid:151) hvis det opfylder betingelserne i bilag II. 27. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 177 E/79 Uanset stk. 1 kan medlemsstaterne give producenter 2. p(cid:229) deres eget omr(cid:229)de tilladelse til at bringe passende m(cid:230)ngder formeringsmateriale i handelen, hvis det skal bruges til a) forsłg eller videnskabelige form(cid:229)l b) fremavlsarbejde c) foranstaltninger til bevarelse af genetisk diversitet. Betingelserne for, at medlemsstaterne kan give s(cid:229)danne tilladelser, kan fastl(cid:230)gges efter proceduren i artikel 17. I forbindelse med genetisk modificeret materiale kan denne tilladelse kun gives, hvis der er truffet alle foranstaltninger for at undg(cid:229) risiko for menneskers sundhed og miljłet. Ved den vurdering af miljłvirkningen, der skal foretages i denne forbindelse, finder bestemmelserne i artikel 5ba i n(cid:230)rv(cid:230)rende direktiv tilsvarende anvendelse. (cid:151) for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r visse vinsorter p(cid:229) hele EF’s omr(cid:229)de, i det omfang EF’s behov for disse sorter kan d(cid:230)kkes (cid:151) eventuelt efter et fastlagt program (cid:151) ved hj(cid:230)lp af formeringsmateriale, der er blevet anerkendt offi- som udgangsformeringsmateriale, basisfor- cielt meringsmateriale eller certificeret formeringsmate- riale, og (cid:151) for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r formeringsmateriale af andre sorter end dem, der er n(cid:230)vnt i fłrste led, hvis det skal bruges p(cid:229) de medlemsstaters omr(cid:229)der, som senest p(cid:229) datoen for dette direktivs vedtagelse i overens- stemmelse med artikel 12, stk. 2, havde foreskrevet, at formeringsmateriale af kategorien standardmate- riale ikke l(cid:230)ngere kunne bringes i handelen. b) uanset stk. 1 bemyndige medlemsstaterne til med henblik p(cid:229) anvendelse i visse omr(cid:229)der at bringe forme- ringsmateriale af kategorien standardformeringsmate- riale i handelen, der skal bruges til grundstammer for visse sorter, i det omfang EF’s behov ikke kan d(cid:230)kkes af formeringsmateriale af kategorien udgangsformerings- certificeret materiale, basisformeringsmateriale formeringsmateriale, og fasts(cid:230)tte betingelserne herfor. « eller For 3. formeringsmateriale, der mikroformering, kan fłlgende bestemmelser efter proceduren i artikel 17: er produceret ved fasts(cid:230)ttes 8. Efter artikel 3 inds(cid:230)ttes som artikel 3a: (cid:151) undtagelse fra specifikke bestemmelser i n(cid:230)rv(cid:230)rende »Artikel 3a direktiv (cid:151) betingelser g(cid:230)ldende for denne form for formerings- materiale (cid:151) betegnelser for denne form for formeringsmateriale. For officielt 4. anerkendt fłlgende fastl(cid:230)gges efter proceduren i artikel 17: formeringsmateriale kan (cid:151) EF-klasser inden for hver kategori (cid:151) betingelser g(cid:230)ldende for disse klasser (cid:151) betegnelser for disse klasser. Medlemsstaterne kan fasts(cid:230)tte, i hvilken udstr(cid:230)kning de vil anvende disse EF-klasser i forbindelse med anerkendelsen af deres egen produktion. 5. Kommissionen kan efter proceduren i artikel 17: a) fasts(cid:230)tte, at formeringsmateriale (cid:151) bortset fra mate- riale, der skal bruges til grundstammer (cid:151) kun m(cid:229) bringes i handelen fra bestemte datoer, hvis det er blevet anerkendt officielt som udgangsformeringsmate- riale, basisformeringsmateriale eller certificeret forme- ringsmateriale Kommissionen kan efter proceduren i artikel 17 bemyn- dige medlemsstaterne til, n(cid:229)r det g(cid:230)lder handel med formeringsmateriale i hele eller visse dele af en medlems- stats eller flere medlemsstaters omr(cid:229)de, at tr(cid:230)ffe strengere forholdsregler end dem, der er fastsat i bilag I og II, over for skadegłrere, der ser ud til at udgłre en s(cid:230)rlig fare for vindyrkningen i de p(cid:229)g(cid:230)ldende regioner. « 9. I artikel 4 inds(cid:230)ttes som stk. 2: »Denne bestemmelse ikke, n(cid:229)r det g(cid:230)lder anvendes podning, for vegetativt materiale produceret i en anden medlemsstat eller i et tredjeland, jf. artikel 15, stk. 2. « 10. I artikel 5 inds(cid:230)ttes »og, hvis det er relevant, kloner« efter »Enhver medlemsstat udf(cid:230)rdiger et katalog over de p(cid:229) dens omr(cid:229)de til anerkendelse samt til kontrol med standardfor- meringsmateriale officielt godkendte vinsorter. « 11. I artikel 5 inds(cid:230)ttes som stk. 3: »Medlemsstaterne słrger for, at sorter og kloner, der er optaget i andre medlemsstaters kataloger, ogs(cid:229) godkendes jf. dog R(cid:229)dets til anerkendelse p(cid:229) deres eget omr(cid:229)de, forordning (EF) nr. 1493/1999 om den f(cid:230)lles markedsord- ning for vin (1)« (1) EFT L 271 af 21. 10. 1999, s. 47. C 177 E/80 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 27. 6. 2000 12. Artikel 5b affattes s(cid:229)ledes: »Artikel 5b En sort anses for at v(cid:230)re selvst(cid:230)ndig, n(cid:229)r den p(cid:229) 1. grundlag af forekomsten af kendetegn, der skyldes en given genotype eller kombination af genotyper, tydeligt adskiller sig fra enhver anden sort, hvis eksistens er almin- deligt kendt i EF. En sort, der er kendt i EF, er enhver sort, der p(cid:229) det indgives ansłgning om tidspunkt, hvor der behłrigt godkendelse af den (cid:151) enten er optaget i den berłrte medlemsstats eller en anden medlemsstats katalog (cid:151) eller słges godkendt i den berłrte medlemsstat eller i en anden medlemsstat medmindre de i stk. 1, fłrste afsnit, n(cid:230)vnte betingelser, i alle de berłrte medlemsstater, n(cid:229)r der skal tr(cid:230)ffes afgłrelse om anmodningen om godkendelse af den sort, der skal bedłmmes. ikke l(cid:230)ngere er opfyldt 2. En sort anses for at v(cid:230)re stabil, hvis forekomsten af de kendetegn, som l(cid:230)gges til grund ved bestemmelsen af, om sorten er selvst(cid:230)ndig, samt eventuelle andre kendetegn, som tages i betragtning ved sortsbeskrivelsen, forbliver u(cid:230)ndret efter gentagen formering. 3. En sort anses for at v(cid:230)re ensartet, hvis den, bortset fra den variation, der kan forventes som fłlge af s(cid:230)rlige forhold ved formeringen, er tilstr(cid:230)kkelig ensartet med hensyn til forekomsten af de kendetegn, som l(cid:230)gges til grund ved bestemmelsen af, om sorten er selvst(cid:230)ndig, samt eventuelle andre kendetegn, som tages i betragtning ved sortsbeskrivelsen. « 13. Efter artikel 5b inds(cid:230)ttes som artikel 5ba: »Artikel 5ba efter at v(cid:230)re godkendt til at blive bragt i handlen efter direktiv 90/220/E(cid:216)F c) artikel 11(cid:151)18 i direktiv 90/220/E(cid:216)F finder ikke l(cid:230)ngere anvendelse p(cid:229) genetisk modificerede vinsorter, der er godkendt efter den i litra b) n(cid:230)vnte forordning d) de n(cid:230)rmere tekniske og videnskabelige bestemmelser om gennemfłrelsen af miljłrisikovurderingen fastl(cid:230)gges efter proceduren i artikel 17. en levnedsmiddelingrediens 3. Hvis produkter, som er fremstillet af vinformerings- materiale, er bestemt til anvendelse som et levnedsmiddel under eller Europa-Parlamentets (EF) nr. og R(cid:229)dets 258/97 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingre- dienser, m(cid:229) det, fłr genetisk modificerede vinsorter godkendes, sikres, at de deraf fremstillede levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, ikke: henhłrende forordning (cid:151) udgłr en fare for forbrugerne (cid:151) vildleder forbrugerne (cid:151) afviger s(cid:229) meget fra de levnedsmidler og levnedsmid- delingredienser, som de skal erstatte, at normal indta- gelse af dem vil v(cid:230)re ern(cid:230)ringsm(cid:230)ssigt uheldigt for forbrugerne. til anvendelse Er et materiale fra en af de sorter, der er omhandlet i n(cid:230)rv(cid:230)rende direktiv, bestemt som et levnedsmiddel eller en levnedsmiddelingrediens henhł- rende under Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 258/97 om nye levnedsmidler og nye levnedsmid- delingredienser (2), godkendes sorten kun, hvis levneds- midlet eller levnedsmiddelingrediensen allerede er tilladt efter forordning (EF) nr. 258/97. 1. N(cid:229)r det drejer sig om en genetisk modificeret vinsort som omhandlet i artikel 2, nr. 1 og 2, i R(cid:229)dets direktiv 90/220/E(cid:216)F af 23. april 1990 om uds(cid:230)tning i miljłet af genetisk modificerede organismer (1), godkendes sorten kun, hvis der er truffet alle foranstaltninger for at undg(cid:229) risiko for menneskers sundhed og miljłet. N(cid:229)r det drejer sig om en genetisk modificeret sort 2. som omhandlet i stk. 1, Tr(cid:230)ffes den beslutning om tilladelse, der er omhandlet i forordning (EF) nr. 258/97, i forbindelse med den officielle procedure for godkendelse af sorten, fłlges proceduren i artikel 17 i n(cid:230)rv(cid:230)rende direktiv. « 14. I artikel 5c inds(cid:230)ttes »og, hvis det er relevant, kloner« efter »Medlemsstaterne sikrer, at sorter«. a) skal der foretages en miljłrisikovurdering svarende til den, der er fastsat i direktiv 90/220/E(cid:216)F 15. Artikel 5e, stk. 2, affattes s(cid:229)ledes: b) fastl(cid:230)gges de procedurer, der skal sikre, at vurderingen af risikoen for miljłet og andre relevante elementer svarer til den, der er fastsat i direktiv 90/220/E(cid:216)F, forslag fra Kommissionen i en r(cid:229)dsforordning efter Indtil retsgrundlag i med det n(cid:230)vnte forordnings ikrafttr(cid:230)delse optages de genetisk i den nationale fortegnelse modificerede sorter fłrst traktaten; relevante tilbagetr(cid:230)kning af ansłgninger om »Ansłgninger eller godkendelse af en sort, optagelse af sorter i en sortsliste samt forskellige underretninger om denne meddeles straks de łvrige medlemsstater og Kommissionen. Kommissionen kan p(cid:229) grundlag af medlemsstaternes meddelelser offentliggłre sorterne i EF’s sortsliste. « (1) EFT L 117 af 8. 5. 1990, s. 15. (2) EFT L 43 af 14. 2. 1997, s. 1. 27. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 177 E/81 16. Efter artikel 5e inds(cid:230)ttes fłlgende som artikel 5f og 5g: »Artikel 5f słrger for, at genetisk modificerede Medlemsstaterne som sorter, der er blevet godkendt, klart er anfłrt s(cid:229)danne i sortslisten. De skal desuden słrge for, at enhver, der bringer en s(cid:229)dan sort i handelen, klart i sit salgskatalog anfłrer, at sorten er genetisk modificeret. Artikel 5g 1. Medlemsstaterne foreskriver, at de p(cid:229) listen optagne sorter eller, hvis det er relevant, kloner bevares ved syste- matisk opretholdelsesavl. Systematisk 2. kunne kontrolleres p(cid:229) grundlag af de registreringer, der er fore- taget af den eller de ansvarlige for sortens bevarelse. opretholdelsesavl altid skal 3. Den ansvarlige for sortens bevarelse kan blive bedt om at udlevere prłver. De kan om nłdvendigt udtages officielt. « 17. I artikel 7 inds(cid:230)ttes »udgangsformeringsmateriale,« »basisformeringsmateriale«. fłr 18. Artikel 8, stk. 2, affattes s(cid:229)ledes: »Uanset bestemmelserne i stk. 1 om behandling, emballe- ring, lukning og m(cid:230)rkning, kan medlemsstaterne give producenter p(cid:229) deres eget omr(cid:229)de tilladelse til at s(cid:230)lge sm(cid:229) m(cid:230)ngder til den endelige forbruger samt bringe urte- potte-, kasse- og kartonagevinstokke i handelen. De betingelser, som medlemsstaterne kan give s(cid:229)danne tilladelser p(cid:229), kan fastl(cid:230)gges efter proceduren i artikel 17. « 19. Artikel 9 affattes s(cid:229)ledes: »Medlemsstaterne foreskriver, at pakninger og bundter af formeringsmateriale lukkes officielt eller under officiel kontrol p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at de ikke kan (cid:229)bnes, uden at lukkeanordningen łdel(cid:230)gges, eller uden at det kan ses p(cid:229) den i artikel 10, stk. 1, omhandlede m(cid:230)rkeseddel eller (cid:151) i tilf(cid:230)ldet af pakninger (cid:151) p(cid:229) pakningen. For at sikre, at pakningen er lukkeanordningen mindst v(cid:230)re anbragt ovenn(cid:230)vnte m(cid:230)rkeseddel eller en officiel forsegling. Efter proceduren i artikel 17 kan det konstateres, om en bestemt lukkeanordning er i overens- stemmelse med n(cid:230)rv(cid:230)rende artikel. Hvis der foretages en eller flere nye lukninger, skal det foreg(cid:229) officielt eller under officiel kontrol. «. skal der p(cid:229) lukket, 20. Artikel 10 affattes s(cid:229)ledes: »1. Medlemsstaterne at pakningerne og foreskriver, bundterne af formeringsmateriale p(cid:229) den udvendige side i overensstemmelse med bilag IV forsynes med en officiel m(cid:230)rkeseddel p(cid:229) et af F(cid:230)llesskabets officielle sprog. Bef(cid:230)s- tigelsen sikres af lukkeanordningen. M(cid:230)rkesedlens farve er tv(cid:230)rstribe for udgangsfor- hvid med en diagonal violet meringsmateriale, hvid for basisformeringsmateriale, bl(cid:229) for certificeret formeringsmateriale og młrkegul for stan- dardformeringsmateriale. 2. Medlemsstaterne kan dog give producenter p(cid:229) deres eget omr(cid:229)de tilladelse til samlet at s(cid:230)lge flere pakninger eller bundter af podede vinstokke eller af stiklinger med rod med samme egenskaber og forsynet med kun Øn i overensstemmelse med bilag IV. I s(cid:229) fald m(cid:230)rkeseddel bindes disse pakninger eller bundter s(cid:229) at b(cid:229)ndet ved adskillelse af pakningerne eller bundterne bliver łdelagt og ikke kan genanbringes. M(cid:230)rkesedlen fast- głres med dette b(cid:229)nd. Det er ikke tilladt at foretage ny sammenbinding. sammen, 3. Medlemsstaterne foreskriver, at hvert parti desuden ledsages af en fłlgeskrivelse. De n(cid:230)rmere bestemmelser vedrłrende denne fłlgeskrivelse fasts(cid:230)ttes efter proceduren i artikel 17. 4. Det plantepas, der er omhandlet i Kommissionens direktiv 92/105/E(cid:216)F om en vis standardisering af plan- tepas (1), kan udgłre den i stk. 1 omhandlede officielle m(cid:230)rkeseddel. Derudover skal alle de i stk. 1 fastsatte betin- gelser for den officielle m(cid:230)rkeseddel v(cid:230)re opfyldt. « 21. Efter artikel 10 inds(cid:230)ttes som artikel 10a: »Artikel 10a N(cid:229)r det drejer sig om formeringsmateriale af en genetisk modificeret sort, skal det p(cid:229) m(cid:230)rkesedler og dokumenter af enhver art, s(cid:229)vel officielle som uofficielle, der er fastgjort til eller ledsager det p(cid:229)g(cid:230)ldende parti formeringsmateriale, jf. bestemmelserne i dette direktiv, v(cid:230)re klart angivet, at sorten er genetisk modificeret. « 22. Artikel 11, stk. 2, oph(cid:230)ves. 23. Artikel 12 affattes s(cid:229)ledes: »Medlemsstaterne słrger for, at formeringsmateriale, der bringes i handelen i overensstemmelse med dette direktiv enten gennem obligatoriske eller frivillige foranstaltninger, kun er underlagt de i dette direktiv fastsatte handels- begr(cid:230)nsninger, hvad ang(cid:229)r dets egenskaber, kontrolfor- anstaltningerne, m(cid:230)rkningen og lukningen. « 24. Artikel 12a affattes s(cid:229)ledes: »Medlemsstaterne słrger formeringsmateriale af for, at sorter og, hvis det er relevant, kloner, som i en medlems- stat officielt er godkendt til anerkendelse samt til kontrol med standardformeringsmateriale i overensstemmelse med ikke p(cid:229) deres omr(cid:229)de er underlagt nogen dette direktiv, handelsbegr(cid:230)nsning, hvad sorten ang(cid:229)r, jf. dog forordning (EF) nr. 1493/1999. « (1) EFT L 4 af 8. 1. 1993, s. 22. C 177 E/82 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 27. 6. 2000 25. Artikel 14, stk. 1 affattes s(cid:229)ledes: Artikel 2 »For at afhjaelpe midlertidige vanskeligheder i EF med hensyn til den almindelige forsyning med basisformerings- materiale, certificeret formeringsmateriale eller standardfor- meringsmateriale, der ikke kan overvindes p(cid:229) anden m(cid:229)de, kan der efter proceduren i artikel 17 tr(cid:230)ffes afgłrelse om, at medlemsstaterne for en bestemt periode giver tilladelse til, at der i hele EF bringes den nłdvendige m(cid:230)ngde formeringsmateriale i handelen af en kategori, der er underlagt mindre strenge krav. « 26. Efter artikel 14 inds(cid:230)ttes som artikel 14a: »Artikel 14a Medlemsstaterne kan indtil den 1. januar 2009 som en over- gangsforanstaltning uanset artikel 3, stk. 1, tillade, at standard- formeringsmateriale bringes i handelen, hvis det skal bruges til grundstammer og kommer fra moderkvarterer, der stadig eksi- sterer ved n(cid:230)rv(cid:230)rende direktivs ikrafttr(cid:230)den. Artikel 3 Medlemsstaterne s(cid:230)tter de nłdvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 1. januar 2001. De underretter omg(cid:229)ende Kommissionen herom. For at finde bedre lłsninger til erstatning for visse bestem- melser i n(cid:230)rv(cid:230)rende direktiv kan der efter proceduren i artikel 17 tr(cid:230)ffes afgłrelse om, at der p(cid:229) EF-niveau skal gennemfłres tidsbegr(cid:230)nsede forsłg p(cid:229) s(cid:230)rlige betingelser. « N(cid:229)r medlemsstaterne vedtager disse love og administrative bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggłrelsen ledsages af en s(cid:229)dan henvis- ning. De n(cid:230)rmere regler for denne henvisning fasts(cid:230)ttes af medlemsstaterne. 27. Artikel 17 affattes s(cid:229)ledes: »1. Kommissionen bist(cid:229)s af Den St(cid:229)ende KomitØ for Frł og Plantemateriale henhłrende under Landbrug, Havebrug og Skovbrug. 2. N(cid:229)r der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgłrelse 1999/468/EF under henvisning til artikel 8 i samme afgłrelse. Det tidsrum, der omhandles i artikel 4, stk. 3, i afgłrelse 1999/468/EF, fasts(cid:230)ttes til en m(cid:229)ned. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de vedtager p(cid:229) det omr(cid:229)de, der er omfattet af n(cid:230)rv(cid:230)rende direktiv. Artikel 4 Dette direktiv tr(cid:230)der i kraft p(cid:229) tyvendedagen efter offentliggł- relsen i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. Artikel 5 3. KomitØen fasts(cid:230)tter selv sin forretningsorden. « Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0236/00 von Charles Tannock (PPE-DE) an die Kommission. Die Zukunft von Holzöfen.

eurovoc_concepts:
European social policy
catering industry
food hygiene

formats: html pdf print

text: 28. 12. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 374 E/41 Die Entscheidung Nr. 1692/96/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 23. Juli 1996 (cid:252)ber gemeinschaftliche Leitlinien f(cid:252)r den Aufbau eines transeurop(cid:228)ischen Verkehrsnetzes beinhaltet keinerlei rechtliche Verpflichtung zur Anwendung der UVP-Richtlinie. Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 8 gilt f(cid:252)r (cid:132)TEN(cid:147)-Projekte die Richtlinie 85/337/EWG. Da sich diese auf alle Projekte erstreckt, die nach dem 3. Juli 1988 genehmigt wurden, besteht f(cid:252)r die Mitgliedstaaten keinerlei rechtliche Verpflichtung zur Durchf(cid:252)hrung einer UVP gem(cid:228)(cid:223) der Richtlinie 85/337/EWG bei Projekten, die vor diesem Datum genehmigt wurden, selbst wenn sie zu den transeurop(cid:228)ischen Netzen geh(cid:246)ren. Die Kommission beabsichtigt nicht, die Zunahme des Luftverkehrs auf dem Flughafen Malpensa aus Umweltgr(cid:252)nden zu verbieten. F(cid:252)r diese Frage sind weiterhin die Mitgliedstaaten zust(cid:228)ndig, die spezifische Betriebsregeln erlassen oder die Aus(cid:252)bung der Verkehrsrechte auf Flugh(cid:228)fen in der Gemeinschaft aufgrund von Artikel 8. 2 oder 9 der Verordnung (EWG) Nr. 2408/92 des Rates vom 23. Juli 1992 (cid:252)ber den Zugang von Luftfahrtunternehmen der Gemeinschaft zu Strecken des innergemeinschaftlichen Flugverkehrs (3) aus Umweltgr(cid:252)nden einschr(cid:228)nken k(cid:246)nnen. (1) Im Sinne der Richtlinie 85/337/EWG bedeutet (cid:132)Projekt(cid:147) (cid:132)die Errichtung von baulichen oder sonstigen Anlagen; sonstige Eingriffe in Natur und Landschaft einschlie(cid:223)lich derjenigen zum Abbau von Bodensch(cid:228)tzen(cid:147) (Artikel 1). (2) Artikel 2. 1 der Richtlinie 85/337/EWG. (3) ABl. L 240 vom 24. 8. 1991. (2000/C 374 E/047) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0236/00 von Charles Tannock (PPE-DE) an die Kommission (7. Februar 2000) Betrifft: Die Zukunft von Holz(cid:246)fen Kann die Kommission best(cid:228)tigen, da(cid:223) nicht erwogen wird, die Verwendung von Holz(cid:246)fen, wie sie zum Backen traditioneller Pizzas benutzt werden, zu verbieten? Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (29. Februar 2000) Die Kommission beabsichtigt keineswegs Rechtsvorschriften oder andere Ma(cid:223)nahmen, die ein Verbot von holzbefeuerten Pizza(cid:246)fen nach sich ziehen k(cid:246)nnten. Die Berichte bestimmter Zeitungen und anderer Medien (cid:252)ber die m(cid:246)glicherweise geplante Einf(cid:252)hrung neuer Hygienevorschriften daf(cid:252)r sind v(cid:246)llig haltlos. Restaurationsbetriebe, die sich mit der Herstellung und dem Backen von Pizzas besch(cid:228)ftigen, unterliegen der Richtlinie 93/43/EWG des Rates vom 14. Juni 1993 (cid:252)ber Lebensmittelhygiene (1), die im Juni 1993 einstimmig angenommen wurde und von den Mitglied- staaten bis zum 15. Dezember 1995 umgesetzt worden sein mu(cid:223)te. Sie bestimmt, da(cid:223) Einrichtungen, die mit Lebensmittel in Ber(cid:252)hrung kommen, in einwandfreiem Zustand zu halten sind, sauber sein und instand gehalten werden m(cid:252)ssen. F(cid:252)r Pizza(cid:246)fen wurden nicht eigens Ma(cid:223)nahmen getroffen. Der Herr Abgeordnete wird auch auf die Antwort der Kommission auf die schriftliche Anfrage P-2771/ 99 (2) von Herrn Mr Mastella verwiesen. (1) ABl. L 175 vom 19. 7. 1993. (2) ABl. C 330 E vom 21. 11. 2000, S. 49


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0265/00 esittäjä(t): Isidoro Sánchez García (ELDR) komissiolle. Valtioiden rajat ylittävän sekä valtioiden ja alueiden välisen yhteistyön alueellinen seurantakeskus.

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU office or agency
EU regional policy
seat of institution

text: C 374 E/50 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2000) Komissio ei t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) toteuta mit(cid:228)(cid:228)n toimia, jotka liittyisiv(cid:228)t ns. valosaasteeseen yhteis(cid:246)ss(cid:228) sijaitsevien isojen kaupunkien ymp(cid:228)rill(cid:228). Sik(cid:228)li kun (cid:148)valosaaste(cid:148) aiheuttaa ongelmia, niiden ratkaisemisessa on otettava huomioon muitakin tekij(cid:246)it(cid:228), esim. turvallisuus. T(cid:228)m(cid:228) toteutettaisiin parhaiten paikallisella tasolla, jolloin voitaisiin ottaa huomioon erilaiset olosuhteet toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Komissio on varsin tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) tuhlaavainen ja tehoton energiank(cid:228)ytt(cid:246) valaistuksessa (my(cid:246)s julkisessa valaistuksessa) ja siihen liittyv(cid:228)t kasvihuonekaasup(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t, jotka johtuvat fossiilisten polttoaineiden k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) energiantuotantoon, voivat vaikuttaa ilmaston l(cid:228)mpenemiseen. Komission on toteuttanut SAVE- ohjelman yhteydess(cid:228) useita hankkeita, joilla edistet(cid:228)(cid:228)n energiank(cid:228)yt(cid:246)lt(cid:228)(cid:228)n tehokkaampaa valaistustekniik- kaa ja rakennusten valaistuksen energiankulutuksen v(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) hankkeet vaihtelevat loistelamp- pujen liit(cid:228)nt(cid:228)laitteiden energiatehokkuuden v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimuksista vapaaehtoisiin ohjelmiin, joihin kuu- luu esim. vihre(cid:228)n valon ohjelma. Sen tarkoituksena on rohkaista julkisia ja yksityisi(cid:228) yrityksi(cid:228) asentamaan energiank(cid:228)yt(cid:246)lt(cid:228)(cid:228)n tehokasta tekniikkaa. Monissa hankkeissa komissio toimii tiiviiss(cid:228) yhteisty(cid:246)ss(cid:228) kansal- jotka voivat tarjota asianmukaista teknist(cid:228) tukea. My(cid:246)s eurooppalaiset listen energiatoimistojen kanssa, yritykset kehitt(cid:228)v(cid:228)t julkista valaistusta varten tekniikkaa, jonka avulla voidaan v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) huomattavasti laitoksissa k(cid:228)ytetyn energian m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). Rohkaistakseen t(cid:228)llaisen tekniikan markkinoita komissio antoi hiljattain asiaan liittyv(cid:228)n toimeksiannon eurooppalaisille standardointij(cid:228)rjest(cid:246)ille. (2000/C 374 E/058) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0265/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Isidoro SÆnchez Garc(cid:237)a (ELDR) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Valtioiden rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n sek(cid:228) valtioiden ja alueiden v(cid:228)lisen yhteisty(cid:246)n alueellinen seurantakeskus Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille Euroopan alueen sopusointuiseen ja tasapainoiseen kehitt(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) Euroopan laajuista yhteisty(cid:246)t(cid:228) koskevan yhteis(cid:246)aloitteen suuntaviivojen vahvista- misesta (Interreg) mainitaan valtioiden rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n sek(cid:228) valtioiden ja alueiden v(cid:228)lisen yhteisty(cid:246)n seurantakeskus. Mit(cid:228) mahdollisuuksia Kanariansaarilla on sosiaalis-taloudellisten ominaisuuksiensa ja maantieteellisesti strategisen asemansa (cid:129) Atlantilla sijaitseva syrj(cid:228)inen alue (cid:129) johdosta perustaa maaper(cid:228)lleen valtioiden rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)n sek(cid:228) valtioiden ja alueiden v(cid:228)lisen yhteisty(cid:246)n seurantakeskus? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 2000) T(cid:228)h(cid:228)n p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n menness(cid:228) komissio ei ole p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt mit(cid:228)(cid:228)n rajaseutuyhteisty(cid:246)n sek(cid:228) valtioiden ja alueiden v(cid:228)lisen yhteisty(cid:246)n seurantakeskuksen sijaintipaikasta. Joka tapauksessa kyseess(cid:228) ei ole miss(cid:228)(cid:228)n nimess(cid:228) suuren luokan laitos, jonka p(cid:228)(cid:228)toimipaikan sijainnista tulisi k(cid:228)yd(cid:228) suurempaa keskustelua. (2000/C 374 E/059) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0280/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) komissiolle (3. helmikuuta 2000) Aihe: Uusiutuvia energiavaroja koskeva direktiivi Komissio on toistuvasti ep(cid:228)onnistunut yrityksess(cid:228)(cid:228)n esitt(cid:228)(cid:228) direktiivi, joka koskee uusiutuvista luonnonva- roista per(cid:228)isin olevan energian saatavuutta s(cid:228)hk(cid:246)n sis(cid:228)markkinoilla. Ep(cid:228)onnistuminen johtuu uusiutuvien


title: WRITTEN QUESTION E-0248/00 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission. Impact on Greek agricultural produce of the trade agreement between the EU and South Africa.

eurovoc_concepts:
Greece
Italy
South Africa
fresh fruit
fresh vegetable
fruit product
protective clause
trade agreement (EU)
vegetable product

text: 28. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 374 E/45 On the other hand, so that production quotas can be fully utilised, where deliveries are made under cultivation contracts concluded with producer groups, if a producer member(cid:146)s harvest falls below the maximum quantity to be delivered, quantities from another producer member of the same group whose production exceeds his individual quota can be included in the deliveries entitled to premiums provided that the quantity entered on the quota statement of the producer group in question is not exceeded and that Regulation (EC) No 2848/98, in particular Articles 11, 22 and 24 thereof, is complied with. (1) OJ L 358, 31. 12. 1998. (2000/C 374 E/052) WRITTEN QUESTION E-0248/00 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission (7 February 2000) Subject: Impact on Greek agricultural produce of the trade agreement between the EU and South Africa The trade cooperation agreement concluded between the European Union and South Africa has caused considerable concern, notably in Italy and Greece, about the possible consequences for fresh and processed fruit and vegetables in the southern countries of the Union. As regards Greece in particular, the products affected are tinned peaches and apricots, fruit salads and fruit juices and Greek Valencia oranges, whose marketing period coincides in part with that of South African produce. In signing the EU-South Africa agreement did the Commission consider the consequences for fresh and processed Greek and Italian produce? Does it intend to provide for measures (derogations, restrictions on tariff concessions, etc. ) in order to avoid any adverse consequences due to the implementation of this agreement? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (20 March 2000) In setting out the negotiating mandate of the Commission prior to commencement of negotiations towards the Community/South Africa Agreement on trade, development and co-operation, the Council was very much aware of the sensitivity of the fruit and vegetables sector. Accordingly, in general the Council excluded the most sensitive products in the sector from liberalisation and only accepted in some very specific cases tariff quotas where the quantities were based on current trade flows. For less sensitive products where the Council accepted liberalisation the Commission negotiated such liberalisation to be implemented as late as possible in order to give the sector a reasonable delay to prepare for the new situation. The Honourable Member should also be aware that a joint declaration on agricultural quota annexed to the Agreement (paragraph 2) states that (cid:145)Concerning in particular prepared fruits (peaches, pears and apricots) South Africa agrees to manage its exports to the European Union in a balanced way(cid:146). Finally, the Commission draws the attention of the Honourable Member to Article 15 of the Agreement, which contains a general safeguard clause for agriculture products. Either party to the Agreement may initiate the safeguard procedures under this clause, if imports cause or threaten to cause a serious disturbance on their market


title: PERGUNTA ESCRITA E-0256/00 apresentada por Daniel Hannan (PPE-DE) à Comissão. Material publicitário da União Europeia.

eurovoc_concepts:
United Kingdom
promotion of the European idea
school textbook

text: 3. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 280 E/203 Que tenciona a Comissªo fazer para examinar as suspeitas de reciclagem de dinheiro atravØs de 2. bancos europeus, em particular da Su(cid:237)(cid:231)a, do Liechtenstein e do Luxemburgo, e para esclarecer a opiniªo pœblica europeia? 3. De que outros casos de apoios fraudulentos e de distor(cid:231)ıes da concorrŒncia por ocasiªo da privatiza(cid:231)ªo dos bens pœblicos da ex-RDA tem a Comissªo conhecimento e que outros controlos tenciona efectuar em rela(cid:231)ªo a esta questªo? 4. Procuraram alguns dos cidadªos da Repœblica Federal da Alemanha implicados no esc(cid:226)ndalo dos financiamentos influenciar decisıes pol(cid:237)ticas da Comissªo ou de outras inst(cid:226)ncias da UE a favor de determinadas empresas? Tenciona a Comissªo verificar se foram utilizados nas campanhas eleitorais europeias da CDU em 5. 1990, 1994 e 1998 fundos provenientes de contas «negras» e de outros canais obscuros? Resposta dada pelo ComissÆrio M. Monti em nome da Comissªo (23 de Fevereiro de 2000) No (cid:226)mbito das suas responsabilidades em matØria de controlo dos aux(cid:237)lios estatais, nos termos dos artigos 87o e 88o (ex-artigos 92o e 93o) do Tratado CE, a Comissªo estÆ actualmente a investigar se o custo de constru(cid:231)ªo da refinaria de Leuna 2000 pela Elf foi aumentado artificialmente. A Elf poderÆ ter recebido aux(cid:237)lios superiores ao limite mÆximo de 35 % permitido para a parte oriental da Alemanha. Caso esta situa(cid:231)ªo se venha a confirmar, a Comissªo exigirÆ o reembolso de parte do aux(cid:237)lio. No que se refere (cid:224) investiga(cid:231)ªo de uma poss(cid:237)vel fraude na concessªo do aux(cid:237)lio estatal, deverÆ notar-se que este tipo de investiga(cid:231)ıes sªo da competŒncia das autoridades nacionais nos Estados-membros. A Comissªo analisarÆ com interesse as conclusıes de tais investiga(cid:231)ıes por forma a determinar se delas deverÆ extrair quaisquer consequŒncias. Contudo, s(cid:243) no caso de a fraude estar alegadamente relacionada com a utiliza(cid:231)ªo de subs(cid:237)dios directos da Comunidade Ø que o Organismo Europeu de Preven(cid:231)ªo da Fraude (OLAF) poderÆ intervir, nos termos do Regulamento (CE) no 1073/1999 do Parlamento e do Conselho de 25 de Maio de 1999, relativo aos inquØritos efectuados pela Organiza(cid:231)ªo Europeia de Luta Antifraude (OLAF) (1). (1) JO L 136 de 31. 5. 1999. (2000/C 280 E/239) PERGUNTA ESCRITA E-0256/00 apresentada por Daniel Hannan (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (7 de Fevereiro de 2000) Objecto: Material publicitÆrio da Uniªo Europeia Na resposta dada pelo ComissÆrio Marcelino Oreja (cid:224) pergunta escrita E-3488/98 (1) refere-se que Ø pol(cid:237)tica da Comissªo nªo distribuir publica(cid:231)ıes no Reino Unido, a nªo ser quando haja uma solicita(cid:231)ªo nesse sentido. O ComissÆrio referiu tambØm que foi editado um milhªo de exemplares da publica(cid:231)ªo «Euroquest», destinados (cid:224)s escolas. Pode a Comissªo indicar quem solicitou um nœmero tªo elevado de exemplares? (1) JO C 297 de 15. 10. 1999, p. 75. Resposta dada por Romano Prodi em nome da Comissªo (3 de Mar(cid:231)o de 2000) A «Euroquest» Ø uma publica(cid:231)ªo ilustrada com 18 pÆginas e um mapa, concebida para crian(cid:231)as em idade escolar dos 7 aos 11 anos («Key Stage 2»). Redigida por professores ingleses, foi publicada em 1998 pela Delega(cid:231)ªo da Comissªo no Reino Unido. SerÆ enviado um exemplar desta brochura ao Senhor Deputado e ao Secretariado do Parlamento. C 280 E/204 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 3. 10. 2000 A publica(cid:231)ªo foi elaborada na sequŒncia de inœmeros pedidos de professores que desejavam receber documenta(cid:231)ªo simples sobre a Comunidade e os seus Estados-membros, numa perspectiva didÆctica e em conformidade com os requisitos do programa escolar nacional. De acordo com as estimativas relativas (cid:224) procura, foram impressos um milhªo de exemplares. Desde a sua publica(cid:231)ªo em 1998, foram pedidos 460 000 exemplares por professores primÆrios, bibliotecas pœblicas, autoridades locais responsÆveis pela educa(cid:231)ªo e centros europeus de recursos para as escolas do Reino Unido. Continuam a ser recebidas regularmente encomendas de muitos milhares de exemplares por mŒs. (2000/C 280 E/240) PERGUNTA ESCRITA E-0257/00 apresentada por Daniel Hannan (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (7 de Fevereiro de 2000) Objecto: ConferŒncia Intergovernamental PoderÆ a Comissªo indicar os dom(cid:237)nios aos quais pretende ver alargada, aquando da pr(cid:243)xima ConferŒncia Intergovernamental, a vota(cid:231)ªo por maioria qualificada? Resposta dada pelo Presidente Prodi em nome da Comissªo (23 de Fevereiro de 2000) Como resulta do Parecer que adoptou em 26 de Janeiro de 2000 (1), a Comissªo considera que a tomada de decisıes por maioria qualificada no Conselho, exceptuando os casos em que o Conselho decide por maioria simples, deve ser a regra geral e o recurso (cid:224) unanimidade a excep(cid:231)ªo. A Comissªo indicou no Anexo 1 desse Parecer a lista das disposi(cid:231)ıes do Tratado CE que se poderiam manter sujeitas (cid:224) regra da unanimidade devido a razıes sØrias e duradouras que justificam a excep(cid:231)ªo (cid:224) regra geral. No Anexo 2 a Comissªo indicou a lista das disposi(cid:231)ıes do Tratado CE que passariam, consequentemente, a ser objecto de delibera(cid:231)ªo por maioria qualificada no Conselho. (1) Adaptar as institui(cid:231)ıes para garantir o Œxito do alargamento, Parecer da Comissªo a t(cid:237)tulo do artigo 48o do Tratado da Uniªo Europeia sobre a realiza(cid:231)ªo de uma ConferŒncia de representantes dos governos dos Estados-membros com vista a alterar os Tratados (cid:129) COM(2000) 34 final. (2000/C 280 E/241) PERGUNTA ESCRITA P-0261/00 apresentada por Mark Watts (PSE) (cid:224) Comissªo (2 de Fevereiro de 2000) Objecto: Abate de animais por ocasiªo da celebra(cid:231)ªo de Eid-el-Kabir Todos os anos sªo abatidos ao ar livre dezenas de milhar de animais da espØcie bovina por motivos religiosos, por ocasiªo da celebra(cid:231)ªo de Eid-el-Kabir em Fran(cid:231)a. Esta prÆtica constitui uma viola(cid:231)ªo da Directiva 93/119/CE (1) do Conselho relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo dos animais no abate e/ou occisªo, o qual pro(cid:237)be expressamente os abates ao ar livre por motivos religiosos. Algumas sequŒncias filmadas fornecidas (cid:224) Comissªo por organiza(cid:231)ıes de protec(cid:231)ªo dos animais mostram nªo apenas que estes abates tiveram lugar ao ar livre mas tambØm que, em muitos casos, os animais sªo v(cid:237)timas de maus tratos, por vezes, cruØis, antes de serem abatidos. Sªo arrastados pela pata dianteira, colocados de patas para o ar, transportados em carrinhos de mªo, sendo-lhes frequentemente atadas as patas traseiras (cid:224)s patas dianteiras. Todas as prÆticas atrÆs referidas sªo contrÆrias ao disposto no artigo 3o da mencionada directiva do Conselho. Que medidas tenciona a Comissªo adoptar para garantir o cumprimento da legisla(cid:231)ªo da UE nas celebra(cid:231)ıes de Eid-el-Kabir a ter lugar no corrente ano? TerÆ a Comissªo a inten(cid:231)ªo de accionar um processo por infrac(cid:231)ªo contra a Fran(cid:231)a, em conformidade com o artigo 226o, por se eximir (cid:224) aplica(cid:231)ªo da Directiva 93/119/CE no seu territ(cid:243)rio? (1) JO L 340 de 31. 12. 1993, p. 21


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0259/00 υποβολή: John McCartin (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Επίπεδα του ραδονίου στην ΕΕ.

eurovoc_concepts:
building safety
geographical distribution
health control
radioactive materials
radioactive pollution
radiobiology
rare gas

text: C 330 E/112 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 21. 11. 2000 Stiw arxe·w toy 1999 a·rxise mi·a prv·th dokimastikh· dra·sh me eidiko· sto·xo ton prosdiorismo· tvn oikonomikv·n xv·rvn poy pare·xoyn to kaly·tero periba·llon gia thn epityxh· e·narjh tvn epixeirhmatikv·n drasthrioth·tvn kai gia thn ana·ptyjh neosy·statvn etaireiv·n metoxikh·w ba·shw. H en lo·gv pro·typh dokimastikh· dra·sh ua provuh·sei epi·shw thn ejakri·bvsh thw katallhlo·thtaw kai th metafora· kainoto·mvn strathgikv·n poy ua epideikny·oyn tiw be·ltistew praktike·w apo· tiw perife·reiew thw Koino·thtaw gia th dhmioyrgi·a kainoto·mvn etaireiv·n. (cid:211)son afora· to erv·thma sxetika· me thn «Nomouesi·a toy koinvnikoy· xa·rth», h Epitroph· ua h·uele na parape·mcei to ajio·timo me·low sto a·ruro 137(2) (prv·hn a·ruro 118) thw Synuh·khw EK. Gia to skopo· ayto·, h diakybernhtikh· dia·skech ene·krine th dh·lvsh ariu. 26, sthn opoi·a anafe·rontai ta ejh·w: «Ta ychla· symballo·mena me·rh shmeiv·noyn o·ti stiw syzhth·seiw sxetika· me to a·ruro 118(2) [shmerino· a·ruro 137(2)] thw Synuh·khw gia thn i·drysh thw Eyrvpai¤kh·w Koino·thtaw, symfvnh·uhke o·ti h Koino·thta den e·xei thn pro·uesh, kauori·zontaw ela·xistew apaith·seiw gia thn prostasi·a thw asfa·leiaw kai thw ygei·aw tvn ergazome·nvn, na probei· se diakri·seiw, kata· tro·po adikaiolo·ghto apo· tiw perista·seiw, eiw ba·row tvn ergazome·nvn stiw mikromesai·ew epixeirh·seiw. » (1) Eyrvpai¤ke·w Koino·thtew (1998). «(cid:201)kuesh thw eidikh·w oma·daw gia thn aploy·steysh toy epixeirhmatikoy· periba·llontow», Yphresi·a Epish·mvn Ekdo·sevn tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn, Loyjemboy·rgo. ISBN 92-828-3418-2. (2) Sympera·smata toy Symboyli·oy sxetika· me to sxe·dio dra·shw gia thn prov·uhsh toy epixeirhmatikoy· pney·matow kai thw antagvnistiko·thtaw, 29. 4. 1999. (3) Sy·stash thw Epitroph·w ariu. 97/344/EK thw 22 Oktvbri·oy 1997, sxetika· me th belti·vsh kai thn aploy·steysh toy epixeirhmatikoy· periba·llontow gia thn e·narjh tvn epixeirhmatikv·n drasthrioth·tvn epixeirh·sevn, EE L 145 thw 5. 6. 1997. (4) (cid:201)kuesh thw Epitroph·w prow to Symboy·lio kai to Koinoboy·lio gia tiw syntonisme·new dra·seiw me ta kra·th me·lh sxetika· me thn politikh· gia tiw epixeirh·seiw. COM(1999)569 teliko·. (5) COM(95)688 teliko·. (6) COM(96)589 teliko·. (2000/C 330 E/125) GRAPTH ERVTHSH E-0259/00 ypobolh·: John McCartin (PPE-DE) prow thn Epitroph· (7 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Epi·peda toy radoni·oy sthn EE Mporei· na anafe·rei h Epitroph· ea·n diaue·tei stoixei·a gia ta epi·peda toy radoni·oy se dhmo·sia kth·ria kai katoiki·ew se o·lh thn epikra·teia thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw kai ea·n kai kata· po·so ta en lo·gv epi·peda radoni·oy ende·xetai na synistoy·n ki·ndyno gia th dhmo·sia ygei·a sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh; Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (23 Marti·oy 2000) H Epitroph· pragmatopoi·hse metrh·seiw tvn epipe·dvn fysikh·w radiene·rgeiaw sta kra·th me·lh poy dhmosiey·uhkan ypo· morfh· `tlantow (Radiation Protection, 1993, Natural sources of ionizing radiation in Europe, EUR 14470), synexi·zei de na sylle·gei stoixei·a apo· dia·forew eunike·w mele·tew. Se o·,ti afora· ton endexo·meno ki·ndyno gia th dhmo·sia ygei·a, h Epitroph· dhmosi·eyse to 1990 mia sy·stash thw Epitroph·w 90/143/EURATOM thw 21 Febroyari·oy 1990 sxetika· me thn prostasi·a toy koinoy· apo· esvterikh· e·kuesh sto rado·nio (1). Sth sy·stash ayth· protei·nontan gia ta ypa·rxonta kti·ria dioruvtike·w dra·seiw, me epi·pedo anafora·w sta 400 becquerel ana· kybiko· me·tro. To ekatostiai·o pososto· tvn ktiri·vn poy yperbai·noyn to epi·pedo ayto· ei·nai se genike·w gramme·w poly· mikro·, alla· to pro·blhma ei·nai pio e·ntono se orisme·na kra·th me·lh (Finlandi·a, Soyhdi·a) kai se orisme·new a·llew perioxe·w. (1) EE L 80 thw 27. 3. 1990


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0238/00 von Jillian Evans (Verts/ALE) an die Kommission. Komplementarität der Beihilfen aus dem Strukturfonds.

eurovoc_concepts:
Structural Funds
United Kingdom
Wales
principle of additionality

text: C 374 E/42 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/048) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0238/00 von Jillian Evans (Verts/ALE) an die Kommission Betrifft: Komplementarit(cid:228)t der Beihilfen aus dem Strukturfonds (7. Februar 2000) Die rechtliche Definition der Komplementarit(cid:228)t schreibt vor, da(cid:223) die aus dem Strukturfonds gew(cid:228)hrten Mittel nicht an die Stelle (cid:246)ffentlicher oder anderer gleichwertiger Strukturausgaben treten d(cid:252)rfen. Im Vereinigten K(cid:246)nigreich mu(cid:223) dies allerdings nur auf VK-Basis nachgewiesen werden. Die Europ(cid:228)ische Komponente der Strukturfonds f(cid:252)r Wales wird von der EU an das britische Finanzmini- sterium gezahlt. Die der Regionalversammlung von Wales j(cid:228)hrlich gew(cid:228)hrten Haushaltsmittel werden vom Finanzministerium unter Zugrundelegung eines Mechanismus berechnet, der nicht angepa(cid:223)t worden ist, um die zus(cid:228)tzlichen Betr(cid:228)ge zu ber(cid:252)cksichtigen, die dem Gebiet (cid:132)West Wales and the Valleys(cid:147) ab Januar 2000 im Rahmen des Programms zugunsten der Ziel-Nr. -1-Regionen zur Verf(cid:252)gung stehen werden. Konkret bedeutet dies, da(cid:223) die Mittel f(cid:252)r EU-Programme in Wales aus dem walisischen Budget f(cid:252)r Bildung, Gesundheitsf(cid:252)rsorge, Sozialdienste usw. entnommen werden. K(cid:246)nnte die Kommission in Anbetracht der von ihr bekundeten Absicht, im Zeitraum 2000-2006 die Strukturfonds effizienter und gezielter einzusetzen, die Einf(cid:252)hrung eines Mechanismus erw(cid:228)gen, der deutlich zeigen w(cid:252)rde, in welchem Ausma(cid:223) die Komplementarit(cid:228)t auf regionaler Basis innerhalb der Mitgliedstaaten verwirklicht worden ist und in welchem Ausma(cid:223) demnach die Mittel zum gr(cid:246)(cid:223)tm(cid:246)glichen Nutzen der zu f(cid:246)rdernden Gebiete verwendet worden sind? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (31. M(cid:228)rz 2000) Nach der Verordnung sind die Mitgliedstaaten nicht dazu verpflichtet, das Zus(cid:228)tzlichkeitsprinzip auf regionaler Ebene anzuwenden. Die Bestimmungen sind in der allgemeinen Strukturfondsverordnung (1) niedergelegt, die vom Rat im Juni vergangenen Jahres angenommen wurde und die f(cid:252)r die Kommission und die Mitgliedstaaten den Bezugs- rahmen f(cid:252)r die Durchf(cid:252)hrung der Programme bis Ende 2006 bildet. Neben den Bestimmungen zur Zus(cid:228)tzlichkeit enth(cid:228)lt die Verordnung f(cid:252)r die Mitgliedstaaten die Verpflich- tung, zum einen sicherzustellen, da(cid:223) die Gemeinschaftsmittel nur in den f(cid:246)rderf(cid:228)higen Regionen, denen sie zugewiesen wurden, ausgegeben werden, und zum anderen diese Mittel durch nationale Kofinanzierungs- mittel in einer bestimmten H(cid:246)he zu erg(cid:228)nzen. Das von der Kommission angenommene Programmpla- nungsdokument enth(cid:228)lt f(cid:252)r beide Punkte die notwendige Best(cid:228)tigung. (1) Verordnung (EG) Nr. 1999/1260 vom 21. 6. 1999 (cid:129) ABl. L 161 vom 26. 6. 1999. (2000/C 374 E/049) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0239/00 von Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) an die Kommission (7. Februar 2000) Betrifft: (cid:214)rtliche Besch(cid:228)ftigungspakte Nach der Genehmigung der (cid:246)rtlichen Besch(cid:228)ftigungspakte wird die Kommission um die Beantwortung der folgenden Fragen gebeten: 1. Wie hoch ist die genaue Zahl der (cid:246)rtlichen Besch(cid:228)ftigungspakte, die in den Koh(cid:228)sionsl(cid:228)ndern geschaffen wurden? 2. Wie bewertet sie deren bisherige Umsetzung in jedem Koh(cid:228)sionsland? 3. Auf welchen Grunds(cid:228)tzen basieren die neuen Besch(cid:228)ftigungspakte f(cid:252)r den Zeitraum 2000-2006?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0250/00 af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen. Midler til føderalistiske organisationer.

eurovoc_concepts:
Community budget
European Movement
fund (EU)
promotion of the European idea
support policy

text: 13. 3. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 81 E/1 I (Meddelelser) EUROPA-PARLAMENTET BESVAREDE SKRIFTLIGE FORESP(cid:216)RGSLER (2001/C 81 E/001) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0250/00 af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen (7. februar 2000) Om: Midler til fłderalistiske organisationer Er r(cid:230)kke fłderalistiske organisationer, hvis politiske m(cid:229)l er det europ(cid:230)iske kontinents enhed, f(cid:229)r stłtte via F(cid:230)llesskabets budget. Vil Kommissionen oplyse, hvilke organer (cid:129) der g(cid:229)r ind for oprettelse af en europ(cid:230)isk superstat, en fłderal enhed eller gennemfłrelse af en stadig mere omfattende union (cid:129) har modtaget disse midler over de seneste to (cid:229)r og fra hvilken konto? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Romano Prodi (9. marts 2000) Under konto A-3021 i Kommissionens budget tillader budgetmyndigheden Kommissionen at afholde udgifter til »Tilskud til organisationer med europ(cid:230)isk sigte« til d(cid:230)kning af disses driftsudgifter. Kommissionen underretter hvert (cid:229)r Parlamentet om navnene p(cid:229) stłttemodtagerne og stłrrelsen af deres tilskud i en rapport om modtagere af del A-tilskud. Listen for 1998 er tilg(cid:230)ngelig p(cid:229) Europa, Kommis- sionens Internet-server, p(cid:229) adressen: http://europa. eu. int/comm/secretariat_general/sgc/info_subv/beneficiaries_en. htm. Listen over modtagere af et tilskud under konto A-3021 i 1999 vil blive meddelt Parlamentet inden udgangen af maj 2000. I mellemtiden sendes en liste over stłttemodtagerne (ud over de fjorten organisationer, som budgetmyndigheden har n(cid:230)vnt i sine anm(cid:230)rkninger til budgetkonto A-3021) direkte til det (cid:230)rede medlem og Parlamentets sekretariat. Kommissionen overlader det til det (cid:230)rede medlem selv at afgłre, hvilke af disse organisationer der falder ind under hans definition af »fłderalistiske«. Kommissionens valg af de projekter, der skal finansieres, er baseret p(cid:229) m(cid:229)ls(cid:230)tningen med selve foranstalt- ningen og ikke p(cid:229) de politiske m(cid:229)l for den organisation, der stłtter projekterne. Kommissionen er s(cid:229)ledes ikke i stand til at meddele det (cid:230)rede medlem, hvilke af de organisationer der modtager tilskud til et projekt, der har oprettelse af en fłderation som m(cid:229)ls(cid:230)tning, da den ikke er i besiddelse af de nłdvendige oplysninger herom. Kommissionen stłtter endvidere Europabev(cid:230)gelsen og Den Internationale Sammenslutning af Europahuse, hvis m(cid:229)l er at s(cid:230)tte gang i en dialog om europ(cid:230)iske idØer som łnsket af Europa-Parlamentet og anfłrt i anm(cid:230)rkningen til budgetkonto B3-301


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0266/00 von Reino Paasilinna (PSE) an die Kommission. Zukunft der Sammlerbriefmarken in Europa.

eurovoc_concepts:
EU policy
competence of the Member States
economic consequence
postal charges
postal service
privatisation
reduced price

text: 3. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 280 E/205 Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (29. Februar 2000) Die Kommission ist (cid:252)ber die Behandlung der Tiere beim Eid-el-Kabir-Festival in Frankreich informiert. Einer der Gr(cid:252)nde hierf(cid:252)r scheint die unzureichende Kapazit(cid:228)t der Schlachth(cid:246)fe in einigen st(cid:228)dtischen Gebieten Frankreichs zu sein. Es sollte unterschieden werden zwischen der Problematik unzureichender Schlachthof-Kapazit(cid:228)ten und dem Problem der Behandlung der Tiere beim Ruhigstellen und T(cid:246)ten. Die Kommission w(cid:252)rde jeden Schritt von seiten der franz(cid:246)sischen Beh(cid:246)rden begr(cid:252)(cid:223)en, der das Kapazit(cid:228)tsproblem einer L(cid:246)sung n(cid:228)herbringen w(cid:252)rde. Andererseits ist eine Behandlung von Tieren, die Leiden w(cid:228)hrend der Ruhigstellung und Schlach- tung verursacht, nicht akzeptabel. Gem(cid:228)(cid:223) Richtlinie 93/119/EG vom 22. Dezember 1993 (cid:252)ber den Schutz von Tieren zum Zeitpunkt der Schlachtung und T(cid:246)tung sind die Mitgliedstaaten f(cid:252)r die Durchsetzung der gemeinschaftsrechtlichen Vorschriften (cid:252)ber Schlachtung und T(cid:246)tung von Tieren zust(cid:228)ndig. Die Kommission hat sich an die franz(cid:246)sischen Beh(cid:246)rden gewandt, um ihnen Gelegenheit zu geben, auf die verschiedenen bei der Kommission eingegangenen Beschwerden (cid:252)ber die Behandlung der Tiere zu reagieren. Die franz(cid:246)sischen Beh(cid:246)rden haben die Kommission informiert, da(cid:223) man es aus Gr(cid:252)nden der (cid:246)ffentlichen Ordnung und der (cid:246)ffentlichen Gesundheit f(cid:252)r erforderlich gehalten habe, bestimmte Gel(cid:228)nde im Freien f(cid:252)r die Feier des Festivals zu bestimmen. In letzter Zeit haben die franz(cid:246)sischen Beh(cid:246)rden Schritte unternommen, um die islamischen kulturellen Gruppierungen st(cid:228)rker in die Gespr(cid:228)che (cid:252)ber diese Frage einzubeziehen, um die Situation hinsichtlich des Tierschutzes und der Hygiene zu verbessern. Sie betonten, Fortschritte m(cid:252)(cid:223)ten im Wege von Konsultatio- nen und einvernehmlich erzielt werden. Die Kommission hat volles Verst(cid:228)ndnis daf(cid:252)r, da(cid:223) die hier angesprochenen Fragen delikat sind und da(cid:223) sie in einigen franz(cid:246)sischen Gebieten ernste Probleme f(cid:252)r die zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rden aufwerfen. Andererseits ist festzustellen, da(cid:223) die Nichteinhaltung der grundlegenden Bestimmungen der Richtlinie 93/119/EG und der einschl(cid:228)gigen gemeinschaftlichen gesundheitspolizeilichen Vorschriften einen ernsten Versto(cid:223) gegen das Gemeinschaftsrecht darstellt. Daher pr(cid:252)ft die Kommission die Angelegenheit erneut mit Blick auf die eventuelle Einleitung eines Vertragsverletzungsverfahrens gem(cid:228)(cid:223) Artikel 226 (ex-Artikel 169) des EG- Vertrags. (2000/C 280 E/242) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0266/00 von Reino Paasilinna (PSE) an die Kommission (7. Februar 2000) Betrifft: Zukunft der Sammlerbriefmarken in Europa Die Herstellung und Verwaltung von Briefmarken ist im allgemeinen Monopol der staatlichen Postunter- nehmen gewesen. Die gesellschaftliche Entwicklung hat jedoch auch zur Privatisierung der staatlichen Postunternehmen gef(cid:252)hrt. Die Sammler besitzen umfassende Briefmarkensammlungen, deren Wert durch die Seltenheit der Marken, ihren Zustand und ihre Attraktivit(cid:228)t bestimmt wird. Die wertvollsten Briefmarken sind wichtige Investi- tionsobjekte. Bei der Privatisierung der Postunternehmen gehen die von den staatlichen Postunternehmen verwalteten Best(cid:228)nde alter Marken in Privathand (cid:252)ber. Bisher ist davon ausgegangen worden, da(cid:223) die im Besitz der Postunternehmen befindlichen Marken nie mehr auf dem Markt auftauchen. In der jetzigen Situation sind diese Briefmarkenbest(cid:228)nde eine Gefahr f(cid:252)r die Philatelie, wenn durch die Privatisierung neben den bekannten Marken neue Sammlungen alter Marken auf dem Markt auftauchen, deren Wert im Grunde der gleiche ist wie der der schon in den Sammlungen der B(cid:252)rger und auf dem Markt befindlichen Marken. Somit ist die Zahl der seltenen Marken nicht mehr wie bisher begrenzt, und auch gro(cid:223)e Besitzst(cid:228)nde k(cid:246)nnen durch Wertverfall in k(cid:252)rzester Zeit zunichte gemacht sein. Welche Ma(cid:223)nahmen hat die Kommission bereits eingeleitet beziehungsweise kann sie einleiten, damit in der EU die Voraussetzungen f(cid:252)r die Philatelie, das Sammeln von Briefmarken und die damit verbundenen Investitionen erhalten bleiben und sich verbessern? C 280 E/206 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 3. 10. 2000 Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (20. M(cid:228)rz 2000) Die derzeit im Besitz der Postunternehmen befindlichen Briefmarkensammlungen sind Teil ihres Verm(cid:246)- gens. Wenn ein Mitgliedstaat beschlie(cid:223)t, die Rechtsstellung seines Postunternehmens zu (cid:228)ndern, ist es seine Aufgabe, bei dieser Gelegenheit (cid:252)ber die Verwendung solcher Sammlungen und anderer Verm(cid:246)genswerte zu entscheiden und dabei dem Markt f(cid:252)r diese Sammlungen Rechnung zu tragen. Die Kommission ist weder f(cid:252)r die Regelung von eigentumsrechtlichen Fragen in den Mitgliedstaaten noch f(cid:252)r die Herausgabe von Briefmarken zust(cid:228)ndig. Bei einer ˜nderung der Rechtsstellung eines Postunterneh- mens ist die Kommission folglich nicht befugt, (cid:252)ber die Verwendung von Briefmarkensammlungen zu entscheiden. (2000/C 280 E/243) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0283/00 von Chris Davies (ELDR) an die Kommission (3. Februar 2000) Betrifft: Aufnahme des Riesenhais in die CITES (cid:129) Liste Die Regierung des VK hat vorgeschlagen, den Riesenhai internationalen Handel mit gef(cid:228)hrdeten Arten aufzunehmen. in Anhang II des (cid:220)bereinkommens (cid:252)ber den Kann die Kommission weitere Mitgliedstaaten nennen, die auch die Aufnahme des Riesenhais in die 1. Liste unterst(cid:252)tzen wollen? Beabsichtigt die Kommission, auf der bevorstehenden Konferenz der Vertragsparteien im April 2000 2. f(cid:252)r die Aufnahme in die Liste einzutreten? Antwort von Frau Mrs Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (25. Februar 2000) Es gibt stichhaltige wissenschaftliche Argumente f(cid:252)r die Unterst(cid:252)tzung der Aufnahme des Riesenhais in Anhang II des (cid:220)bereinkommens (cid:252)ber den internationalen Handel mit gef(cid:228)hrdeten Arten freilebender Tiere und Pflanzen (CITES). Die Kommission mu(cid:223) jedoch erst eine formelle Stellungnahme zu diesem Punkt annehmen. Die Mitgliedstaaten werden ihre Ansichten auf der Ratstagung darlegen, auf der zu gegebener Zeit auf der Grundlage des Vorschlags der Kommission f(cid:252)r die Konferenz der CITES-Parteien der gemeinsame Stand- punkt der Gemeinschaft festgelegt wird. (2000/C 280 E/244) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0286/00 von Roberta Angelilli (UEN) an die Kommission (11. Februar 2000) Betrifft: Probleme der r(cid:246)mischen Tageszeitung Il Tempo Die Probleme der bekannten r(cid:246)mischen Tageszeitung Il Tempo, die mehrere Tage nicht erschienen ist, haben in letzter Zeit einiges Aufsehen erregt. Sie sind dadurch entstanden, da(cid:223) ein Verleger nach wie vor nicht bereit ist, (cid:252)ber die durch seine Umstrukturierungspolitik gef(cid:228)hrdeten Arbeitspl(cid:228)tze im Rahmen von Verhandlungen unter Beteiligung der Gewerkschaften zu diskutieren. Der Verleger hat jedoch offenbar nicht die Absicht, sich an die Tarifvereinbarungen und die von den Berufsgruppen der Journalisten und der Drucker abgeschlossenen und Arbeitsvertr(cid:228)ge zu halten. Dar(cid:252)ber hinaus scheinen die Beteiligungs- und Besitzverh(cid:228)ltnisse durchaus unklar, denn offenbar stammte ein gro(cid:223)er Teil des Betrages, den der derzeitige Verleger Bonifaci f(cid:252)r den Kauf des Unternehmens (cid:132)Editrice Romana(cid:147) gezahlt hat, aus dem Geld eben dieses Unternehmens, dessen Aktien Gegenstand des Gesch(cid:228)fts waren


title: WRITTEN QUESTION E-0249/00 by Daniel Hannan (PPE-DE) to the Commission. Pension liabilities.

eurovoc_concepts:
European official
administrative expenditure (EU)
commitment of expenditure
management accounting
pension scheme
regulations for civil servants
supplementary pension

text: C 330 E/110 Official Journal of the European Communities EN 21. 11. 2000 Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (9 March 2000) The fixing of guarantee thresholds for tobacco of variety group VII (Katerini) in Italy by Council Regulation (EC) No 660/1999 of 22 March 1999 amending Regulation (EEC) No 2075/92 (1) for the 1999, 2000 and 2001 harvests is justified by one of the basic objectives of the 1998 reform of the common organisation of the market (COM) in tobacco: the need to reorientate production towards the varieties most sought after on the market. Under Article 9(4) of Council Regulation (EEC) No 2075/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in raw tobacco (2) Member States can ask the Commission for authorisation to transfer part of their guarantee threshold allocations between the various groups of varieties. The Commission examines the requests for transfer and checks that they do not give rise to additional expenditure for the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and do not result in an increase in each Member State(cid:146)s overall guarantee threshold. To date, the Commission has received no request for transfer for Italy concerning group VII (Katerini), but a transfer remains possible until the deadline for concluding cultivation contracts. (1) OJ L 83, 27. 3. 1999. (2) OJ L 215, 30. 7. 1992. (2000/C 330 E/123) WRITTEN QUESTION E-0249/00 by Daniel Hannan (PPE-DE) to the Commission (7 February 2000) Subject: Pension liabilities What are the present liabilities for the European Communities staff? What are the estimates of the same for 2020? What reforms leading to a private-based system are under consideration? Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (17 March 2000) A recent estimate puts the pension liabilities for the staff of the Communities, including those of the Commission, Parliament and the Council at € 14 100 million at the end of 1997 and € 22 200 million (excluding inflation) at the end of 2020. These estimates result from an actuarial calculation based inter alia, on a real interest rate of 2,5 % for the whole period. The mortality table was developed by the actuary Klynveld Peat Marwick Goerdeler (KPMG) for the purpose of the evaluation. The liabilities have been determined as the (cid:145)defined benefit obligation(cid:146) that would be required to be disclosed in the employer(cid:146)s balance sheet under International accounting standard 19. The Commission is not considering any proposals relating to the pension scheme that would lead to a private-based system


title: QUESTION ÉCRITE E-0275/00 posée par Paulo Casaca (PSE) à la Commission. Confirmation de l'utilisation abusive des PPA dans les textes législatifs communautaires.

eurovoc_concepts:
EU act
purchasing power parity

text: 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/169 (2000/C 303 E/189) QUESTION (cid:201)CRITE E-0275/00 posØe par Paulo Casaca (PSE) (cid:224) la Commission (7 fØvrier 2000) Objet: Confirmation de l(cid:146)utilisation abusive des PPA dans les textes lØgislatifs communautaires La Commission europØenne confirme, dans sa rØponse du 21 dØcembre dernier (cid:224) la question Øcrite E-2218/99 (1) que les PPA sont utilisØs dans les textes lØgislatifs communautaires sans qu(cid:146)il existe la moindre base juridique (cid:224) cet effet. La Commission affirme, entre autres arguments invoquØs pour justifier cette pratique, que le Portugal ((cid:224) l(cid:146)instar des autres (cid:201)tats membres) «a toujours approuvØ les rØsultats annuels». La Commission pourrait-elle fournir la copie du procŁs-verbal d(cid:146)une rØunion qui se serait tenue l(cid:146)une de ces derniŁres annØes et au cours de laquelle l(cid:146)Institut national de statistiques aurait approuvØ les rØsultats des PPA publiØs par Eurostat pour le Portugal? Ne sait-elle pas que les autoritØs statistiques portugaises ont contestØ (cid:224) maintes reprises, dans des lettres ou des dØclarations, la validitØ des PPA et, en particulier, leur utilisation dans les rŁglements communautaires? (1) JO C 219 du 1. 8. 2000, p. 124. RØponse donnØe par M. Solbes Mira au nom de la Commission (28 mars 2000) La Commission Øvite soigneusement de publier des rØsultats qui ont ØtØ explicitement dØsapprouvØs par un (cid:201)tat membre. Elle donne toujours la possibilitØ aux (cid:201)tats membres de rØagir aux rØsultats avant leur publication. En ce qui concerne la derniŁre publication d(cid:146)Eurostat («ParitØs de pouvoir d(cid:146)achat et indicateurs Øcono- miques dØrivØs (cid:129) rØsultats pour 1997», Ødition de 1999), il a ØtØ discutØ lors de la rØunion du groupe de travail sur les paritØs de pouvoir d(cid:146)achat (PPA) qui s(cid:146)est tenue (cid:224) Bruxelles les 21 et 22 juin 1999 un document de travail (PPA-99/P1/10 du 20 juin 1999: point 4 (cid:129) Le programme de comparaison europØen: rØsultats dØtaillØs pour 1997) affirmant que: «Les rØsultats prØsentØs dans le prØsent document ne sont pas considØrØs comme finals par Eurostat(cid:133) Il sera procØdØ (cid:224) un calcul dØfinitif dØbut juillet, compte tenu de tous les documents re(cid:231)us avant le 30 juin 1999. Ce calcul dØfinitif sera distribuØ de la maniŁre normale aux pays participants, pour approbation finale». La dØlØgation portugaise n(cid:146)a fait aucune dØclaration (ni dØposØ aucune plainte) sur la validitØ des PPA et de leur utilisation dans les rŁglements communautaires ni pendant cette rØunion (cid:224) Luxembourg, ni aprŁs celle-ci. Le 21 octobre 1999, un fonctionnaire de la Commission a envoyØ le message Ølectronique suivant (cid:224) tous les instituts de la statistique des (cid:201)tats membres, y compris l(cid:146)Instituto Nacional de Estat(cid:237)sticas: «J(cid:146)ai l(cid:146)honneur de vous envoyer avec ce message Ølectronique une notice explicative (rØfØrence: Doc. PPP-99/P1/18) dØcrivant les travaux importants effectuØs pour achever l(cid:146)ensemble des rØsultats pour 1997, accompagnØ de diverses annexes». Ce document («Le programme de comparaison europØen: rØsultats dØtaillØs pour 1997»), affirme (page 3): «Prochaines Øtapes pour achever les rØsultats: les rØsultats au niveau agrØgØ ou au niveau de l(cid:146)enquŒte fournis dans le prØsent document sont dØsormais considØrØs comme finals. Eurostat a l(cid:146)intention de publier les rØsultats au niveau agrØgØ en novembre 1999 dans la sØrie des tableaux dØtaillØs et commencera (cid:224) publier les rØsultats au niveau de l(cid:146)enquŒte dans la sØrie Statistiques en bref». S(cid:146)il souhaitait faire des commentaires ou exprimer sa dØsapprobation, l(cid:146)institut de la statistique portugais disposait de plusieurs semaines pour rØagir (cid:224) ce document. La Commission n(cid:146)a re(cid:231)u aucune rØaction nØgative d(cid:146)aucun institut national de la statistique, ce qui signifie implicitement que l(cid:146)Instituto Nacional de Estat(cid:237)sticas Øtait satisfait des statistiques des PPA Øtablies par Eurostat


title: Reglamento (CE) n° 290/2000 de la Comisión, de 7 de febrero de 2000, relativo al suministro de cereales en concepto de ayuda alimentaria

eurovoc_concepts:
East Timor
aid system
award of contract
food aid
maize
rice

formats: pdf print

text: L 33/6 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 8. 2. 2000 REGLAMENTO (CE) No 290/2000 DE LA COMISIÓN de 7 de febrero de 2000 relativo al suministro de cereales en concepto de ayuda alimentaria LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 1292/96 del Consejo, de 27 de junio de 1996, sobre la política y la gestión de la ayuda alimentaria y de las acciones específicas de apoyo a la seguridad alimentaria (1) y, en particular, la letra b) del apartado 1 de su artículo 24, Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) Dicho Reglamento establece la lista de los países y orga- nismos que pueden beneficiarse de una ayuda comuni- taria y determina los criterios generales relativos al trans- porte de la ayuda alimentaria más allá de la fase fob. Como consecuencia de una decisión relativa a la conce- sión de ayuda alimentaria, la Comisión ha otorgado cereales a determinados beneficiarios. Procede efectuar dicho suministro con arreglo a las normas previstas en el Reglamento (CE) no 2519/97 de la Comisión, de 16 de diciembre de 1997, por el que se establecen las modalidades generales de movilización de productos que deben suministrarse en el marco del Reglamento (CE) no 1292/96 del Consejo en concepto ayuda comunitaria (2). Es necesario de alimentaria precisar, en particular, los plazos y condiciones de entrega, para determinar los gastos que resulten de ello. HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 En concepto de ayuda alimentaria comunitaria, se procederá a la movilización en la Comunidad de cereales para suminis- trarlos a los beneficiarios que se indican en el anexo, de confor- midad con las disposiciones del Reglamento (CE) no 2519/97 y con las condiciones que figuran en el anexo. Se presupone que el licitador tiene conocimiento de todas las condiciones generales y particulares aplicables y que las ha aceptado. No se considerará escrita ninguna otra condición o reserva contenida en su oferta. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 7 de febrero de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 166 de 5. 7. 1996, p. 1. (2) DO L 346 de 17. 12. 1997, p. 23. 8. 2. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 33/7 ANEXO LOTE A 1. Acción no: 45/99 2. Beneficiario (2): PAM, World Food Programme, via Cristoforo Colombo 426, I-00145 Roma. Tel. : (39-06) 65 13 29 88; fax: (39-6) 65 13 28 44/3; télex 626675 WFP I 3. Representante del beneficiario: deberá ser determinado por el beneficiario 4. País de destino: Timor Oriental 5. Producto que se moviliza: maíz 6. Cantidad total (toneladas netas): 4 412 7. Número de lotes: 1 8. Características y calidad del producto (3) (5): véase el DO C 114 de 29. 4. 1991, p. 1 [II. A. 1. d)] 9. Acondicionamiento (7): véase el DO C 267 de 13. 9. 1996, p. 1 [1. 0. A,1. c), 2. c) y B. 3] 10. Etiquetado o marcado (6): véase el DO C 114 de 29. 4. 1991, p. 1 [II. A. 3] — Lengua que debe utilizarse para el marcado: portugués — Inscripciones complementarias: — 11. Modo de movilización del producto: mercado de la Comunidad 12. Fase de entrega prevista: entrega en el puerto de embarque — fob estibado 13. Fase de entrega alternativa: — 14. a) Puerto de embarque: — b) Dirección de carga: — 15. Puerto de desembarque: — 16. Lugar de destino: — — puerto o almacén de tránsito: — — vía de transporte terrestre: — 17. Período o plazo de entrega en la fase prevista: — 1er plazo: 13. 3-2. 4. 2000 — 2o plazo: 27. 3-16. 4. 2000 18. Período o plazo de entrega en la fase alternativa: — 1er plazo: — — 2o plazo: — 19. Plazo para la presentación de ofertas (a las 12 horas, hora de Bruselas): — 1er plazo: 22. 2. 2000 — 2o plazo: 7. 3. 2000 20. Importe de la garantía de licitación: 5 EUR/t 21. Dirección para enviar las ofertas y las garantías de licitación (1): Bureau de l'aide alimentaire, Attn. Mr T. Vestergaard, Bâtiment Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel [télex: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03/296 70 04 (exclusivamente)] 22. Restitución a la exportación (4): restitución aplicable el 18. 2. 2000, establecida por el Reglamento (CE) no 237/ 2000 de la Comisión (DO L 24 de 29. 1. 2000, p. 43) L 33/8 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 8. 2. 2000 LOTE B 1. Acción no: 46/99 2. Beneficiario (2): PAM, World Food Programme, via Cristoforo Colombo 426, I-00145 Roma. Tel. : (39-06) 65 13 29 88; fax: (39-6) 65 13 28 44/3; télex 626675 WFP I 3. Representante del beneficiario: deberá ser determinado por el beneficiario 4. País de destino: Timor Oriental 5. Producto que se moviliza: arroz blanco (códigos de producto 1006 30 92 9900, 1006 30 94 9900, 1006 30 96 9900, 1006 30 98 9900) 6. Cantidad total (toneladas netas): 3 828 7. Número de lotes: 1 8. Características y calidad del producto (3) (5): véase el DO C 114 de 29. 4. 1991, p. 1 [II. A. 1. f)] 9. Acondicionamiento (7): véase el DO C 267 de 13. 9. 1996, p. 1 [1. 0. A. 1. c), 2. c) y B. 3] 10. Etiquetado o marcado (6): véase el DO C 114 de 29. 4. 1991, p. 1 [II. A. 3] — Lengua que debe utilizarse para el marcado: portugués — Inscripciones complementarias: — 11. Modo de movilización del producto: mercado de la Comunidad 12. Fase de entrega prevista: entrega en el puerto de embarque — fob estibado 13. Fase de entrege alternativa: — 14. a) Puerto de embarque: — b) Dirección de carga: — 15. Puerto de desembarque: — 16. Lugar de destino: — — puerto o almacén de tránsito: — — vía de transporte terrestre: — 17. Período o plazo de entrega en la fase prevista: — 1er plazo: 13. 3-2. 4. 2000 — 2o plazo: 27. 3-16. 4. 2000 18. Período o plazo de entrega en la fase alternativa: — 1er plazo: — — 2o plazo: — 19. Plazo para la presentación de ofertas (a las 12 horas, hora de Bruselas): — 1er plazo: 22. 2. 2000 — 2o plazo: 7. 3. 2000 20. Importe de la garantía de licitación: 5 EUR/t 21. Dirección para enviar las ofertas y las garantías de licitación (1): Bureau de l'aide alimentaire, Attn Mr T. Vestergaard, Bâtiment Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel [télex: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03/296 70 04 (exclusivamente)] 22. Restitución a la exportación (4): restitución aplicable el 18. 2. 2000, establecida por el Reglamento (CE) no 237/ 2000 de la Comisión (DO L 24 de 29. 1. 2000, p. 43) 8. 2. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 33/9 Notas: (1) Informaciones complementarias: André Debongnie [tel. : (32-2) 295 14 65] y Torben Vestergaard [tel. : (32-2) 299 30 50]. (2) El proveedor se pondrá en contacto con el beneficiario o su representante a la mayor brevedad posible, a fin de determinar los documentos de expedición necesarios. (3) El proveedor expedirá al beneficiario un certificado emitido por una instancia oficial que certifique que, para el producto a entregar, se han cumplido las normas en vigor en el Estado miembro de que se trate relativas a la radiación nuclear. El certificado de radiactividad deberá indicar las contenidos en cesio 134 y 137 y en yodo 131. (4) El Reglamento (CE) no 259/98 de la Comisión (DO L 25 de 31. 1. 1998, p. 39) será aplicable en lo relativo a la restitución por exportación. La fecha contemplada en el artículo 2 del citado Reglamento será la que figura en el punto 22 del presente anexo. El proveedor deberá remitirse al último párrafo del apartado 1 del artículo 4 del citado Reglamento. La copia del certificado será enviada una vez que haya sido aceptada la declaración de exportación [no de fax que habrá de utilizarse: (32-2) 296 20 05]. (5) Al efectuarse la entrega el proveedor transmitirá al beneficiario o a su representante el documento siguiente: — certificado fitosanitario. (6) Por inaplicación excepcional del DO C 114 de 29. 4. 1991, el punto II. A. 3. c) se sustituirá por el texto siguiente: «la inscripción “Comunidad Europea”» (7) En previsión de que hubiese que ensacar de nuevo el producto, el proveedor deberá suministrar un 2 % de sacos vacíos de la misma calidad que los que contengan la mercancía, con la inscripción seguida de una R mayúscula


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0276/00 van Paulo Casaca (PSE) aan de Commissie. Ongeloofwaardigheid KKP-gegevens Eurostat.

eurovoc_concepts:
Eurostat
purchasing power parity

text: C 303 E/170 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/190) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0276/00 van Paulo Casaca (PSE) aan de Commissie (7 februari 2000) Betreft: Ongeloofwaardigheid KKP-gegevens Eurostat Het Duitse nationale instituut voor de statistiek (Statistisches Bundesamt) in Wiesbaden publiceert al ten minste 25 jaar statistische series voor prijsvergelijking tussen Portugal en Duitsland, die althans voor de afgelopen jaren ook maandelijkse gegevens bevatten (Preise, Fachserie 17, Reihe 10, Internationaler Vergleich der Preise f(cid:252)r die Lebenshaltung, Statistisches Bundesamt, verschillende maandelijkse publicaties). Uit de door het Statistische Bundesamt gepubliceerde gegevens kan stelselmatig worden opgemaakt dat het relatieve prijspeil in Portugal vele malen hoger ligt dan blijkt uit de gegevens van Eurostat. Zo zouden volgens Eurostat in 1995 in Portugal de consumentenprijzen 41,4 % lager zijn geweest dan die in Duitsland (Purchasing power parities and related economic indicators, results for 1995 and 1996, Eurostat), terwijl het Statistische Bundesamt in de genoemde publicatie uit 1995 tot een verschil van slechts 6,5 % voor dezelfde indicator komt. Ook de gegevens die Eurostat vanaf 1998 presenteert (impliciet in de BNP-statistieken, aangezien het de KKP-resultaten nog niet gepubliceerd heeft) geven aan dat de prijzen in Portugal (de BNP-prijzen, aangezien de consumentenprijzen nog niet gepubliceerd zijn) veel lager zouden liggen dan in Duitsland, terwijl het Statistische Bundesamt uitgaande van de consumentenprijzen concludeert dat de escudo overgewaardeerd is. Is de Commissie van mening dat het gebruik van een indicator die tot geheel afwijkende en zelfs tegenstrijdige resultaten leidt bij publicatie door verschillende statistische instanties als geheel correct en als overeenkomstig de gangbare praktijken kan worden beschouwd? Antwoord van de heer Solbes Mira namens de Commissie (28 maart 2000) De statistieken die door het Statistisches Bundesamt worden gepubliceerd en waarnaar het geachte parlementslid verwijst, zijn niet volgens dezelfde methodiek en met hetzelfde doel opgesteld als die waaruit de door de Commissie berekende koopkrachtpariteiten(KKP) afgelezen kunnen worden. Drie belangrijke verschillen leiden tot verschillende resultaten in de twee publicaties. Het resultaat van Eurostat omvat de gehele consumptie met betrekking tot het totale bruto binnenlands product (BBP), d. w. z. niet alleen de consumptieve bestedingen van de huishoudens, maar ook die van de overheid evenals de bruto-investeringen in vaste activa. Bij het in de Duitse publicatie vermelde resultaat wordt alleen rekening gehouden met de consumptieve bestedingen en dan ook nog slechts met een deel daarvan omdat huren, auto(cid:146)s en verzekeringen buiten beschouwing worden gelaten. Nu is in Portugal, om een voorbeeld te noemen, het prijsindexcijfer voor de huren, die in 1995 in Duitsland 17,4 % van de totale particuliere consumptie uitmaakten tegen 4,7 % in Portugal, 78 % lager dan in Duitsland. Ook is de prijsindex van de consumptieve bestedingen van de overheid, die in 1995 in Duitsland 12 % en in Portugal zelfs 18,1 % van het BBP uitmaakten, in Portugal 68 % lager dan in Duitsland. Aan de producten en diensten wordt niet hetzelfde gewicht toegekend omdat Eurostat in iedere lidstaat afzonderlijk de binnenlandse structuur van de consumptie van de huishoudens onderzoekt (de Duitse structuur voor Duitsland en de Portugese voor Portugal), terwijl het Statistisches Bundesamt voor alle landen waarvan het een analyse maakt, de structuur van de consumptie van de huishoudens in Duitsland als uitgangspunt neemt. Ten slotte beogen de twee analyses niet hetzelfde doel: voor Eurostat gaat het erom de koopkrachtpari- teiten te bepalen, waardoor een algemene vergelijking tussen alle onderzochte Europese landen kan worden gemaakt (multilaterale vergelijkingen), terwijl de resultaten van het Statistisches Bundesamt slechts tot doel hebben de onderzochte landen bilateraal met Duitsland te vergelijken. In tegenstelling tot Eurostat, dat zijn KKP-statistieken voor internationale doeleinden opstelt en publiceert, produceert het Statistisches Bundes- amt deze voor binnenlandse doeleinden. 24. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 303 E/171 Omdat de methodiek en het doel van elkaar verschillen, is het niet mogelijk de in de publicaties vermelde resultaten met elkaar te vergelijken. Ze zijn ook niet in tegenspraak met elkaar, maar ze vullen elkaar aan. (2000/C 303 E/191) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0278/00 van Ewa Hedkvist Petersen (PSE) aan de Commissie Betreft: De invoer van wild en gevogelte uit Rusland (7 februari 2000) De EU heeft nog geen toestemming gegeven voor de invoer van wild uit Rusland met als reden dat er zich in bepaalde delen van het land een aantal gevallen van mond- en klauwzeer en de ziekte van Newcastle hebben voorgedaan. In de noordelijke regio(cid:146)s die onder meer van belang zijn voor de wildimporteurs in de Scandinavische landen komen deze ziektes echter niet voor en hebben zich getuige verstrekte informatie ook in het verleden niet voorgedaan. De procedures voor de afgifte van veterinaire documenten zijn in Rusland echter gebrekkig, hetgeen geleid heeft tot vertragingen bij het beoordelen van de verschillende regio(cid:146)s in Rusland. Aan het vaststellen van een beoordeling betreffende het noorden van Rusland wordt reeds een aantal jaren gewerkt, zonder dat er een besluit is genomen. Kan de Commissie toelichten wat de huidige situatie is omtrent deze kwestie, zodat er voor onder meer de wildimporteurs in de Scandinavische landen duidelijkheid kan komen over de vraag welke eisen er worden gesteld aan de invoer van wild vanuit het noorden van Rusland? Antwoord van de heer Byrne namens de Commissie (28 maart 2000) In Beschikking 97/217/EG van de Commissie van 28 februari 1997 worden groepen van derde landen of delen van derde landen vastgelegd die kunnen voldoen aan de eisen inzake veterinaire certificering voor de invoer van vlees van vrij wild, vlees van gekweekt wild en konijnenvlees uit derde landen (1). De Gemeenschap heeft in de regio Moermansk een veterinaire inspectie uitgevoerd om zich met het oog op de mogelijke invoer van vlees van vrij eenhoevig wild, met uitzondering van varkens, in de Gemeen- schap een oordeel te vormen over de situatie met betrekking tot de veterinairrechtelijke en gezondheids- voorschriften. De bevindingen van de inspectiereis waren bemoedigend en de door de nationale auto- riteiten verstrekte garanties tevredenstellend. Hierdoor was de Commissie in staat om bovengenoemd besluit bij Beschikking 2000/161/EG van 14 februari 2000 (2) te wijzigen en toestemming te geven voor de invoer van vlees van gekweekte rendieren uit de regio Moermansk. Dientengevolge en naar aanleiding van de goedkeuring van de lijst van Russische bedrijven die vlees van gekweekt wild naar de lidstaten mogen uitvoeren kan Rusland uit hoofde van Beschikking 2000/161/EG van de Commissie van 14 februari 2000 houdende wijziging van Beschikking 97/217/EG2 vlees van gekweekt wild van goedgekeurde bedrijven uit de regio Moermansk naar de Gemeenschap uitvoeren. (1) PB L 88 van 3. 4. 1997. (2) PB L 51 van 24. 2. 2000. (2000/C 303 E/192) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0284/00 van Hans-Peter Mayer (PPE-DE) aan de Commissie (11 februari 2000) Betreft: Gelijkheidsbeginsel in verband met de criteria voor toekenning van de Britse nationaliteit Volgens de criteria voor toekenning van de Britse nationaliteit maken kinderen die v(cid:243)(cid:243)r 1 januari 1983 zijn geboren uit een Britse moeder en een buitenlandse vader geen aanspraak op de Britse nationaliteit, omdat de nationaliteit tot deze datum uitsluitend via de vader werd verkregen


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0243/00 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Piazza Vescovion ja Via Moriconen pysäköintihallien rakentaminen Roomassa.

eurovoc_concepts:
EU law
Italy
environmental impact
environmental risk prevention
impact study
parking area

text: C 330 E/108 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/120) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0237/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Charles Tannock (PPE-DE) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Alusten tarkastaminen Mit(cid:228) toimia on toteutettu sen varmistamiseksi, ett(cid:228) kaikki j(cid:228)senvaltiot noudattavat 19. kes(cid:228)kuuta annetun neuvoston direktiivin 95/21/EY (1) 5 artiklan mukaisia velvoitteitaan ja varmistavat, ett(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 25 prosenttia niiden satamiin saapuvista aluksista tarkastetaan? Aiotaanko alusten rakenteellisten tarkastusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) lis(cid:228)t(cid:228) etenkin, jos alukset purjehtivat sellaisen valtion lipun alla, joka ei ole toistaiseksi hoitanut kunnolla kansainv(cid:228)lisi(cid:228) velvoitteitaan t(cid:228)ll(cid:228) alalla? (1) EYVL L 157, 7. 7. 1995, s. 1. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (22. maaliskuuta 2000) Komissio seuraa j(cid:228)senvaltioiden alustarkastusten kehittymist(cid:228) kent(cid:228)ll(cid:228). Alusturvallisuutta, saastumisen ehk(cid:228)isemist(cid:228) ja alusten asumis- ja ty(cid:246)skentelyolosuhteita koskevien kansainv(cid:228)listen standardien soveltami- sesta yhteis(cid:246)n satamia k(cid:228)ytt(cid:228)viin ja j(cid:228)senmaiden laink(cid:228)ytt(cid:246)valtaan kuuluvilla vesill(cid:228) purjehtiviin aluksiin (satamavaltioiden suorittama valvonta) 19. kes(cid:228)kuuta 1995 annetun neuvoston direktiivin 95/21/EY (1) 5 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 25 prosenttia yhteis(cid:246)n satamissa k(cid:228)yvist(cid:228) yksitt(cid:228)isist(cid:228) aluksista tarkastetaan satamassa. T(cid:228)m(cid:228)n vaatimuksen noudattamista voidaan arvioida vasta riitt(cid:228)v(cid:228)n ajan (v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n vuoden) kuluttua siit(cid:228), kun direktiivi on saatettu osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). Direktiivin 95/21/EY saattaminen osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) on viiv(cid:228)stynyt, mink(cid:228) vuoksi my(cid:246)s t(cid:228)m(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisen vaatimuksen noudattamisen arviointi j(cid:228)senvaltioissa on viiv(cid:228)stynyt. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) kaikki j(cid:228)senvaltiot Italiaa lukuun ottamatta ovat saattaneet direktiivin 95/21/EY s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset osaksi omaa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on antanut asiassa Italialle tuomion 24. marraskuuta 1999. Samaa j(cid:228)senvaltiota vastaan on k(cid:228)ynnistetty my(cid:246)s toinen rikkomisesta johtuva menettely, koska se ei ole noudattanut tuomioistuimen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228). Komissio on havainnut, ett(cid:228) yhteis(cid:246)ss(cid:228) yleisesti ottaen noudatetaan 25 prosentin vaatimusta. Komissio on todennut kuitenkin my(cid:246)s, ett(cid:228) er(cid:228)iss(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa oltiin vuonna 1999 merkitt(cid:228)v(cid:228)n kaukana t(cid:228)m(cid:228)n 25 jos tilanne jatkuu ennallaan vuonna 2000, komissio prosentin vaatimuksen t(cid:228)ytt(cid:228)misest(cid:228). Sen vuoksi, aikoo k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) rikkomisesta johtuvat menettelyt niit(cid:228) j(cid:228)senvaltioita vastaan, joiden toimivaltaiset viran- omaiset eiv(cid:228)t suorita vuosittain sellaista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) tarkastuksia, joka vastaa ainakin 25 prosenttia niiden yksitt(cid:228)isten alusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228), jotka ovat k(cid:228)yneet sen satamissa yhden edustavan kalenterivuoden aikana, direktiivin 95/21/EY 5 artiklan mukaisesti. Komissio toteaa s(cid:228)ili(cid:246)alus Erikan onnettomuuden tuoneen esille sen, ett(cid:228) alusten valvontaa yhteis(cid:246)n satamissa on tehostettava. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi se on valmistellut (cid:246)ljys(cid:228)ili(cid:246)alusten turvallisuudesta tiedonanto- luonnoksen, jossa ehdotetaan muun muassa satamavaltion suorittamasta valvonnasta annetun direktiivin 95/21/EY muuttamista. Suunnitelluissa toimenpiteiss(cid:228) otetaan huomioon lippuvaltioiden suorituskyky sek(cid:228) se, ett(cid:228) alusten rakenteellisiin n(cid:228)k(cid:246)kohtiin on kiinnitett(cid:228)v(cid:228) enemm(cid:228)n huomiota. (1) EYVL L 157, 7. 7. 1995. (2000/C 330 E/121) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0243/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Piazza Vescovion ja Via Moriconen pys(cid:228)k(cid:246)intihallien rakentaminen Roomassa Rooman kaupunki on aloittanut kahden suuren maanalaisen pys(cid:228)k(cid:246)intihallin rakentamisen: Piazza Vesco- violle tulee 92-paikkainen ja Via Moriconelle noin 100-paikkainen halli. N(cid:228)iden rakennuskohteiden maa- alueet ovat maantieteellisesti ep(cid:228)vakaita, koska niill(cid:228) sijaitsee luolia, katakombeja, vanhoja putsolaanikai- vantoja ja maanalaisia vesiv(cid:228)yli(cid:228). Siten n(cid:228)m(cid:228) rakennusty(cid:246)t saattavat uhata alueen asukkaita ja monia rakennuksia. Lis(cid:228)ksi Piazza Vescovio on (cid:228)skett(cid:228)in restauroitu. 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/109 ja ne uhkaavat vaarantaa koko kaupunginosan T(cid:246)iden on arvioitu kest(cid:228)v(cid:228)n ainakin 16 kuukautta, asumiskelpoisuuden. T(cid:246)iden laajuuden vuoksi ja niiden mahdollisten vaikutusten vuoksi, joita kyseisenlai- sesta maaper(cid:228)st(cid:228) voi aiheutua, vaikuttaa silt(cid:228), ett(cid:228) olisi perusteltua aloittaa yksityiskohtainen ymp(cid:228)rist(cid:246)vai- kutusten arviointi, kuten s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n direktiiviss(cid:228) 85/337/ETY (1) T(cid:228)t(cid:228) mielt(cid:228) vaikuttaa olevan my(cid:246)s komission j(cid:228)sen Enthoven, jonka suurl(cid:228)hettil(cid:228)s Cavalchinille 25. maa- liskuuta 1997 l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) kirjeess(cid:228) korostettiin ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arvioinnin v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myytt(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)nkaltaisten t(cid:246)iden yhteydess(cid:228). Kaupungin maa-alueen antaminen yksinomaan edell(cid:228) mainittujen pys(cid:228)k(cid:246)intipaikkojen hankkijoille on lis(cid:228)ksi v(cid:228)(cid:228)rin niit(cid:228) asukkaita kohtaan, jotka eiv(cid:228)t voi ostaa k(cid:228)ytt(cid:246)oi- ja jotka siis eiv(cid:228)t voi hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) oikeuttaan julkisen omaisuuden keutta suunnitelluiksi 90 vuodeksi k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. Voisiko komissio edell(cid:228) olevan perusteella kertoa, 1. 2. katsooko se, ett(cid:228) edell(cid:228) mainituista t(cid:246)ist(cid:228) on teht(cid:228)v(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arviointi? katsooko se, ett(cid:228) edell(cid:228) mainittuja t(cid:246)it(cid:228) saa jatkaa vasta sen j(cid:228)lkeen, kun asukkaita on kuultu, kuten s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n direktiiviss(cid:228) 85/337/ETY? 3. onko olemassa direktiivej(cid:228), jotka koskevat n(cid:228)iden pys(cid:228)k(cid:246)intihallien mahdollisia haittoja, jotka rajoitta- vat julkisen omaisuuden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228)? 4. mik(cid:228) on sen kokonaisn(cid:228)kemys asiasta? (1) EYVL L 175, 5. 7. 1985, s. 40. Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 2000) Komissio kehottaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi parlamentin j(cid:228)senen aiemmin esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kirjalliseen kysymykseen E-2858/99 (1). Paikallisia asukkaita on kuultava vain, jos hankkeen rakennust(cid:246)ist(cid:228) on teht(cid:228)v(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten 1. arviointi. Komission tiedossa ei ole, ett(cid:228) yhdell(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n direktiivill(cid:228) rajoitettaisiin julkisen omaisuuden 2. k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). Koska komissio ei ole tietoinen kysyj(cid:228)n kuvaamasta tilanteesta, se ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin 3. hankkiakseen siit(cid:228) yksityiskohtaista tietoa ja varmistaakseen, ett(cid:228) yhteis(cid:246)lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) noudatetaan. (1) EYVL C 303 E, 24. 10. 2000, s. 120. (2000/C 330 E/122) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0244/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Kreikkalaisen Katerini-tupakkalajikkeen poistaminen Italian yhteis(cid:246)lajikkeiden luettelosta Asetuksella N:o 660/99 (1) sallittiin kreikkalaisen Katerini-tupakkalajikkeen kiinti(cid:246)n siirt(cid:228)minen Italialle (500 tonnia vuonna 1999, 1500 tonnia vuosina 2000 ja 2001) mainitsematta lainkaan syit(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n siirtoon ja perustelematta sit(cid:228) mitenk(cid:228)(cid:228)n ja kreikkalaisten esitt(cid:228)mist(cid:228) vastalauseista huolimatta. Asetuksella 1373/ 99 (2) sallittiin, j(cid:228)lleen ilman mit(cid:228)(cid:228)n perustelua, ett(cid:228) Italia siirt(cid:228)(cid:228) Katerini-lajikkeen kiinti(cid:246)it(cid:228) muihin lajikeryhmiin rajoittaen n(cid:228)in Katerinin tuotannon Italiassa 48 tonniin. Kun t(cid:228)m(cid:228) yritys siirt(cid:228)(cid:228) kreikkalaista Katerini-lajiketta Italiaan on t(cid:228)ysin ep(cid:228)onnistunut, aikooko komissio poistaa vuoden 2000 ja 2001 sadon osalta Katerini-lajikkeen Italian yhteis(cid:246)lajikkeiden luettelosta? (1) EYVL L 83, 27. 3. 1999, s. 10. (2) EYVL L 162, 26. 6. 1999, s. 47