title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0371/00 van Sebastiano Musumeci (UEN) aan de Commissie. Aanwezigheid van de alg Caulerpa taxifolia in de Middellandse Zee.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Mediterranean Sea
algae
common fisheries policy
fisherman
indemnification
marine pollution

text: 20. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 53 E/3 Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie (20 maart 2000) 1. In (cid:132)Commission en Direct(cid:148) (nr. 150, 21-27 januari 2000) is een interview met de heer Nielson gepubliceerd. Daarin is melding gemaakt van opmerkingen van de heer Nielson over het feit dat zijn meubilair twee maanden lang geblokkeerd had gezeten in een container die onderweg was vanuit Denemarken. In tegenstelling tot de strekking van de berichten waarnaar in de vraag wordt verwezen, heeft commissaris Nielson niet gezegd dat deze vertraging hem het werken had belet. Dit noch iets anders zou de heer Nielson verhinderen zijn werk te doen. 2. De nieuwe commissarissen waren zich op de start van hun werkzaamheden aan het voorbereiden voordat de vorige Commissie was vertrokken. Net als de overige beoogde nieuwe leden van de Commissie had ook de heer Nielson tijdelijk de beschikking gekregen over nieuw meubilair van hetzelfde type als het meubilair dat beschikbaar is voor directeuren bij de Commissie. Na het vertrek van de vorige Commissie kon hij gebruik maken van het meubilair van een vroegere commissaris. Dit meubilair was minder dan vijf jaar oud. De heer Nielson werd in de gelegenheid gesteld om aan te geven dat hij er de voorkeur aan gaf een deel ervan te laten vervangen. Alle nieuwe leden van de Commissie werden voorzien van kantoormeubilair dat vroegere leden 3. en 4. hadden achtergelaten. Was het meubilair van de voorganger meer dan vijf jaar oud, dan kon de betrokken commissaris nieuw meubilair krijgen dat bestemd was voor gebruik gedurende de hele ambtstermijn en maximaal 25 000 euro mocht kosten. Wie meubilair had ontvangen dat minder dan vijf jaar oud was, kon een deel ervan laten vernieuwen en daaraan mocht ten hoogste 12 500 euro worden besteed. 5. De meubelstukken van vroegere leden die hun opvolgers niet hebben behouden, zijn inmiddels door de diensten opnieuw gebruikt om ruimten zoals ontvangstzalen en wachtkamers voor bezoekers in te richten of in voorkomend geval te voorzien in behoeften aan kantoormeubilair van ambtenaren, hoofd- zakelijk directeuren-generaal. 6. Zoals uit de bovenstaande antwoorden blijkt, heeft de Commissie met betrekking tot de aanschaf van meubilair voor leden van de Commissie een duidelijk beleid dat vervanging op basis van passende criteria vergemakkelijkt. Bij alle uitgaven ten laste van de begroting van de Commissie moeten de voorschriften van het financieel reglement strikt worden nageleefd. De financiºle procedures voor standaardmeubilair dat via de bevoegde diensten van de Commissie in Belgiº wordt besteld, nemen gemiddeld ten minste twee weken in beslag en daar komt nog de leveringstermijn bij. Het meubilair van de heer Nielson werd rechtstreeks in Denemarken besteld, waardoor een en ander nog meer tijd heeft gekost. De duur van het oponthoud onderweg van het meubilair van de heer Nielson wordt betreurd. (2001/C 53 E/005) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0371/00 van Sebastiano Musumeci (UEN) aan de Commissie (8 februari 2000) Betreft: Aanwezigheid van de alg (cid:132)Caulerpa taxifolia(cid:148) in de Middellandse Zee De alg (cid:132)Caulerpa taxifolia(cid:148) breidt zich uit in de Middellandse Zee en brengt ernstige schade toe aan de kustvisserij en de mariene flora en fauna. Kan de Commissie mededelen: 1. welke maatregelen zij heeft getroffen of overweegt te treffen om de schadelijke gevolgen van deze alg te bestrijden, 2. welke compensatiemaatregelen zij overweegt om de vissers die hun activiteit in de door deze alg getroffen gebieden uitoefenen, schadeloos te stellen? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (20 maart 2000) De Commissie is zich bewust van het door het geachte parlementslid aangehaalde probleem. In het kader van LIFE is in 1992 en 1995 in de Middellandse-Zeelanden die door de verbreiding van Caulerpa taxifolia C 53 E/4 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 2. 2001 getroffen zijn, steun voor demonstratieprojecten verleend. Deze projecten hadden ten doel de overheid, particuliere belanghebbenden en het publiek ertoe aan te zetten de door de algen getroffen gebieden in kaart te brengen, technieken te beproeven om de verbreiding ervan tegen te gaan en een strategie voor de bestrijding of indamming ervan uit te werken. Blijkens de resultaten van deze projecten vormt de verspreiding van Caulerpa taxifolia in het Middellandse- Zeebekken een bedreiging voor de biodiversiteit, vooral ten koste van andere algensoorten of mariene planten (zoals Posidonia oceanica, Cymodocea nodosa), alsmede voor bepaalde menselijke activiteiten in erg getroffen gebieden. Bovendien zijn de met Caulerpa taxifolia bedekte gebieden, althans voor zover deze momenteel bekend zijn, in kaart gebracht en wordt het verspreidingstempo gevolgd. Tot op zekere hoogte is wetenschappelijk bewezen dat de algen gevolgen hebben voor de visstand, maar niet voor de commercieel beviste soorten. Schadelijke gevolgen voor de kleinschalige kustvisserij zijn tot nu toe wetenschappelijk niet gedocumen- teerd. Vissers kunnen er in belangrijke mate toe bijdragen dat de verdere verspreiding van de algen voorkomen of verlangzaamd wordt door ankers en vistuig op zeewier te controleren en door de stukken zeewier niet terug in zee te werpen. Wat de compensatiemaatregelen voor vissers betreft die hun activiteit op door Caulerpa taxifolia getroffen visgronden uitoefenen, is de Commissie van oordeel dat dit probleem niet voldoet aan de criteria voor vergoedingen in het kader van Verordening (EG) nr. 2792/1999 tot vaststelling van de uitvoerings- bepalingen en voorwaarden voor de structurele acties van de Gemeenschap in de visserijsector (1). (1) PB L 337 van 30. 12. 1999. (2001/C 53 E/006) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0445/00 van Bernd Lange (PSE) aan de Commissie (24 februari 2000) Betreft: Instituut voor luchtkwaliteit In de VS is het Health Effects Institute (HEI) opgericht, dat tot taak heeft problemen betreffende met name de luchtkwaliteit en de gevolgen hiervan voor de volksgezondheid te beoordelen. Het HEI wordt voor de ene helft gefinancierd door het milieuagentschap van de VS EPA (Environmental Protection Agency), voor de andere helft door het bedrijfsleven. De analyses van het HEI vormen een zeer goede onafhankelijke basis voor beslissingen. Hoe beoordeelt de Commissie de activiteiten van het Health Effects Institute in de VS? Is de Commissie voornemens een soortgelijk instituut in Europa op te richten? Zijn er reeds stappen in deze richting ondernomen? Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (7 april 2000) Het werk van het Health Effects Institute is de Commissie bekend. Het onderzoek en de andere werkzaam- heden van het instituut hebben in belangrijke mate bijgedragen tot de recente analyses van EPA (het Amerikaanse milieuagentschap) van de gevaren van luchtvervuiling voor de gezondheid van de mens. De door het instituut behaalde resultaten zijn ook door de Wereldgezondheidsorganisatie en de lidstaten bij soortgelijke werkzaamheden in Europa in aanmerking genomen. De Commissie werkt momenteel aan een nieuw ge(cid:239)ntegreerd programma schone lucht. Zij is voornemens in 2004 een eerste verslag over het programma uit te brengen en daarin de gevaren voor gezondheid en te milieu en de verdere maatregelen die getroffen moeten worden om deze gevaren te beperken, behandelen. Voor bepaalde organisatorische aspecten van het programma heeft de Commissie adviseurs aangetrokken. In het kader van het programma zal een aantal mogelijkheden worden overwogen en zal onder andere in het licht van de resultaten die later dit jaar beschikbaar zullen zijn, onderzocht worden hoe het beste informatie over de gevolgen voor de gezondheid verkregen kan worden


title: A Bizottság határozata (2000. február 8.) az építési termékek tűzzel szembeni viselkedés alapján történő osztályzása tekintetében a 89/106/EGK tanácsi irányelv végrehajtásáról (az értesítés a C(2000) 133. számú dokumentummal történt)EGT vonatkozású szöveg.

eurovoc_concepts:
building materials
classification
fire protection
product safety
technical specification

formats: html pdf print

text: 13/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 3 32000D0147 L 50/14 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 2000. 2. 23. A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2000. február 8. ) az építési termékek tűzzel szembeni viselkedés alapján történő osztályzása tekintetében a 89/106/EGK tanácsi irányelv végrehajtásáról (az értesítés a C(2000) 133. számú dokumentummal történt) (EGT vonatkozású szöveg) (2000/147/EK) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a 93/68/EGK irányelvvel (1) módosított, az építési ter- mékekre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási szóló, 1988. december 21-i rendelkezések közelítéséről 89/106/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 3. , 6. és 20. cikkére, mivel: (1) (2) (3) A 89/106/EGK irányelv 3. cikkének (2) és (3) bekezdése megállapítja, hogy az építményeknél az országos, regioná- lis vagy helyi szinteken jelentkező különböző védelmi szin- tek figyelembevétele érdekében minden alapvető követel- ményen belül több osztályt lehet felállítani az értelmező dokumentumokban. Ezeket a dokumentumokat „A Bizott- ság közleménye a 89/106/EGK tanácsi irányelv (3) értel- mező dokumentumairól” címmel tették közzé. használatának, A 2. értelmező dokumentum 4. 2. 1. pontja az építmények típusának, területi elhelyezkedésének, valamint elrendezésének és a bizton- sági berendezések rendelkezésre állásának szerepével indo- kolja az alapvető követelmények különböző szintjeinek szükségességét. illetve A 2. értelmező dokumentum 2. 2. pontja a „biztonság tűz esetén” alapvető követelmény végrehajtására irányuló szá- mos olyan összefüggő intézkedést sorol fel, amelyek összessége hozzájárul az egyes tagállamokban különböző módon felépíthető tűzbiztonsági stratégia meghatározásá- hoz. (1) HL L 220. , 1993. 8. 30. , 1. o. (2) HL L 40. , 1989. 2. 11. , 12. o. (3) HL C 62. , 1994. 2. 28. , 1. o. (4) (5) (6) (7) (8) (9) A 2. sz. értelmező dokumentum 4. 2. 3. 3. pontja megjelöli az egyik, a tagállamokban elterjedt intézkedést, amely abban áll, hogy a tűz és a füst keletkezését és terjedését a keletkezési helységre (vagy adott területre) szorítják azál- tal, hogy korlátozzák az építési termékek hozzájárulását a tűz teljes kialakulásához. Az alapvető követelmény osztályainak meghatározása részben az ilyen jellegű korlátozás mértékétől függ. A korlátozás mértéke csak az anyag különböző, a tűzzel szembeni viselkedés területén mutatott teljesítményszint- jeivel fejezhető ki, az anyagok végső felhasználási feltételei mellett. A 2. sz. értelmező dokumentum 4. 3. 1. 1. pontja megálla- pítja, hogy annak érdekében, hogy értékelni lehessen az anyagok tűzzel szembeni viselkedés során mutatott telje- sítményét, egy összehangolt megoldást kell kidolgozni, amely lehetséges valós tűzesetek forgatókönyvéhez kap- csolódó teljes léptékű vagy laboratóriumi vizsgálatokat is alkalmazhat. Az összehangolt megoldás egy olyan osztályozási rend- szerből áll, amely nem található meg az értelmező doku- mentumban. Az e célból meghatározott osztályozó rendszer az európai szabványügyi testületek által ismert számos vizsgálati módszerre hivatkozik. (10) Az építési termékekre vonatkozó 89/106/EGK irányelv 20. cikkének alkalmazásáról szóló, 1994. szeptember 9-i 94/611/EK bizottsági határozat (4), amely leírja az osztály- ozó rendszert, nem jelöli meg a B, C és D osztályok küszö- bértékét, mivel az SBI-vizsgálatot (Single Burning Item módszere szerinti vizsgálat) akkorra még nem fejlesztették ki kellőképpen. (4) HL L 241. , 1994. 9. 16. , 25. o. 4 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/25. kötet (11) A vonatkozó adatok most már rendelkezésre állnak, ezért a 94/611/EK határozat helyébe egy olyan új határozatnak kell lépnie, amely tartalmazza az osztályok küszöbértékeit, valamint a műszaki fejlődésnek megfelelő néhány módo- sítást is. Az alternatív vizsgálatok teljes menetét a Bizottság a és CEN/CENELEC-kel és az EOTA-val történt egyeztetést követően egy jövőbeni európai szabványnak vagy a Bizott- ság egy határozatának kell ismertetnie. tagállamok megállapodására alapozva a Amennyiben a melléklet 1. és 2. táblázatában leírt szabványosí- tott vizsgálatokon és kritériumokon alapuló osztályozási rendszer nem megfelelő, egy alternatív vizsgálatokat biztosító eljárás kere- tében néhány referencia-forgatókönyv (a megegyezés szerinti tűz- veszélyességi helyzet(ek)et modellező, reprezentatív mértékű vizs- gálat) előírható. 2. cikk (12) Az e határozatban foglalt intézkedések összhangban állnak A 94/611/EK határozat hatályát veszti. az építésügyi állandó bizottság véleményével, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk (1) Amennyiben az építési termék a végső felhasználás állapotá- ban hozzájárulhat tűz és füst előidézéséhez, illetve terjedéséhez a kitörés helyiségében (illetve területén), vagy azon túl, a terméket annak tűzzel szembeni viselkedés során mutatott teljesítménye alapján, a melléklet 1. és 2. táblázatában leírt osztályozási rend- szer szerint kell osztályba sorolni. (2) A termékeknél a végfelhasználás állapotát kell figyelembe venni. A hatályon kívüli határozatra történő hivatkozásokat az e határozatra való hivatkozásként kell tekinteni. 3. cikk Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, 2000. február 8-án. a Bizottság részéről Erkki LIIKANEN a Bizottság tagja 13/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 5 Jelmagyarázat (1) MELLÉKLET hőmérséklet-emelkedés tömegveszteség lángolás időtartama bruttó hőtermelő képesség tűzterjedés mértéke összes hőleadás oldalirányú tűzterjedés ΔT Δm tf PCS FIGRA THR600s LFS SMOGRA füstterjedés mértéke TSP600s Fs teljes füstképződés láng terjedése Fogalommeghatározások „Anyag”: egyetlen alapanyag vagy több anyag egyenletes eloszlású keveréke, például fém, kő, fa, beton, ásványgyapot egyenletesen eloszlatott kötőanyaggal, polimerek. „Homogén termék”: egynemű anyagból készült, egyenletes sűrűségű és felépítésű termék. „Nem homogén termék”: olyan termék, amely nem felel meg a homogén termék kategóriájánál ismertetett követel- ményeknek. Egy vagy több szubsztanciális és/vagy nem szubsztanciális összetevőből álló termék. „Szubsztanciális összetevő”: olyan anyag, amely egy nem homogén termék jelentős részét képezi. Az olyan réteg, amelynek egy egységnyi területére jutó tömege > 1,0 kg/m2 vagy a vastagsága > 1,0 mm, szubsztanciális összetevőnek tekintendő. „Nem szubsztanciális összetevő”: olyan anyag, amely nem képezi jelentős részét egy nem homogén terméknek. Az olyan réteg, amelynek az egy egységnyi területére jutó tömege < 1,0 kg/m2 vagy a vastagsága < 1,0 mm, nem szub- sztanciális összetevőnek tekintendő. Legalább kettő olyan nem szubsztanciális réteg, amely közvetlenül egymás mellett helyezkedik el (tehát nincs a réte- gek között szubsztanciális összetevő), nem szubsztanciális összetevőként kezelendő, ezért ennek összességében kell megfelelnie azoknak a kritériumoknak, amelyek alapján egy réteg nem szubsztanciális összetevőnek tekintendő. A nem szubsztanciális összetevők esetén a következőképpen kell különbséget tenni a belső és a külső nem szub- sztanciális összetevők között: „Belső nem szubsztanciális összetevő”: olyan nem szubsztanciális összetevő, amelyet mindkét oldaláról legalább egy réteg szubsztanciális összetevő borít. „Külső nem szubsztanciális összetevő”: olyan nem szubsztanciális összetevő, amelyet nem borít mindkét oldaláról leg- alább egy réteg szubsztanciális összetevő. ÉPÍTÉSI TERMÉKEK – KIVÉVE A PADLÓBURKOLATOK – TŰZZEL SZEMBENI VISELKEDÉS SZERINTI OSZTÁLYOZÁSA (*) 1. táblázat Osztály Vizsgálati módszer(ek) Osztályozási kritériumok További osztályozás A1 EN ISO 1182 (1) és EN ISO 1716 ΔT ≤ 30 °C; valamint Δm ≤ 50 %; valamint tf = 0 (tehát a lángolás nem tartós) PCS ≤ 2,0 MJ. kg –1, valamint (1) PCS ≤ 2,0 MJ. kg –1, valamint (2) (2a) PCS ≤ 1,4 MJ. kg –2, valamint (3) PCS ≤ 2,0 MJ. kg –1 (4) – – (*) Egyes termékcsaládok, pl. lineáris termékek (csövek, vezetékek, kábelek stb. ) kezelésére vonatkozó vizsgálatok még folyamatban vannak, ennek megfelelően szükségessé válhat ezen határozat módosítása. (1) Homogén termékek, valamint a nem homogén termékek szubsztanciális összetevői esetén. (2) Nem homogén termékek bármely külső, nem szubsztanciális összetevője esetén. (2a) Alternatívaként, bármely olyan külső, nem szubsztanciális összetevő, amely esetén PCS < 2,0 MJ. m–2, amennyiben a termék meg- felel a következő kritériumoknak: EN 13823 (SBI); FIGRA < 20 W. s–1; LFS < a minta széle, valamint THR600 < 4,0 MJ és s1 és d0. (3) Nem homogén termékek bármely belső nem szubsztanciális összetevői esetén. (4) A termék egészére vonatkoztatva. (1) A jellemzőket a megfelelő vizsgálati módszer vonatkozásában határoztuk meg. 6 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/25. kötet Osztály Vizsgálati módszer(ek) Osztályozási kritériumok További osztályozás A2 EN ISO 1182 (1) vagy ΔT ≤ 50 °C, valamint Δm ≤ 50 %, valamint tf ≤ 20 s EN ISO 1716 és PCS ≤ 3,0 MJ. kg –1, valamint (1) PCS ≤ 4,0 MJ. m –2, valamint (2) PCS ≤ 4,0 MJ. m –2, valamint (3) PCS ≤ 3,0 MJ. kg –1 (4) – – EN 13823 (SBI) FIGRA ≤ 120 W. s –1, valamint LSF < a minta széle, valamint THR600s ≤ 7,5 MJ és Füstképződés (5) cseppek/részecskék (6) lángoló EN 13823 (SBI) és FIGRA ≤ 120 W. s –1, valamint LSF < a minta széle, valamint THR600s ≤ 7,5 MJ Füstképződés (5) és cseppek/részecskék (6) lángoló EN ISO 11925-2 (8) Igénybevétel = 30 s Fs ≤ 150 mm 60 másodpercen belül EN 13823 (SBI) és FIGRA ≤ 250 W. s –1, valamint LSF < a minta széle, valamint THR600s ≤ 15 MJ Füstképződés (5) és cseppek/részecskék (6) lángoló B C EN ISO 11925-2 (8) Igénybevétel = 30 s Fs ≤ 150 mm 60 másodpercen belül D EN 13823 (SBI) és FIGRA ≤ 750 W. s –1 Füstképződés (5) és cseppek/részecskék (6) lángoló EN ISO 11925-2 (8) Igénybevétel = 30 s Fs ≤ 150 mm 60 másodpercen belül E F EN ISO 11925-2 (8) Igénybevétel = 30 s Fs ≤ 150 mm 20 másodpercen belül Lángoló cseppek/részecskék (7) A teljesítmény nem került meghatározásra (1) Homogén termékek, valamint a nem homogén termékek szubsztanciális összetevői esetén. (2) Nem homogén termékek bármely külső, nem szubsztanciális összetevője esetén. (3) Nem homogén termékek bármely belső nem szubsztanciális összetevői esetén. (4) A termék egészére vonatkoztatva. (5) s1 = SMOGRA < 30m2. s–2 és STP600s < 50m2; s2 = SMOGRA < 180m2. s–2 és TSP600s < 200m2; s3 = nem s1 vagy s2. (6) d0 = nincsenek lángoló cseppek/részecskék az EN 13823 (SBI) szerint 600 másodpercen belül; d1 = lángoló cseppek/részecskék az EN 13823 (SBI) szerint 600 másodpercen belül nem jelennek meg 10 másodpercnél hosszabb időre; d2 = nem d1 és nem d0; papír lángra lobbanása az EN ISO 11925-2 szerint a d2 osztályba sorolandó. (7) Megfelel = a papír nem lobban lángra (nincs osztályba sorolás); nem felel meg = a papír lángra lobban (d2 osztályba soro- landó). (8) Felületi lángtámadás esetén, valamint a termék szélének láng általi megtámadása esetén, amennyiben a termék végfelhaszná- lása során ez értelmezhető. 13/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 7 2. táblázat PADLÓBURKOLATOK TŰZVÉDELMI TELJESÍTMÉNY SZERINTI OSZTÁLYOZÁSA Osztály Vizsgálati módszer(ek) Osztályozási kritériumok További osztályozás A1FL EN ISO 1182 (1) és EN ISO 1716 A2FL EN ISO 1182 (1) vagy EN ISO 1716 és ΔT ≤ 30 °C, valamint Δm ≤ 50 %, valamint tf = 0 (tehát a lángolás nem tartós) PCS ≤ 2,0 MJ. kg –1, valamint (1) PCS ≤ 2,0 MJ. kg –1, valamint (2) PCS ≤ 1,4 MJ. kg –2, valamint (3) PCS ≤ 2,0 MJ. kg –1 (4) ΔT ≤ 50 °C, valamint Δm ≤ 50 %, valamint tf ≤ 20 s PCS ≤ 3,0 MJ. kg –1, valamint (1) PCS ≤ 4,0 MJ. m – 2, valamint (2) PCS ≤ 4,0 MJ. m –2, valamint (3) PCS ≤ 3,0 MJ. kg –1 (4) – – – – EN ISO 9239-1 (5) Kritikus áramlás (6) ≥ 8,0 kW. m –2 Füstképződés (7) BFL EN ISO 9239-1 (5) és Kritikus áramlás (6) ≥ 8,0 kW. m –2 Füstképződés (7) EN ISO 11925-2 (8) Igénybevétel = 15 s Fs ≥ 150 mm 20 másodpercen belül CFL EN ISO 9239-1 (5) és Kritikus áramlás (6) ≥ 4,5 kW. m –2 Füstképződés (7) EN ISO 11925-2 (8) Igénybevétel = 15 s Fs ≥ 150 mm 20 másodpercen belül DFL EN ISO 9239-1 (5) és Kritikus áramlás (6) ≥ 3,0 kW. m –2 Füstképződés (7) EN ISO 11925-2 (8) Igénybevétel = 15 s EN ISO 11925-2 (8) Igénybevétel = 15 s Fs ≥ 150 mm 20 másodpercen belül Fs < 150 mm 20 másodpercen belül A teljesítmény nem került meghatározásra EFL FFL (1) Homogén termékek, valamint nem homogén termékek szubsztanciális összetevői esetén. (2) Nem homogén termékek bármely külső, nem szubsztanciális összetevője esetén. (3) Nem homogén termékek bármely belső, nem szubsztanciális összetevői esetén. (4) A termék egészére vonatkoztatva. (5) A vizsgálat időtartama = 30 perc. (6) A kritikus áramlás alatt azt a sugárzási hőáramot kell érteni, amelynél a tűz kialszik, vagy pedig a 30 perces vizsgálati időtartam végén jelentkező sugárzási hőáramot – illetve a két érték közül az alacsonyabbat (tehát azt a hőáramlást, amely a legnagyobb lángkiterjedésnek felel meg). (7) s1 = füst ≤ 750 %. min; s2 = nem s1. (8) Felületi lángtámadás esetén, valamint a termék szélének láng általi megtámadása esetén, amennyiben a termék végfelhasználása során ez értelmezhető


title: WRITTEN QUESTION E-0270/00 by Paulo Casaca (PSE) to the Council. Functioning of the internal employment market between the EU and Switzerland.

eurovoc_concepts:
European cooperation
Switzerland
job access
transfer of pension rights

text: C 303 E/168 Official Journal of the European Communities EN 24. 10. 2000 it should be emphasised that it is not for the Presidency to prejudge the role of the In conclusion, Commission, whose powers are defined in the Treaties. Any questions relating to role of the Commission in the promotion of the European dimension of Education should be addressed to that institution. (1) Doc 5256/00. (2) OJ C 8, 12. 1. 2000, p. 6. (2000/C 303 E/188) WRITTEN QUESTION E-0270/00 by Paulo Casaca (PSE) to the Council (8 February 2000) Subject: Functioning of the internal employment market between the EU and Switzerland A European citizen, Kosta Parlavanzas, has submitted a substantial set of documents in which it is stated that Switzerland pursues a deliberate, systematic policy of restricting employment opportunities for foreign workers to a period of between 20 and 30 years, after which they are sent back to their country of origin with no transfer of pension rights. Does the Council consider it possible or desirable for relations between the EU and Switzerland to continue and to be deepened (particularly in the context of the European Economic Area) if the latter country fails to implement the basic employment rules of the single market? Reply (10/11 April 2000) 1. Although Switzerland took part in the negotiations for the EEA Agreement, it is not part of the European Economic Area (EEA) because, by referendum in December 1992, the majority of the Swiss people rejected the Agreement. As a result, Switzerland was unable to ratify it and become a member of the EEA, and the rules of the singe market do not apply to it. 2. Essentially, relations between the European Union and Switzerland are now governed by the Free Trade Agreement of 1972 (1). The Agreement, concluded at the time of the first enlargement of the EEC, focuses exclusively on consolidating and extending existing economic relations between the EEC and Switzerland and ensuring the harmonious development of their respective trade. The Swiss Confederation has, however, concluded a number of Conventions with various Member States of the European Union regulating bilaterally certain sectoral aspects of the free movement of persons and in particular the coordination of the social security system. 3. The Council considers that the best approach in order to obviate situations such as those put forward by the Honourable Member will be precisely to maintain and strengthen relations between the European Union and Switzerland. To this end, on 21 June 1999 the European Community and its Member States, of the one part, and the Swiss Confederation, of the other, signed an Agreement on the free movement of persons. The Council considers that promoting closer relations between Switzerland and the European 4. Community, as sought by the agreements signed, obviously substantially improves the situation of nationals of Member States of the Community in Switzerland, and that the Agreement on the free movement of persons is an essential aspect of new relations with Switzerland in the future. The Council of the European Union hopes that this Agreement, along with the other six signed with 5. the Swiss Confederation on the same date, can enter into force as soon as possible. (1) OJ L 300, 31. 12. 1972, p. 189


title: PREGUNTA ESCRITA E-0263/00 de Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) al Consejo. Prioridades en materia de educación de la Presidencia portuguesa.

eurovoc_concepts:
European social policy
education policy

text: 24. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 303 E/167 Los actos de las instituciones no publicados en el Diario Oficial no tienen carÆcter legislativo. Forman por otra parte un conjunto muy poco homogØneo (incluyen por ejemplo tanto las concesiones de ayuda financiera a Estados miembros, organismos o empresas, como las decisiones relativas al nombramiento de los funcionarios y la aplicaci(cid:243)n de su Estatuto), por lo que el cÆlculo de dichos actos no tendr(cid:237)a demasiado sentido. (2000/C 303 E/187) PREGUNTA ESCRITA E-0263/00 de Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) al Consejo (8 de febrero de 2000) Asunto: Prioridades en materia de educaci(cid:243)n de la Presidencia portuguesa En virtud de la publicaci(cid:243)n del programa detallado de la Presidencia portuguesa, ¿puede el Consejo clarificar exactamente el significado del objetivo manifiesto de «explorar la idea de la dimensi(cid:243)n europea en materia de educaci(cid:243)n»? ¿Puede el Consejo dar una completa visi(cid:243)n de conjunto de c(cid:243)mo prevØ lograr dicho objetivo y, mÆs espec(cid:237)ficamente, la funci(cid:243)n que deberÆn desempeæar al respecto tanto la Comisi(cid:243)n Europea como los Gobiernos de los distintos Estados miembros? Respuesta (13 de abril de 2000) La Presidencia portuguesa indic(cid:243) en su programa que desarrollar(cid:237)a «el concepto de dimensi(cid:243)n europea en el Æmbito educativo, tanto a travØs del intercambio de prÆcticas educativas (cid:243)ptimas como del anÆlisis de las propuestas que presente la Comisi(cid:243)n». Los programas comunitarios que existen en el Æmbito de la educaci(cid:243)n y la formaci(cid:243)n (las segundas fases de S(cid:243)crates y Leonardo) son la piedra angular para el fomento de la dimensi(cid:243)n europea en el Æmbito educativo, y en la Conferencia ministerial que se celebrarÆ en Lisboa los d(cid:237)as 17 y 18 de marzo, en la que se inaugurarÆ una nueva generaci(cid:243)n de programas, se subrayarÆ la importancia de los mismos para la movilidad y la cooperaci(cid:243)n en el servicio a la ciudadan(cid:237)a europea y en un planteamiento conjunto de los problemas comunes en el marco de la Uni(cid:243)n Europea (y, asimismo, en los pa(cid:237)ses asociados). De hecho, la Presidencia estÆ organizando tambiØn una serie de conferencias sobre temas en materia de educaci(cid:243)n y formaci(cid:243)n, desde el desarrollo curricular hasta la formaci(cid:243)n permanente, todos ellos con una notable dimensi(cid:243)n europea y en los que cada Estado miembro tiene un papel fundamental que desempeæar, concretamente el intercambio de las mejores prÆcticas. En el Consejo Europeo extraordinario sobre el Empleo (22-23 de marzo en Lisboa), la Presidencia se propone centrar la atenci(cid:243)n en el papel de la educaci(cid:243)n y la formaci(cid:243)n, tal y como indic(cid:243) claramente en su documento preparatorio «Empleo, reformas econ(cid:243)micas y cohesi(cid:243)n social (cid:129) hacia una Europa de la innovaci(cid:243)n y del conocimiento» (1), en el que se hace referencia no s(cid:243)lo a la contribuci(cid:243)n de la educaci(cid:243)n al empleo, sino tambiØn a la posibilidad de elaborar una «Carta Europea de competencias bÆsicas». AdemÆs de las consideraciones hasta aqu(cid:237) expuestas, la Presidencia recuerda que una gran parte de las actuales agendas del Consejo y del Parlamento Europeo estÆ muy relacionada con el fomento de la dimensi(cid:243)n europea de la educaci(cid:243)n, como la propuesta del Aæo Europeo de las Lenguas en 2001 y las recomendaciones propuestas sobre la movilidad y la evaluaci(cid:243)n de la calidad en las escuelas. La Presidencia desea seæalar asimismo que su programa se halla muy en consonancia con el trabajo emprendido durante la Presidencia finlandesa y que supone una continuaci(cid:243)n de Øste al dar prioridad a las cuestiones relativas a la educaci(cid:243)n y el empleo, la calidad de la educaci(cid:243)n y la formaci(cid:243)n profesional, as(cid:237) como la promoci(cid:243)n de la movilidad, considerados temas prioritarios en la Resoluci(cid:243)n del Consejo de 17 de diciembre de 1999 (2) «Hacia el nuevo milenio: elaboraci(cid:243)n de nuevos procedimientos de trabajo para la cooperaci(cid:243)n europea en el terreno de la educaci(cid:243)n y la formaci(cid:243)n». C 303 E/168 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 24. 10. 2000 Como conclusi(cid:243)n, debe insistirse en que no corresponde a la Presidencia prejuzgar el papel de la Comisi(cid:243)n, cuyas atribuciones se definen en los Tratados. Las cuestiones relativas al papel de la Comisi(cid:243)n en la promoci(cid:243)n de la dimensi(cid:243)n europea de la educaci(cid:243)n deberÆn dirigirse a dicha Instituci(cid:243)n. (1) Doc. 5256/00. (2) DO C 8 de 12. 1. 2000, p. 6. (2000/C 303 E/188) PREGUNTA ESCRITA E-0270/00 de Paulo Casaca (PSE) al Consejo (8 de febrero de 2000) Asunto: Funcionamiento del mercado interior en el Æmbito laboral entre la Uni(cid:243)n Europea y Suiza El ciudadano europeo Kosta Parlavanzas me ha hecho llegar un extenso expediente documental en el que se afirma que Suiza persigue una pol(cid:237)tica deliberada y sistemÆtica de limitaci(cid:243)n de la prestaci(cid:243)n de trabajo por parte de los trabajadores extranjeros a unos 20 (cid:243) 30 aæos, expulsÆndolos al cabo de ese tiempo a su pa(cid:237)s de origen y no asegurando la transferencia de las pensiones sociales de esos trabajadores. ¿Considera el Consejo posible y deseable la continuaci(cid:243)n y profundizaci(cid:243)n de las relaciones entre la Uni(cid:243)n Europea y Suiza, concretamente en el marco del espacio econ(cid:243)mico europeo, sin asegurarse antes de que ese pa(cid:237)s respeta las normas m(cid:237)nimas del mercado œnico en el Æmbito laboral? Respuesta (10/11 de abril de 2000) 1. Aunque Suiza particip(cid:243) en las negociaciones del Acuerdo del Espacio Econ(cid:243)mico Europeo (EEE), no forma parte de Øste ya que, en diciembre de 1992, el pueblo suizo se pronunci(cid:243) en referØndum mayoritariamente en contra de dicho Acuerdo. As(cid:237) pues, Suiza no pudo ratificarlo y pasar a ser miembro del EEE y, por consiguiente, no le son aplicables las normas del mercado œnico. 2. Lo esencial de las relaciones entre la Uni(cid:243)n Europea y Suiza se desarrolla en la actualidad en el marco del Acuerdo de libre comercio de 1972 (1). Dicho Acuerdo, que se celebr(cid:243) cuando se produjo la primera ampliaci(cid:243)n de la CEE, tiene por œnico objetivo consolidar y ampliar las relaciones econ(cid:243)micas entre la CEE y Suiza y garantizar un desarrollo armonioso de su comercio. No obstante, la Confederaci(cid:243)n Suiza ha celebrado una serie de convenios con varios Estados miembros de la Uni(cid:243)n Europea que regulan de forma bilateral determinados aspectos sectoriales de la libre circulaci(cid:243)n de personas, y, en particular, de la coordinaci(cid:243)n del sistema de seguridad social. 3. El Consejo considera que, para evitar situaciones como la que menciona Su Seæor(cid:237)a, el mejor planteamiento serÆ justamente mantener y reforzar las relaciones entre la Uni(cid:243)n Europea y Suiza. En este sentido, el 21 de junio de 1999, la Comunidad Europea y sus Estados miembros, por una parte, y la Confederaci(cid:243)n Suiza, por otra, firmaron un acuerdo sobre la libre circulaci(cid:243)n de personas. El Consejo estima que el estrechamiento de relaciones entre Suiza y la Comunidad Europea que se 4. pretende lograr con los acuerdos firmados implica con toda seguridad una mejora sustancial de la situaci(cid:243)n de los nacionales de los Estados miembros de la Comunidad en Suiza, constituyendo el acuerdo sobre la libre circulaci(cid:243)n des personas un aspecto esencial de las futuras nuevas relaciones con Suiza. El Consejo de la Uni(cid:243)n Europea espera que este acuerdo, junto con los otros seis que se firmaron con 5. la Confederaci(cid:243)n Suiza en la misma fecha, entre en vigor lo antes posible. (1) DO L 300 de 31. 12. 1972, p. 189


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-0393/00 esittäjä(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle. Neuvoston direktiivi 91/628 (muutettuna direktiivillä 95/29) eläinten suojelusta kuljetuksen aikana.

eurovoc_concepts:
animal welfare
application of EU law
directive (EU)
drafting of EU law
report
transport of animals

text: C 330 E/150 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/169) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0393/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Caroline Lucas (Verts/ALE) komissiolle (8. helmikuuta 2000) Aihe: Neuvoston direktiivi 91/628 (muutettuna direktiivill(cid:228) 95/29) el(cid:228)inten suojelusta kuljetuksen aikana Neuvoston direktiiviss(cid:228) 91/628 (1) (muutettuna neuvoston direktiivill(cid:228) 95/29 (2) todetaan, ett(cid:228) el(cid:228)imi(cid:228) ei saa kuljettaa oloissa, jotka voivat aiheuttaa k(cid:228)rsimyst(cid:228) ja ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot vastaavat direktiivin asianmukaisesta t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta. Kes(cid:228)kuussa 1995 annetun neuvoston direktiivin 95/29 13 artiklan mukaan komission tuli esitt(cid:228)(cid:228) 31. joulukuuta 1999 menness(cid:228) neuvostolle kertomus j(cid:228)senvaltioiden t(cid:228)m(cid:228)n direktiivin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon j(cid:228)lkeisist(cid:228) kokemuksista, ja kertomukseen tuli liitt(cid:228)(cid:228) mahdollisia ehdotuksia. Milloin komissio aikoo t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n vaatimuksen? Onko komissio yht(cid:228) mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) komission kertomukseen liitettyjen ehdotusten tavoitteena tulisi olla unionin politiikan muuttaminen siten, ett(cid:228) el(cid:228)vien el(cid:228)inten pitkist(cid:228) kuljetuksista luovutaan ja ne korvataan lihan myynnill(cid:228)? (1) EYVL L 340, 11. 12. 1991, s. 17. (2) EYVL L 148, 30. 6. 1995, s. 52. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 2000) Komission vastuualue el(cid:228)insuojelun osalta on laajentunut EY:n perustamissopimukseen (cid:228)skett(cid:228)in tehdyn muutoksen nojalla. Siin(cid:228) edellytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)n toimielimet ja j(cid:228)senvaltiot ottavat el(cid:228)inten ja liikennepolitiikkaa ja t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti huomioon laatiessaan maatalous- hyvinvoinnin vaatimukset yhten(cid:228)ismarkkina- ja tutkimuspolitiikkaa. Komissio esitt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n vuoden ensimm(cid:228)isen nelj(cid:228)nneksen aikana neuvostolle kertomuksen j(cid:228)senvaltioissa saaduista kokemuksista yhteis(cid:246)n t(cid:228)m(cid:228)n alan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n soveltamisessa el(cid:228)inten suojelemisesta kuljetuk- on muutettuna sen 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1995 annetulla neuvoston direktiivill(cid:228) 95/29/EY, 13 artiklan mukaisesti. 91/628/ETY, neuvoston direktiivin sellaisena annetun aikana kuin se Komission n(cid:228)kemyksen mukaan el(cid:228)imi(cid:228) voidaan kuljettaa niiden hyvinvoinnin kannalta tyydytt(cid:228)viss(cid:228) jos kaikki yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset pannaan tinkim(cid:228)tt(cid:228) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. On kuitenkin oloissa, ilmeist(cid:228), ett(cid:228) ongelmia esiintyy erityisesti hyvin pitkill(cid:228) matkoilla sek(cid:228) yhteis(cid:246)n sis(cid:228)ll(cid:228) ett(cid:228) yhteis(cid:246)n ulkopuolisista Euroopan maista tuotujen el(cid:228)inten osalta. Komissio tarkastelee tiiviisti n(cid:228)iden ongelmien esiintymist(cid:228), ja ongelmista huomautetaan j(cid:228)senvaltioille, jos ja kun niit(cid:228) esiintyy. Komissio ottaa huomioon el(cid:228)inten suojelemisesta kuljetuksen aikana annetun direktiivin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskevat, edell(cid:228) mainitusta raportista saadut todisteet yhteis(cid:246)n nykyisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n muuttamisen yhteydess(cid:228). tiedot sek(cid:228) asiaa koskevat tieteelliset (2000/C 330 E/170) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0395/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Dorette Corbey (PSE) komissiolle (8. helmikuuta 2000) Aihe: Kanadan hylkeenpyyntikiinti(cid:246) Kanadan kalastuksesta ja merialueista vastaava ministeri Herb Dhaliwal on (cid:228)skett(cid:228)in julkistanut merihylkei- den pyyntikiinti(cid:246)t. Gr(cid:246)nlanninhylkeen vuoden 2000 pyyntikiinti(cid:246)ksi vahvistettiin 275 000 ja kuplahylkeen 10 000. Kiinti(cid:246)t ovat samat kuin edellisvuonna, mutta aikaisempina vuosina kiinti(cid:246)t ovat kasvaneet huomattavasti (ne ovat nelinkertaistuneet vuodesta 1995)


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0270/00 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) neuvostolle. Sisämarkkinoiden toimivuus työelämän alalla Euroopan unionin ja Sveitsin välillä.

text: C 303 E/168 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Lopuksi on syyt(cid:228) korostaa, ett(cid:228) puheenjohtajavaltion teht(cid:228)v(cid:228) ei ole arvostella komissiota, jonka valtuudet on m(cid:228)(cid:228)ritelty perussopimuksissa. Kysymykset, jotka liittyv(cid:228)t komission asemaan koulutuksen eurooppa- laisen ulottuvuuden edist(cid:228)misess(cid:228), olisi osoitettava komissiolle. (1) Asiak. 5256/00. (2) EYVL C 8, 12. 1. 2000, s. 6. (2000/C 303 E/188) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0270/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Paulo Casaca (PSE) neuvostolle (8. helmikuuta 2000) Aihe: Sis(cid:228)markkinoiden toimivuus ty(cid:246)el(cid:228)m(cid:228)n alalla Euroopan unionin ja Sveitsin v(cid:228)lill(cid:228) Yhteis(cid:246)n kansalainen Kosta Parlavanzas on l(cid:228)hett(cid:228)nyt minulle laajan asiakirja-aineiston, josta k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) Sveitsi on tarkoituksellisesti ja j(cid:228)rjestelm(cid:228)llisesti rajoittanut ulkomaisten ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden ty(cid:246)mahdollisuuksia niin, ett(cid:228) he saavat jonka j(cid:228)lkeen heid(cid:228)n on palattava kotimaahansa. Sveitsi ei kuitenkaan ole taannut n(cid:228)iden ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden el(cid:228)keoikeuksien siirtoa kotimaahan. tehd(cid:228) ty(cid:246)t(cid:228) Sveitsiss(cid:228) noin 20(cid:129)30 vuotta, Katsooko neuvosto, ett(cid:228) on mahdollista ja toivottavaa jatkaa ja syvent(cid:228)(cid:228) Euroopan unionin ja Sveitsin v(cid:228)lisi(cid:228) suhteita, etenkin Euroopan talousalueen puitteissa, varmistamatta sit(cid:228), ett(cid:228) Sveitsi noudattaa yhten(cid:228)ismarkkinoiden ty(cid:246)olosuhteita koskevia v(cid:228)himm(cid:228)iss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228)? Vastaus (10. ja 11. huhtikuuta 2000) 1. Vaikka Sveitsi osallistuikin ETA-sopimuksesta k(cid:228)ytyihin neuvotteluihin, se ei kuulu Euroopan talous- alueeseen (ETA), koska vuoden 1992 joulukuun kansan(cid:228)(cid:228)nestyksess(cid:228) Sveitsin kansan enemmist(cid:246) (cid:228)(cid:228)nesti kyseist(cid:228) sopimusta vastaan. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) Sveitsi ei voinut ratifioida sopimusta eik(cid:228) tulla ETAn j(cid:228)seneksi, ja n(cid:228)in ollen yhten(cid:228)ismarkkinoiden s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset eiv(cid:228)t koske sit(cid:228). Keskeist(cid:228) osaa Euroopan unionin ja Sveitsin v(cid:228)lisist(cid:228) suhteista hoidetaan t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) vuonna 1972 2. tehdyn vapaakauppasopimuksen puitteissa (1). Kyseisell(cid:228) sopimuksella, joka tehtiin ETY:n ensimm(cid:228)isen laajentumisen yhteydess(cid:228), pyrit(cid:228)(cid:228)n yksinomaan lujittamaan ja laajentamaan ETY:n ja Sveitsin v(cid:228)lisi(cid:228) taloussuhteita ja varmistamaan niiden kaupank(cid:228)ynnin tasapainoinen kehittyminen. Sveitsin valaliitto on kuitenkin tehnyt monia yleissopimuksia useiden Euroopan unionin j(cid:228)senvaltioiden kanssa, joissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n kahdenv(cid:228)lisesti er(cid:228)ist(cid:228) henkil(cid:246)iden vapaan liikkuvuuden alakohtaisista n(cid:228)k(cid:246)koh- dista ja erityisesti sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n yhteensovittamisesta. 3. Neuvosto katsoo, ett(cid:228) arvoisan parlamentin j(cid:228)senen antaman esimerkin kaltaiset tilanteet v(cid:228)ltet(cid:228)(cid:228)n parhaiten pit(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) yll(cid:228) ja lujittamalla Euroopan unionin ja Sveitsin v(cid:228)lisiss(cid:228) suhteita. Euroopan yhteis(cid:246) ja sen j(cid:228)senvaltiot yht(cid:228)(cid:228)lt(cid:228) ja Sveitsin valaliitto toisaalta allekirjoittivat t(cid:228)ss(cid:228) tarkoituksessa henkil(cid:246)iden vapaata liikkuvuutta koskevan sopimuksen 21. kes(cid:228)kuuta 1999. Neuvosto katsoo, ett(cid:228) Sveitsin ja Euroopan yhteis(cid:246)n suhteiden l(cid:228)hent(cid:228)minen allekirjoitettujen 4. sopimusten mukaisesti merkitsee ilmiselv(cid:228)sti huomattavaa parannusta yhteis(cid:246)n j(cid:228)senvaltioiden kansalaisten tilanteeseen Sveitsiss(cid:228), sill(cid:228) henkil(cid:246)iden vapaata liikkuvuutta koskeva sopimus on keskeinen n(cid:228)k(cid:246)kohta tulevissa uusissa suhteissa Sveitsin kanssa. Euroopan unioni 5. sopimusta Sveitsin valaliiton kanssa voisivat tulla voimaan mahdollisimman pian. toivoo, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) sopimus sek(cid:228) samana p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) allekirjoitetut kuusi muuta (1) EYVL L 300, 31. 12. 1972, s. 189


title: Commission Regulation (EC) No 296/2000 of 8 February 2000 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: L 34/10 EN Official Journal of the European Communities 9. 2. 2000 COMMISSION REGULATION (EC) No 296/2000 of 8 February 2000 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, (2) Having regard to the Treaty establishing the European Community, In compliance with the above criteria, the standard import values must be fixed at the levels set out in the Annex to this Regulation, Having regard to Commission Regulation (EC) No 3223/94 of 21 December 1994 on detailed rules for the application of the last import arrangements amended by Regulation (EC) No 1498/98 (2), and in particular Article 4 (1) thereof, fruit and vegetables (1), as for HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Whereas: (1) Regulation (EC) No 3223/94 lays down, pursuant to the outcome of the Uruguay Round multilateral trade nego- tiations, the criteria whereby the Commission fixes the standard values for imports from third countries, in respect of the products and periods stipulated in the Annex thereto. The standard import values referred to in Article 4 of Regula- tion (EC) No 3223/94 shall be fixed as indicated in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 9 February 2000. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 8 February 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 337, 24. 12. 1994, p. 66. (2) OJ L 198, 15. 7. 1998, p. 4. 9. 2. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 34/11 to the Commission Regulation of 8 February 2000 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables ANNEX CN code 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Third country code (1) Standard import value (EUR/100 kg) 052 204 212 624 999 052 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 600 624 999 052 204 999 052 204 464 600 624 999 052 600 624 999 039 400 404 720 728 999 064 388 400 528 720 999 109,0 57,9 104,9 191,1 115,7 132,5 166,1 149,3 190,9 190,9 135,9 71,9 144,3 117,4 42,3 38,4 41,1 37,7 59,8 43,9 53,4 61,4 57,4 68,3 73,2 143,4 76,1 67,3 85,7 54,4 67,4 66,2 62,7 83,4 87,4 84,0 70,5 76,8 80,4 70,0 104,4 110,8 100,4 101,4 97,4 (1) Country nomenclature as fixed by Commission Regulation (EC) No 2543/1999 (OJ L 307, 2. 12. 1999, p. 46). Code ‘999’ stands for ‘of other origin’


title: PERGUNTA ESCRITA P-0371/00 apresentada por Sebastiano Musumeci (UEN) à Comissão. Presença da alga caulerpa taxifolia no Mediterrâneo.

text: 20. 2. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 53 E/3 Resposta dada por Neil Kinnock em nome da Comissªo (20 de Mar(cid:231)o de 2000) Em entrevista publicada em «Commission en Direct» (no 150, de 21-27 de Janeiro de 2000), 1. atribuem-se a Poul Nielson observa(cid:231)ıes sobre o facto de o seu mobiliÆrio ter permanecido durante dois meses num contentor em tr(cid:226)nsito proveniente da Dinamarca. Contrariamente (cid:224) referŒncia feita na pergunta, o comissÆrio Nielson nªo afirmou ter sido impedido de trabalhar devido a este atraso. Nem este facto nem qualquer outra razªo teriam impedido Poul Nielson de desempenhar as suas fun(cid:231)ıes. 2. Os novos comissÆrios come(cid:231)aram a preparar-se para trabalhar antes da cessa(cid:231)ªo de fun(cid:231)ıes pela anterior Comissªo, tendo Poul Nielson, (cid:224) semelhan(cid:231)a dos restantes membros propostos da nova Comissªo, sido, numa primeira fase, dotado temporariamente de mobiliÆrio novo de tipo idŒntico ao de que dispıem os directores da Comissªo. Ap(cid:243)s a cessa(cid:231)ªo de fun(cid:231)ıes pela anterior Comissªo, o comissÆrio Nielson p(cid:244)de utilizar o mobiliÆrio de um anterior membro do colØgio. Este mobiliÆrio tinha menos de cinco anos. Foi dada a Poul Nielson a oportunidade de manifestar o desejo de ver substitu(cid:237)da uma parte desse mobiliÆrio. 3. e 4. Todos os novos membros da Comissªo foram dotados de mobiliÆrio de escrit(cid:243)rio utilizado por anteriores comissÆrios. Aqueles cujo mobiliÆrio recebido dos antecessores tinha mais de cinco anos tiveram a possibilidade de receber novo mobiliÆrio para ser utilizado durante o per(cid:237)odo do respectivo mandato, atØ ao limite de 25 000 euros. Os membros da Comissªo que receberam mobiliÆrio com menos de cinco anos tiveram a possibilidade de renovar uma parte dele atØ ao limite de 12 500 euros. As pe(cid:231)as de mobiliÆrio de anteriores membros da Comissªo que nªo foram conservadas pelos 5. sucessores destes tŒm estado a ser reutilizadas pelos servi(cid:231)os, quer para equipar espa(cid:231)os como recep(cid:231)ıes e salas de espera para visitantes quer, se necessÆrio, para satisfazer as necessidades de mobiliÆrio de funcionÆrios, principalmente directores-gerais. 6. Como se demonstrou supra, a Comissªo tem uma pol(cid:237)tica clara em matØria de fornecimento de mobiliÆrio aos membros da Comissªo, o que facilita a substitui(cid:231)ªo em termos satisfat(cid:243)rios. Qualquer despesa imputada ao or(cid:231)amento da Comissªo estÆ sujeita ao cumprimento rigoroso das normas do Regulamento Financeiro. O tempo mØdio necessÆrio para o cumprimento dos procedimentos financeiros respeitantes a mobiliÆrio padrªo encomendado na BØlgica atravØs dos competentes servi(cid:231)os da Comissªo Ø de duas semanas, alØm do prazo de entrega. O mobiliÆrio de Poul Nielson foi encomendado na Dinamarca, o que originou um atraso suplementar. A Comissªo lamenta a extensªo do atraso, verificado em tr(cid:226)nsito, sofrido por Poul Nielson. (2001/C 53 E/005) PERGUNTA ESCRITA P-0371/00 apresentada por Sebastiano Musumeci (UEN) (cid:224) Comissªo Objecto: Presen(cid:231)a da alga «caulerpa taxifolia» no Mediterr(cid:226)neo (8 de Fevereiro de 2000) A alga «caulerpa taxifolia» estÆ a difundir-se no Mediterr(cid:226)neo e provoca graves danos na pesca costeira e na flora e fauna marinhas. Tendo em conta o atrÆs referido, pode a Comissªo indicar: 1. 2. que medidas tomou ou tenciona tomar para combater os efeitos nocivos dessa alga? que medidas compensat(cid:243)rias prevŒ adoptar para indemnizar os pescadores que exercem a sua actividade nas zonas afectadas por essa alga? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (20 de Mar(cid:231)o de 2000) A Comissªo estÆ consciente do problema referido pelo Senhor Deputado. Em 1992 e 1995, fo instrumento LIFE financiou projectos de demonstra(cid:231)ªo em pa(cid:237)ses mediterr(cid:226)nicos afectados pela dissemina(cid:231)ªo de C 53 E/4 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 2. 2001 Caulerpa taxifolia. Estes projectos destinavam-se a aumentar a consciencializa(cid:231)ªo dos organismos pœblicos, das partes privadas interessadas e do pœblico em geral em rela(cid:231)ªo (cid:224) delimita(cid:231)ªo das Æreas afectadas pelas algas, a fim de se proceder a experiŒncias sobre os meios de controlo de tal dissemina(cid:231)ªo e de se elaborar uma poss(cid:237)vel estratØgia de controlo ou limita(cid:231)ªo. Os resultados do projecto confirmaram que a dissemina(cid:231)ªo de Caulerpa taxifolia na bacia mediterr(cid:226)nica constitui uma amea(cid:231)a potencial para biodiversidade, prejudicando em especial outras algas ou plantas marinhas (como a Posidonia oceanica e a Cymodocea nodosa) e algumas actividades humanas nas Æreas largamente afectadas. AlØm disso, estes estudos delimitaram as Æreas cobertas por Caulerpa taxifolia (pelo menos todas as conhecidas atØ ao momento) e monitorizaram a taxa de dissemina(cid:231)ªo da referida coloniza(cid:231)ªo. HÆ alguns dados cient(cid:237)ficos que apontam para efeitos nos peixes, embora sobretudo em espØcies que se nªo destinam (cid:224) pesca comercial. No que respeita ao poss(cid:237)vel apontem para efeitos negativos nas pescas. impacto na pesca artesanal, de momento nªo hÆ dados cient(cid:237)ficos que Os pescadores podem desempenhar um importante papel na preven(cid:231)ªo da dissemina(cid:231)ªo e na lentifica(cid:231)ªo da dissemina(cid:231)ªo de algas, atravØs da inspec(cid:231)ªo das respectivas (cid:226)ncoras e equipamento piscat(cid:243)rio e da nªo devolu(cid:231)ªo ao mar de fragmentos de algas. No que respeita (cid:224) questªo das medidas compensat(cid:243)rias para os pescadores que exercem a sua actividade nas zonas afectadas por esta alga, a Comissªo considera que o problema da Caulerpa taxifolia nªo observa os critØrios aplicÆveis (cid:224)s medidas compensat(cid:243)rias previstas no Regulamento (CE) no 2792/1999, que define os critØrios e condi(cid:231)ıes das ac(cid:231)ıes estruturais no sector das pescas (1). (1) JO L 337 de 30. 12. 1999. (2001/C 53 E/006) PERGUNTA ESCRITA E-0445/00 apresentada por Bernd Lange (PSE) (cid:224) Comissªo (24 de Fevereiro de 2000) Objecto: Instituto da qualidade do ar Com o objectivo de avaliar os problemas relacionados principalmente com a qualidade do ar e os seus poss(cid:237)veis efeitos para a saœde humana, foi criado nos Estados Unidos o Health Effects Institute (HEI). Este instituto Ø financiado em partes iguais pela agŒncia norte-americana de protec(cid:231)ªo do ambiente EPA (Environmental Protection Agency) e pela indœstria. As anÆlises do HEI constituem uma boa base independente para a tomada de decisıes. Que aprecia(cid:231)ªo faz a Comissªo do trabalho desenvolvido pelo Health Effects Institute nos EUA? TencionarÆ a Comissªo criar um instituto semelhante na Europa? JÆ foram tomadas medidas nesse sentido? Resposta dada pela ComissÆria Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (7 de Abril de 2000) A Comissªo tem conhecimento dos trabalhos do Health Effects Institute. Os trabalhos de investiga(cid:231)ªo e outros trabalhos organizados pelo Instituto tŒm fornecido contributos importantes para as anÆlises recentes dos riscos para a saœde humana da polui(cid:231)ªo atmosfØrica efectuadas pela Environment Protection Agency (EPA) dos Estados Unidos. Os resultados da investiga(cid:231)ªo levada a cabo pelo Instituto tambØm tŒm sido tidos em conta pela Organiza(cid:231)ªo Mundial de Saœde e pelos Estados-membros em trabalhos semelhantes realizados na Europa. A Comissªo estÆ neste momento a desenvolver planos para um novo programa integrado de «ar limpo». A Comissªo tenciona elaborar, em 2004, um primeiro relat(cid:243)rio sobre o programa, que abrangerÆ os riscos para a saœde e o ambiente e apontarÆ as eventuais medidas a tomar para os reduzir. A Comissªo contratou consultores para a aconselharem sobre os aspectos organizativos do programa. A Comissªo considerarÆ toda uma gama de op(cid:231)ıes, incluindo op(cid:231)ıes sobre o melhor modo de obter informa(cid:231)ıes sobre os efeitos sanitÆrios, (cid:224) luz dos resultados que obtiver ainda este ano


title: Utkast till Gemensamma EES-kommitténs beslut om ändring av protokoll 31 till EES-avtalet om samarbete inom särskilda områden vid sidan om de fyra friheterna - Utkast till gemenskapens gemensamma ståndpunkt

eurovoc_concepts:
EU programme
European Economic Area
scientific cooperation
technical cooperation
technological change


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-0404/00 υποβολή: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Ισότητα δύο φύλων.

eurovoc_concepts:
France
Scotland
carrier
competence of the Member States
economic consequence
fisherman
free movement of goods
infringement of EU law
labour dispute
road transport

text: C 280 E/212 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/251) GRAPTH ERVTHSH P-0404/00 ypobolh·: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) prow thn Epitroph· (8 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Ισο΄τητα δυ΄ο φυ΄λων Συ΄µφωνα µε την ε΄κθεση της Eurostat για το 1999, οι ευρωπαι΄ες εργαζο΄µενες ε΄χουν ακο΄µη πολυ΄ χρο΄νο να διανυ΄σουν για να πετυ΄χουν ι΄ση αµοιβη΄ µε τους α΄νδρες. Μεταξυ΄ δε των ευρωπαι΄ων γυναικω΄ν οι Ελληνι΄δες ει΄ναι στη δυσµενε΄στερη θε΄ση. Ποια µε΄τρα προτι΄θεται να πα΄ρει η Επιτροπη΄ για τον σεβασµο΄ και την εφαρµογη΄ της αρχη΄ς της ισο΄τητας της ι΄σης αµοιβη΄ς µεταξυ΄ των δυ΄ο φυ΄λων για ι΄δια εργασι΄α η΄ ι΄σης αξι΄ας εργασι΄α σε ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη και ιδι΄ως στην Ελλα΄δα; Apa·nthsh thw k. Diamantopoy·loy Ej ono·matow thw Epitroph·w (1 Marti·oy 2000) Η αρχη΄ της ισο΄τητας της αµοιβη΄ς µεταξυ΄ γυναικω΄ν και ανδρω΄ν εργαζοµε΄νων για ο΄µοια εργασι΄α η΄ εργασι΄α της αυτη΄ς αξι΄ας εγγρα΄φεται στο κοινοτικο΄ δι΄καιο απο΄ τη συνθη΄κη της Ρω΄µης (α΄ρθρο 141 (πρω΄ην-α΄ρθρο 119) της συνθη΄κης ΕΚ). Επι΄σης αποτελει΄ το αντικει΄µενο ειδικη΄ς οδηγι΄ας, της οδηγι΄ας 75/117/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου, της 10ης Φεβρουαρι΄ου 1975, περι΄ προσεγγι΄σεως των νοµοθεσιω΄ν των κρατω΄ν µελω΄ν που αφορου΄ν την εφαρµογη΄ της αρχη΄ς της ισο΄τητας των αµοιβω΄ν µεταξυ΄ εργαζοµε΄νων γυναικω΄ν και ανδρω΄ν (1), η οποι΄α µεταφε΄ρθηκε σε ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη, συµπεριλαµβανοµε΄νης της Ελλα΄δας. Αυτε΄ς οι δια΄φορες διατα΄ξεις οδη΄γησαν σε α΄φθονη νοµολογι΄α του δικαστηρι΄ου µε την ευρει΄α ε΄ννοια της «αµοιβη΄ς». Παρα΄ αυτε΄ς τις διατα΄ξεις και αυτη΄ τη νοµολογι΄α, η πρα΄ξη δει΄χνει, ο΄πως υπογραµµι΄ζει η κ. βουλευτη΄ς, ο΄τι οι διαφορε΄ς στην αµοιβη΄ µεταξυ΄ γυναικω΄ν και ανδρω΄ν εξακολουθου΄ν να ει΄ναι σηµαντικε΄ς. Για το λο΄γο αυτο΄, η Επιτροπη΄ ενε΄κρινε το 1996 ε΄ναν κω΄δικα συµπεριφορα΄ς µε στο΄χο τη βελτι΄ωση των συνθηκω΄ν για την εξασφα΄λιση της εφαρµογη΄ς της ισο΄τητας αµοιβη΄ς. Αυτο΄ς ο κω΄δικας προ΄κειται να αποτελε΄σει ε΄να εργαλει΄ο εργασι΄ας για να βοηθη΄σει πρακτικα΄ στην προ΄οδο της αρχη΄ς της ισο΄τητας της αµοιβη΄ς. H Eπιτροπη΄ υπενθυµι΄ζει επι΄σης ο΄τι το δικαστη΄ριο εδω΄ και καιρο΄ αναγνω΄ρισε ο΄τι το α΄ρθρο 141 της συνθη΄κης ΕΚ ε΄χει α΄µεσο αποτε΄λεσµα και επιτρε΄πει συνεπω΄ς σε κα΄θε γυναι΄κα εργαζο΄µενη που κρι΄νει ο΄τι ε΄χει πε΄σει θυ΄µα δια΄κρισης να επικαλεστει΄ αυτο΄ το α΄ρθρο ενω΄πιον εθνικου΄ δικαστηρι΄ου. Συνεπω΄ς λο΄γω των τρεχο΄ντων προβληµα΄των που απορρε΄ουν απο΄ την πρα΄ξη και λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄λες τις νοµικε΄ς εγγυη΄σεις που προσφε΄ρει η΄δη το κοινοτικο΄ δι΄καιο, η Επιτροπη΄ προς το παρο΄ν δεν προτι΄θεται να υποβα΄λει α΄λλες νοµοθετικε΄ς πρωτοβουλι΄ες σχετικα΄ µε την αρχη΄ της ισο΄τητας της αµοιβη΄ς. Ωστο΄σο η Επιτροπη΄ εφιστα΄ την προσοχη΄ της κ. βουλευτη΄ επι΄σης στο γεγονο΄ς ο΄τι απο΄ το 1999 ο στο΄χος να µειωθει΄ η διαφορα΄ της αµοιβη΄ς µεταξυ΄ γυναικω΄ν και ανδρω΄ν αποτελει΄ αναπο΄σπαστο µε΄ρος των κατευθυντη΄ριων γραµµω΄ν για τις πολιτικε΄ς για την απασχο΄ληση στα κρα΄τη µε΄λη. Σε αυτο΄ το πλαι΄σιο τα κρα΄τη µε΄λη ε΄χουν δεσµευθει΄ να εγκρι΄νουν µε΄τρα που στοχευ΄ουν να προωθη΄σουν την ισο΄τητα αµοιβη΄ς µεταξυ΄ ανδρω΄ν και γυναικω΄ν. (1) ΕΕ L 45 της 19. 2. 1975. (2000/C 280 E/252) GRAPTH ERVTHSH P-0413/00 ypobolh·: Struan Stevenson (PPE-DE) prow thn Epitroph· (9 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: ∆υναµικε΄ς κινητοποιη΄σεις Γα΄λλων οδηγω΄ν φορτηγω΄ν Οι δυναµικε΄ς κινητοποιη΄σεις Γα΄λλων οδηγω΄ν φορτηγω΄ν απειλου΄ν σοβαρα΄ τους Σκο΄τους αλιει΄ς αφ(cid:146) ης στιγµη΄ς τα αλιευ΄µατα των τελευται΄ων πρε΄πει να φθα΄σουν στις αγορε΄ς προορισµου΄ τους φρε΄σκα και κατα΄ προτι΄µηση µερικε΄ς ω΄ρες µετα΄ την αλι΄ευση΄ τους. Για µι΄α ακο΄µη φορα΄ η γαλλικη΄ κυβε΄ρνηση φαι΄νεται να παραµε΄νει αδρανη΄ς ενω΄ η βρετανικη΄ αγροτικη΄ κοινωνι΄α υποφε΄ρει


title: Komission asetus (EY) N:o 295/2000, annettu 8 päivänä helmikuuta 2000, asetuksen (EY) N:o 1667/98 muuttamisesta ja Ruotsin interventioelimen hallussaan pitämän ohran vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun kohteena olevan määrän nostamisesta 634 125 tonniin

eurovoc_concepts:
Sweden
award of contract
barley
export
intervention agency

text: L 34/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 2. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 295/2000, annettu 8 päivänä helmikuuta 2000, asetuksen (EY) N:o 1667/98 muuttamisesta ja Ruotsin interventioelimen hallussaan pitämän ohran vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun kohteena olevan määrän nostamisesta 634 125 tonniin EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ja erityisesti sen 5 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) Komission asetuksessa (ETY) N:o 2131/93 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 39/1999 (4), vahvistetaan interventioelinten hallussa olevien viljojen myyntiin saattamisen menettelyt ja edel- lytykset. Komission asetuksella (EY) N:o 1667/98 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 181/2000 (6), avataan pysyvä tarjouskilpailu Ruotsin interventioelimen hallussaan pitämän 597 718 ohra- tonnin viemiseksi; Ruotsi on ilmoittanut komissiolle interventioelimensä aikomuksesta lisätä 36 407 tonnilla vientiä varten tarjouskilpailutettavaa määrää; Ruotsin interventioelimen hallussaan pitämän ohran vientiä koskevan pysyvän tarjouskilpailun kohteena oleva koko- naismäärä olisi nostettava 634 125 tonniin. määrien luetteloa; olisi muutettava erityisesti asetuksen (EY) N:o 1667/98 liitettä I. (4) Tässä asetuksessa säädetyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat viljan ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 1667/98 seuraavasti: 1) Korvataan 2 artikla seuraavasti: ”2 artikla Tarjouskilpailu koskee enintään 634 125 ohratonnia, 1. joka viedään kaikkiin kolmansiin maihin, lukuun ottamatta Amerikan yhdysvaltoja, Kanadaa ja Meksikoa. Alueet, joissa 634 125 tonnia ohraa on varastoituna, 2. mainitaan liitteessä I. ” 2) Korvataan liite I tämän asetuksen liitteellä. 2 artikla (3) perusteella Tarjouskilpailutettavien määrien vaikuttaa tarpeelliselta muuttaa alueiden ja varastoitujen kasvun Tämä asetus Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 8 päivänä helmikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 191, 31. 7. 1993, s. 76. (4) EYVL L 5, 9. 1. 1999, s. 64. (5) EYVL L 211, 29. 7. 1998, s. 17. (6) EYVL L 22, 27. 1. 2000, s. 42. 9. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 34/9 LIITE ”LIITE I Varastointipaikka Ättersta Boarp Brännarp Broddbo 1 Broddbo 2 Djurön Ervalla Falun Fammarp Funbo-Lövsta Gamleby Gårdsjö Gävle Gimo Gistad Gullspång Halmstad (Engströms) Hästholmen Helsingborg Hova Kalmar Karlshamn Katrineholm Köping Laholm Mariestad Mjölby Moraby Motala Norrtälje Ormesta Österbybruk Otterbäcken Rimforsa Rök Signestorp Simonstorp Skivarp Söråker Stallarholmen Stavreviken Stockholm (Kvarnholmen) Tjustorp Värnamo Velanda Vimmerby (tonneina) Määrät 7 584 2 480 2 624 5 997 6 076 112 474 934 878 19 046 6 579 2 835 2 565 10 847 23 901 3 761 2 391 4 659 5 089 73 933 12 981 15 738 87 536 2 068 27 051 2 737 1 956 1 804 1 637 2 807 10 014 17 988 10 878 4 075 21 449 4 994 4 517 5 022 17 301 13 053 2 062 1 479 29 957 19 849 5 742 10 780 3 997”


title: QUESTION ÉCRITE P-0391/00 posée par Maurizio Turco (TDI) à la Commission. Utilisation des Fonds structurels en Italie au cours de la période 1994/1999.

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Greece
commitment of expenditure
drainage
environmental protection
project management
waste management

text: C 225 E/226 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/263) QUESTION (cid:201)CRITE P-0304/00 posØe par Antonios Trakatellis (PPE-DE) (cid:224) la Commission (4 fØvrier 2000) Objet: Retards dans l(cid:146)exØcution de projets au titre du Fonds de cohØsion en GrŁce: installations de traitement biologique des dØchets et amØlioration des dØcharges d(cid:146)ensevelissement (cid:224) Thessalonique La rØalisation des projets intitulØs «Agrandissement et achŁvement des installations de traitement biologique des dØchets de Thessalonique (cid:129) Phase 2» et «AmØlioration des dØcharges d(cid:146)ensevelissement et conception et construction d(cid:146)une installation de transbordement complŁte (cid:224) Thessalonique», projets qui revŒtent beau- coup d(cid:146)importance pour la protection de l(cid:146)environnement et l(cid:146)amØlioration de la qualitØ de la vie des habitants, conna(cid:238)t des retards incomprØhensibles, alors mŒme que les ØchØances du cadre financier du Fonds de cohØsion pour la prØcØdente pØriode de programmation (1994-1999) sont venues (cid:224) expiration. Les installations en question ont ØtØ admises au financement du Fonds de cohØsion en 1995 et auraient dß Œtre terminØes et entrer en service dŁs 1998. La Commission peut-elle indiquer? Oø en est la rØalisation de ces deux projets? Quelles sont les raisons des retards qu(cid:146)elle a subis? Pour 1. quelle date prØvoit-on l(cid:146)achŁvement des travaux? 2. Quel est le pourcentage des subventions communautaires dØj(cid:224) accordØ au titre de la pØriode de programmation 1994-1999 du Fonds de cohØsion? Les engagements relatifs (cid:224) l(cid:146)achŁvement des travaux suffiront-ils? Quelles mesures la Commission a-t-elle prises ou compte-t-elle prendre pour que les travaux soient 3. achevØs le plus rapidement possible et pour que le bon fonctionnement des installations soit assurØ? S(cid:146)agissant des engagements pris par les autoritØs grecques au sujet de la station de traitement biologique des dØchets: (cid:129) la qualitØ de l(cid:146)eau des zones intØrieure et centrale du golfe Therna(cid:239)que est-elle contr(cid:244)lØe? Si tel est le cas, par qui? (cid:129) Le rØseau de drainage correspondant a-t-il ØtØ agrandi? (cid:129) La zone industrielle a-t-elle ØtØ raccordØe au rØseau de drainage? La qualitØ des effluents industriels est- elle contr(cid:244)lØe? Comment seront financØs les coßts d(cid:146)exploitation et d(cid:146)entretien? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (23 fØvrier 2000) La Commission recueille les informations nØcessaires pour rØpondre (cid:224) la question posØe. Elle ne manquera pas de communiquer le rØsultat de ses recherches dans les plus brefs dØlais. (2000/C 225 E/264) QUESTION (cid:201)CRITE P-0391/00 posØe par Maurizio Turco (TDI) (cid:224) la Commission (8 fØvrier 2000) Objet: Utilisation des Fonds structurels en Italie au cours de la pØriode 1994/1999 Les rØcentes dØclarations de la Cour des comptes italienne ont relancØ la polØmique en Italie sur la bonne utilisation des Fonds structurels. Selon les informations dont dispose la Cour, l(cid:146)Italie serait encore nettement en retard dans l(cid:146)exØcution de la programmation 1994-1999. 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/227 Ces dØclarations sont-elles conformes (cid:224) la rØalitØ? La Commission europØenne voudrait-elle communiquer le plus t(cid:244)t possible les donnØes les plus rØcentes dont elle dispose (cid:224) propos des engagements et des paiements par rØgion et par objectif? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (29 fØvrier 2000) La Commission recueille les informations nØcessaires pour rØpondre (cid:224) la question posØe. Elle ne manquera pas de communiquer le rØsultat de ses recherches dans les plus brefs dØlais. (2000/C 225 E/265) QUESTION (cid:201)CRITE E-0427/00 posØe par Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (23 fØvrier 2000) Objet: Distribution par l(cid:146)(cid:201)tat espagnol des crØdits de l(cid:146)objectif 1 du FEDER en Galice Dans sa rØponse du 21 dØcembre 1999 (cid:224) ma question Øcrite E-1433/99 (1), M. Barnier dØclare que pour la pØriode 1994-1999, l(cid:146)(cid:201)tat espagnol a attribuØ (cid:224) la Galice, au titre du FEDER, 553,86 millions d(cid:146)euros c(cid:146)est- (cid:224)-dire, selon ses propres termes, 12,09 % du total allouØ (cid:224) l(cid:146)ensemble des communautØs autonomes espagnoles de l(cid:146)objectif 1, alors que la population de la Galice reprØsente 11,67 % de la population des zones visØes par cet objectif. Par cette rØponse, la Commission semble tenir compte seulement des crØdits que l(cid:146)(cid:201)tat espagnol destine aux communautØs autonomes pour Œtre gØrØs directement par celles-ci. Or, nous savons que ces crØdits constituent (cid:224) peine 45 % de la somme totale allouØe (cid:224) l(cid:146)(cid:201)tat espagnol par l(cid:146)Union. La question porte donc sur les 55 % que le gouvernement espagnol se rØserve pour des politiques centralisØes souvent ØtrangŁres (cid:224) l(cid:146)objectif 1. La Commission peut-elle donc prØciser dans quelle proportion ont ØtØ allouØs (cid:224) la Galice, pour la pØriode 1994-1999, ces 55 % des crØdits du FEDER (Objectif 1) re(cid:231)us par l(cid:146)(cid:201)tat espagnol? Dans quelle mesure ces informations peuvent-elles Œtre prises en compte pour l(cid:146)adoption du cadre communautaire d(cid:146)appui pour les annØes 2000 (cid:224) 2006? (1) Voir page 2. RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (10 mars 2000) La Commission recueille les informations nØcessaires pour rØpondre (cid:224) la question posØe. Elle ne manquera pas de communiquer le rØsultat de ses recherches dans les plus brefs dØlais. (2000/C 225 E/266) QUESTION (cid:201)CRITE E-0469/00 posØe par Isabelle Caullery (UEN) (cid:224) la Commission (24 fØvrier 2000) Objet: Interventions de l(cid:146)Union europØenne dans la rØgion ˛le-de-France La Commission peut-elle indiquer, sous forme de tableaux synoptiques et de donnØes chiffrØes exhaustives, l(cid:146)ensemble des aides et subventions de diverses natures dont ont bØnØficiØ, sur la pØriode 1994-1999, la rØgion ˛le-de-France et chacun des dØpartements qui relŁvent de celle-ci, au titre des diffØrents fonds europØens (FSE, FEDER, FEOGA, etc. ), de la BEI, de la politique de la ville et des divers instruments financiers, comme (cid:224) d(cid:146)autres titres?


title: Règlement (CE) nº 297/2000 de la Commission, du 8 février 2000, portant ouverture de contingents supplémentaires à l'importation dans la Communauté de certains produits textiles originaires de certains pays tiers participant à des foires commerciales organisées en 2000 dans la Communauté européenne

eurovoc_concepts:
import
originating product
quantitative restriction
textile product
third country
trade event

text: L 34/12 FR Journal officiel des Communautés européennes 9. 2. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 297/2000 DE LA COMMISSION du 8 février 2000 portant ouverture de contingents supplémentaires à l'importation dans la Communauté de certains produits textiles originaires de certains pays tiers participant à des foires commerciales organisées en 2000 dans la Communauté européenne LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 3030/93 du Conseil du 12 octobre 1993 relatif au régime commun applicable aux importations de certains produits textiles origianires de pays tiers (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1072/1999 de la Commis- sion (2), et notamment son article 8, considérant ce qui suit: en question, et certifié par les autorités compétentes de l'État membre dans lequel elle a lieu. (7) Pour empêcher les infractions, l'émission d'autorisations d'importation ne doit porter que sur les produits embar- qués dans le pays fournisseur dont ils sont originaires au plus tôt trente jours après la fermeture de la foire en question. (8) Les mesures prévues dans le présent règlement sont conformes à l'avis du comité textile, (1) (2) (3) (4) (5) Des contingents supplémentaires à ceux indiqués à l'an- nexe V du règlement (CEE) no 3030/93 peuvent être ouverts lorsque des circonstances particulières l'exigent. La Commission a été saisie d'une demande visant à ouvrir des contingents supplémentaires en vue des foires commerciales qui se tiendront en 2000. Des contingents supplémentaires ont déjà été octroyés pour les foires commerciales des années précédentes à certains pays tiers. aux contingents supplémentaires L'accès se restreindre aux produits qui ont été exposés par les pays exportateurs à la foire en cause et pour les quantités indiquées dans les contrats de vente certifiés par les autorités compétentes de l'État membre dans lequel la foire a lieu. doit il apparaît opportun d'inviter Pour empêcher une surutilisation de ces contingents supplémentaires l'État membre sur le territoire duquel se tient la foire, d'une part, à faire en sorte que le total des montants couverts par des contrats certifiés n'excède pas les limites fixées pour ces contingents supplémentaires et, d'autre part, à notifier à la Commission après la fermeture de la foire le total des quantités couvertes par les contrats certifiés. convient d'appliquer aux importations dans Il la Communauté de produits bénéficiant de contingents supplémentaires les dispositions du règlement (CEE) no 3030/93 qui s'appliquent aux importations des produits faisant l'objet des limites quantitatives fixées à l'annexe V dudit règlement, à l'exception de celles se rapportant aux facilités. (6) Les demandes d'autorisation d'importation doivent en outre être accompagnées du contrat signé lors de la foire (1) JO L 275 du 8. 11. 1993, p. 1. (2) JO L 134 du 28. 5. 1999, p. 1. A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier En plus des limites quantitatives à l'importation instaurées par le règlement (CEE) no 3030/93, des contingents supplémen- taires sont ouverts au titre des foires commerciales devant se tenir en 2000 dans la Communauté européenne, comme indiqué dans l'annexe ci-jointe. Article 2 1. L'accès aux contingents supplémentaires visés à l'article 1er est limité aux produits qui ont été exposés à la foire par les pays exportateurs et aux quantités indiquées dans un contrat de vente signé à la foire en question et certifié par les autorités compétentes de l'État membre où elle a lieu. 2. Les autorités compétentes de l'État membre sur le terri- toire duquel se tient la foire font en sorte que le total des montants couverts par des contrats certifiés ne dépasse pas les limites fixées à l'annexe. 3. La Commission est informée par l'État membre en ques- tion au plus tard trente jours après la fermeture de la foire du total des quantités couvertes par des contrats certifiés comme ayant été conclus durant la foire. Ces informations sont four- nies par pays fournisseur et par catégorie. Article 3 contingents 1. Sans préjudice des paragraphes 2 et 3 dans cet article, les importations dans la Communauté de produits pour lesquels des sont soumises aux dispositions du règlement (CEE) no 3030/93 qui sont applicables aux importations de produits faisant l'objet des limites quantitatives fixées à l'annexe V dudit règlement à l'ex- ception de celles se rapportant aux facilités. supplémentaires ont été octroyés 9. 2. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 34/13 Les autorisations d'importation ne peuvent être émises que sur présentation d'une licence d'exporta- 2. tion comportant, à la case 9, une indication de la foire et de l'année auxquelles elle se rapporte et l'original du contrat certifié visé à l'article 2. Les autorisations d'importation ne couvrent que les produits expédiés dans la Communauté à partir 3. du pays tiers dont ils sont originaires au plus tard trente jours après la fermeture de la foire. Le présent règlement entre en vigueur le septième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Article 4 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 8 février 2000. Par la Commission Pascal LAMY Membre de la Commission L 34/14 FR Journal officiel des Communautés européennes 9. 2. 2000 ANNEXE Contingents supplémentaires pour la foire commerciale de Berlin qui se tiendra du 29 mars au 2 avril 2000 La description complète des marchandises figure à l'annexe I du règlement (CEE) no 3030/93 Catégorie Unités Pays tiers (1) Limite quantitative 1 4 5 6 7 8 9 12 15 16 18 tonnes tonnes 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces tonnes 1000 paires 1000 paires 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces tonnes Pakistan Ukraine Belarus Inde Indonésie Malaisie Pakistan Ukraine Viêt Nam Belarus Inde Malaisie Pakistan Ukraine Viêt Nam Inde Indonésie Malaisie Sri Lanka Viêt Nam Inde Indonésie Sri Lanka Viêt Nam Belarus Inde Indonésie Malaisie Pakistan Sri Lanka Ukraine Viêt Nam Pakistan Belarus Ukraine Belarus Inde Ukraine Viêt Nam Ukraine Viêt Nam 66 2 4 454 212 94 225 4 25 4 252 42 215 12 20 118 131 92 116 20 407 98 99 25 4 323 518 82 158 270 4 220 233 4 20 4 124 20 20 4 5 9. 2. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 34/15 Catégorie Unités Pays tiers (1) Limite quantitative 20 21 26 27 29 78 118 tonnes tonnes tonnes tonnes 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces 1000 pièces tonnes tonnes Belarus Inde Pakistan Ukraine Sri Lanka Viêt Nam Belarus Inde Ukraine Belarus Inde Inde Viêt Nam Belarus 2 294 149 2 240 30 4 383 4 4 372 268 5 2 (1) Des contingents supplémentaires sont ouverts à condition que le commerce des produits textiles originaires des pays concernés reste soumis en 2000 à un régime conventionnel spécifique


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0270/00 von Paulo Casaca (PSE) an den Rat. Funktionieren des Binnenmarktes im Bereich Arbeitskräfte zwischen der Europäischen Union und der Schweiz.

text: C 303 E/168 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 24. 10. 2000 Abschlie(cid:223)end sollte betont werden, da(cid:223) es dem Vorsitz nicht zukommt, Aussagen zur Rolle der Kommission zu machen, deren Befugnisse in den Vertr(cid:228)gen festgelegt sind. Jegliche Fragen betreffend die Rolle der Kommission bei der F(cid:246)rderung der europ(cid:228)ischen Dimension im Bildungswesen sollten an dieses Organ selbst gerichtet werden. (1) Dok. 5256/00. (2) ABl. C 8 vom 12. 1. 2000, S. 6. (2000/C 303 E/188) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0270/00 von Paulo Casaca (PSE) an den Rat (8. Februar 2000) Betrifft: Funktionieren des Binnenmarktes im Bereich Arbeitskr(cid:228)fte zwischen der Europ(cid:228)ischen Union und der Schweiz Der europ(cid:228)ische Staatsb(cid:252)rger Kosta Parlavanzas (cid:252)bermittelte mir eine umfangreiche Akte, aus der hervor- geht, da(cid:223) die Schweiz bewu(cid:223)t und systematisch eine Politik der Beschr(cid:228)nkung der Arbeitst(cid:228)tigkeit von ausl(cid:228)ndischen Arbeitnehmern auf zirka 20 bis 30 Jahre verfolgt und sie danach in ihren Herkunftsstaat abschiebt, ohne f(cid:252)r die (cid:220)bertragung der Sozialrentenanspr(cid:252)che dieser Arbeitnehmer zu sorgen. H(cid:228)lt der Rat die Aufrechterhaltung und Vertiefung der Beziehungen zwischen der Europ(cid:228)ischen Union und der Schweiz insbesondere im Rahmen des Europ(cid:228)ischen Wirtschaftsraums f(cid:252)r m(cid:246)glich und w(cid:252)nschens- wert, wenn nicht sichergestellt ist, da(cid:223) die Minimalregeln des Binnenmarkts im Bereich Arbeitskr(cid:228)fte durch dieses Land eingehalten werden? Antwort (10. /11. April 2000) 1. Die Schweiz hat zwar an den Verhandlungen (cid:252)ber das EWR-Abkommen teilgenommen, sie ist jedoch nicht am Europ(cid:228)ischen Wirtschaftsraum (EWR) beteiligt, denn die schweizerische Bev(cid:246)lkerung hat sich im Dezember 1992 in einem Referendum mehrheitlich gegen das Abkommen ausgesprochen. Die Schweiz konnte folglich das Abkommen nicht ratifizieren und Mitglied des EWR werden; die Binnenmarktregeln finden also keine Anwendung. 2. Die Beziehungen zwischen der Europ(cid:228)ische Union und der Schweiz spielen sich derzeit im wesent- lichen im Rahmen des Freihandelsabkommens von 1972 (1) ab. Dieses anl(cid:228)(cid:223)lich der ersten Erweiterung der EWG geschlossene Abkommen dient ausschlie(cid:223)lich der Konsolidierung und Erweiterung der Wirtschafts- beziehungen zwischen der EWG und der Schweiz sowie der Sicherstellung einer harmonischen Handels- entwicklung. Die Schweizerische Eidgenossenschaft hat allerdings mit mehreren Mitgliedstaaten der Europ(cid:228)ische Union verschiedene Abkommen geschlossen, die bilateral bestimmte sektorielle Aspekte der Freiz(cid:252)gigkeit und insbesondere die Koordinierung der Sozialversicherungssysteme regeln. 3. Nach Auffassung des Rates best(cid:252)nde das beste Konzept zur Vermeidung von F(cid:228)llen, wie sie der Herr Abgeordnete beschrieben hat, gerade in der Aufrechterhaltung und Vertiefung der Beziehungen zwischen der Europ(cid:228)ischen Union und der Schweiz. In diesem Sinne haben die Europ(cid:228)ische Gemeinschaft und ihre Mitgliedstaaten einerseits sowie die Schweizerische Eidgenossenschaft andererseits am 21. Juni 1999 ein Abkommen (cid:252)ber die Freiz(cid:252)gigkeit unterzeichnet. Der Rat h(cid:228)lt es f(cid:252)r offensichtlich, da(cid:223) die in den unterzeichneten Abkommen anvisierte Herstellung 4. engerer Beziehungen zwischen der Schweiz und der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft eine erhebliche Ver- besserung der Lage der EU-Staatsangeh(cid:246)rigen in der Schweiz beinhaltet, zumal das Abkommen (cid:252)ber die Freiz(cid:252)gigkeit einen wesentlichen Aspekt der k(cid:252)nftigen neuen Beziehungen zur Schweiz darstellt. Der Rat der Europ(cid:228)ischen Union hofft, da(cid:223) dieses Abkommen sowie die sechs weiteren am selben 5. Tag unterzeichneten Abkommen schnellstm(cid:246)glich in Kraft treten k(cid:246)nnen. (1) ABl. L 300 vom 31. 12. 1972, S. 189)


title: QUESTION ÉCRITE E-0263/00 posée par Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) au Conseil. Priorités de la présidence portugaise en matière d'éducation.

text: 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/167 Les actes des institutions non publiØs au Journal officiel n(cid:146)ont pas de caractŁre lØgislatif. Ils forment par ailleurs un ensemble trŁs peu homogŁne (comprenant par exemple aussi bien des octrois de concours financiers (cid:224) des (cid:201)tats membres, des collectivitØs ou des entreprises que des dØcisions concernant la nomination des fonctionnaires et l(cid:146)application de leur statut) dont un dØcompte consolidØ n(cid:146)aurait pas de signification. (2000/C 303 E/187) QUESTION (cid:201)CRITE E-0263/00 posØe par Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) au Conseil Objet: PrioritØs de la prØsidence portugaise en matiŁre d(cid:146)Øducation (8 fØvrier 2000) AprŁs la publication du programme dØtaillØ de la prØsidence portugaise, le Conseil pourrait-il expliquer exactement ce qu(cid:146)il entend par «explorera la notion de dimension europØenne dans le domaine de l(cid:146)Øducation»? Le Conseil peut-il prØciser de quelle maniŁre il entend rØaliser cet objectif et, plus spØcifiquement, le r(cid:244)le qu(cid:146)il souhaite voir jouer par la Commission europØenne et les gouvernements de chacun des (cid:201)tats membres? RØponse (13 avril 2000) la prØsidence portugaise a indiquØ qu(cid:146)elle explorerait «la notion de dimension Dans son programme, europØenne dans le domaine de l(cid:146)Øducation, que ce soit par le partage des bonnes pratiques en matiŁre d(cid:146)Øducation ou par l(cid:146)analyse des propositions qui viendront (cid:224) Œtre soumises par la Commission». Les actuels programmes communautaires dans le domaine de l(cid:146)Øducation et de la formation: (les deuxiŁmes phases des programmes Socrates et Leonardo) sont la pierre angulaire de la promotion de la dimension europØenne dans le domaine de l(cid:146)Øducation et la ConfØrence ministØrielle de Lisbonne des 17 et 18 mars qui lancera la nouvelle gØnØration de programmes soulignera leur importance pour rØaliser la mobilitØ et la coopØration dans le cadre de l(cid:146)Union europØenne (et Øgalement des pays associØs) au service d(cid:146)une citoyennetØ europØenne et d(cid:146)une approche conjointe des problŁmes communs. La prØsidence organise Øgalement en effet une sØrie de confØrences sur un choix de thŁmes concernant l(cid:146)Øducation et la formation, allant de la mise au point de programmes (cid:224) la formation tout au long de la vie, thŁmes qui ont tous une dimension europØenne importante et (cid:224) propos desquels chaque (cid:201)tat membre a un r(cid:244)le vital (cid:224) jouer, (cid:224) savoir en participant (cid:224) l(cid:146)Øchange des meilleures pratiques. Lors du Conseil europØen extraordinaire sur l(cid:146)emploi (les 22 et 23 mars (cid:224) Lisbonne) la prØsidence a l(cid:146)intention d(cid:146)attirer l(cid:146)attention sur le r(cid:244)le de l(cid:146)Øducation et de la formation, comme il ressort de son document prØparatoire intitulØ «Emploi, rØformes Øconomiques et cohØsion sociale (cid:129) pour une Europe de l(cid:146)innovation et de la connaissance» (1) qui fait non seulement rØfØrence (cid:224) la contribution de l(cid:146)Øducation aux politiques en matiŁre d(cid:146)emploi mais Øgalement (cid:224) la possibilitØ de dØfinir une «Charte europØenne des compØtences fondamentales». la proposition d(cid:146)Øtablir une annØe europØenne des langues 2001 et Outre les considØrations ci-dessus, la prØsidence rappelle que les ordres du jour actuels du Conseil et du Parlement font une trŁs large place au renforcement de la dimension europØenne de l(cid:146)Øducation, comme en tØmoignent, par exemple, les propositions de recommandations en matiŁre de mobilitØ et d(cid:146)Øvaluation de la qualitØ dans les Øcoles. La prØsidence tient Øgalement (cid:224) faire observer que son programme est tout (cid:224) fait conforme au travail commencØ sous la prØsidence finlandaise et le continue en accordant la prioritØ aux questions relatives (cid:224) l(cid:146)Øducation et (cid:224) l(cid:146)emploi, (cid:224) la qualitØ de l(cid:146)Øducation et de la formation professionnelle ainsi qu(cid:146)(cid:224) la promotion de la mobilitØ qui ont ØtØ recensØes comme Øtant des thŁmes prioritaires dans la rØsolution du Conseil du 17 dØcembre 1999 (2) concernant «vers le troisiŁme millØnaire: Ølaboration de nouvelles mØthodes de travail pour une coopØration europØenne dans le domaine de l(cid:146)Øducation et de la formation professionnelle». C 303 E/168 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 En conclusion, il convient de souligner qu(cid:146)il n(cid:146)appartient pas (cid:224) la prØsidence de prØjuger le r(cid:244)le de la Commission dont les compØtences sont dØfinies dans les traitØs. Toute question concernant le r(cid:244)le de la Commission en matiŁre de promotion de la dimension europØenne de l(cid:146)Øducation devrait Œtre adressØe (cid:224) cette institution. (1) Doc. 5256/00. (2) JO C 8 du 12. 1. 2000, p. 6. (2000/C 303 E/188) QUESTION (cid:201)CRITE E-0270/00 posØe par Paulo Casaca (PSE) au Conseil (8 fØvrier 2000) Objet: Fonctionnement du marchØ intØrieur entre l(cid:146)Union europØenne et la Suisse dans le domaine de l(cid:146)emploi M. Kosta Parlavanzas, citoyen europØen, m(cid:146)a fait parvenir un dossier circonstanciØ selon lequel la Suisse limiterait dØlibØrØment et systØmatiquement laquelle les Øtrangers sont autorisØs (cid:224) travailler (cid:224) une pØriode allant de 20 (cid:224) 30 ans, (cid:224) l(cid:146)issue de laquelle ils seraient immØdiatement renvoyØs dans leur pays d(cid:146)origine, sans aucune garantie de transfert de leurs pensions sociales. la durØe pendant Selon le Conseil, est-il possible et mŒme souhaitable, de maintenir et de renforcer les relations entre l(cid:146)Union europØenne et la Suisse, dans le cadre de l(cid:146)Espace Øconomique europØen en particulier, sans s(cid:146)assurer du respect, par ce pays, des prescriptions minimales du marchØ unique en matiŁre d(cid:146)emploi? RØponse (10/11 avril 2000) Bien que la Suisse ait participØ aux nØgociations de l(cid:146)Accord de l(cid:146)EEE, elle ne fait pas partie de 1. l(cid:146)Espace (cid:201)conomique EuropØen (EEE), car, en dØcembre 1992, par rØfØrendum, le peuple suisse s(cid:146)est prononcØ majoritairement contre cet Accord. Par consØquent, la Suisse n(cid:146)a pas pu le ratifier et devenir membre de l(cid:146)EEE et les rŁgles du marchØ unique ne lui sont donc pas applicables. 2. L(cid:146)essentiel des relations entre l(cid:146)Union europØenne et la Suisse se dØroule (cid:224) prØsent dans le cadre de l(cid:146)Accord de libre-Øchange de 1972 (1). Cet accord, conclu (cid:224) l(cid:146)occasion du premier Ølargissement de la CEE, vise exclusivement (cid:224) consolider et (cid:224) Øtendre les relations Øconomiques existant entre la CEE et la Suisse et (cid:224) assurer le dØveloppement harmonieux de leurs commerces. La ConfØdØration suisse a cependant conclu plusieurs conventions avec plusieurs (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union europØenne rØgissant de fa(cid:231)on bilatØrale certains aspects sectoriels de la libre circulation des personnes et en particulier de la coordination du systŁme de sØcuritØ sociale. 3. Le Conseil considŁre que la meilleure approche pour Øviter des situations comme celle prØsentØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire sera justement de maintenir et renforcer les relations entre l(cid:146)Union europØenne et la Suisse. Dans ce sens, le 21 juin 1999, la CommunautØ europØenne et ses (cid:201)tats membres, d(cid:146)une part, et la ConfØdØration suisse, d(cid:146)autre part, ont signØ un Accord sur la libre circulation des personnes. 4. la Le Conseil estime que, de toute Øvidence, un resserrement des relations entre la Suisse et CommunautØ europØenne, tel qu(cid:146)il est recherchØ par les accords signØs, comporte une amØlioration substantielle de la situation des ressortissants des (cid:201)tats membres de la CommunautØ en Suisse, l(cid:146)accord portant sur la libre circulation des personnes reprØsentant un aspect essentiel des futures nouvelles relations avec la Suisse. Le Conseil de l(cid:146)Union europØenne espŁre que cet Accord ainsi que les six autres signØs avec la 5. ConfØdØration suisse (cid:224) la mŒme date, puisse entrer en vigueur dans les meilleurs dØlais. (1) JO L 300 du 31. 12. 1972, p. 189