title: WRITTEN QUESTION E-0523/00 by Giovanni Pittella (PSE) to the Commission. Investigating and preventing mobbing in Europe.

eurovoc_concepts:
comparative study
economic consequence
labour law
occupational health
psychological harassment
working conditions

text: C 330 E/180 Official Journal of the European Communities EN 21. 11. 2000 freight by rail was Last year the agreement with the Italian state railways on the distribution of discontinued. Can the Commission state whether the new transport service providers were chosen on the basis of a regular call for tenders in line with the procedures laid down by Community legislation? The strategy of integrating environmental policies into other Community policies is a priority for the European Union, as established in the Treaty of Amsterdam. The European Union has undertaken to reduce CO2 emissions, as required by the Kyoto Convention. Does the Commission consider that, wherever possible and providing the same standards of efficiency are assured, preference should be given to rail rather than road transport? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (7 April 2000) The Commission has no knowledge of any alleged infringements of Community procurement law that would allow it to approach the Italian authorities in order to check the regularity of procedures for the award of contracts mentioned by the Honourable Member. The Commission would therefore be particularly grateful if the Honourable Member could forward any information she has on the subject. The Commission will launch an investigation on the basis of this information to assess whether any infringements of Community law on public contracts have occurred, and to take any necessary measures laid down in the EC Treaty in order to ensure that the procedure in question complies with Community law on public contracts. Current Commission policy in the rail sector aims to give rail transport a competitive position in the transport market by creating a framework which will allow it to compete on equal terms with other modes of transport. (2000/C 330 E/207) WRITTEN QUESTION E-0523/00 by Giovanni Pittella (PSE) to the Commission (28 February 2000) Subject: Investigating and preventing mobbing in Europe The scientific literature defines (cid:145)mobbing(cid:146) as systematic and continuous victimisation of an employee, by his colleagues or superiors, with a view to forcing him out of his job. It involves repeated non-physical attacks of various kinds and degrees including continuous and unjustified criticism, slander, making the victim perform thankless or degrading tasks, and any action that could damage his professional or personal standing in the eyes of third persons, superiors or business contacts. The consequences of such incidents should not be underestimated. The first studies indicate that mobbing is not only detrimental to the victims(cid:146) health, but causes firms significant social costs. It is reported that the work rate of a person subjected to such treatment can decline by 80 %, as it affects workers(cid:146) performance, resistance and concentration and can eventually result in physical and psychological illnesses involving protracted absences from work. Recently, this problem has aroused growing interest at European level. The various national statutory provisions do not at present provide an adequate basis for the establishment of measures to prevent mobbing, protect the victims and provide compensation. A few references to the subject exist in the legislation, but there is no separate body of law aimed at providing a global and effective response. What does the Commission intend to do to address this problem in Europe? 21. 11. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 330 E/181 Does it agree that it is necessary to look into this delicate and important subject more closely by, for example, carrying out a comparative study of mobbing in the various countries of the European Union and examining possible solutions? What internal measures does the Commission intend to take in connection with the administrative reforms currently under way? Answer given by Ms Diamantopoulou on behalf of the Commission (27 April 2000) The Commission agrees with the Honourable Member that this subject should be investigated more closely and, indeed, the Advisory Committee on Safety, Hygiene and Health Protection at Work has set up a working party on the prevention of violence in the workplace. The working document on this subject, drawn up by an institute at the Commission(cid:146)s request, and a publication by the ILO (International Labour Organisation) on violence in the workplace, also presented to the working party, have been forwarded directly to the Honourable Member and to the Secretariat General of the Parliament. At its first meeting in October 1999, the working party decided to investigate the subject of violence in the workplace in general, including mobbing and sexual harassment at work. The working party is currently drawing up an opinion on this subject which is due to be discussed at the plenary meeting of the Advisory Committee planned for October 2000. On the basis of this opinion, the Commission will be able to assess the need for new Community measures to protect workers from violence in the workplace. As part of the reform of the Staff Regulations, Action 47 of the White Paper (1) on reforming the Commission expressly provides for the adoption of provisions to protect the dignity of the person in the workplace. With regard to sexual harassment in particular, which may be considered to be one of the specific aspects of violence in the workplace, in 1990 the Commission published a code of conduct for its staff, which was supplemented and updated in 1996. (1) COM(2000) 200. (2000/C 330 E/208) WRITTEN QUESTION E-0529/00 by Michl Ebner (PPE-DE) to the Commission (28 February 2000) Subject: Workplace equipment for blind switchboard operators The occupation of switchboard operator is one of the few employment opportunities available to blind people. As a consequence of advances in the field of electronics, switchboards are currently being manufactured in such a way that blind and partially-sighted people are no longer able to work independently and in the most effective manner. The new switchboards often do not permit blind people to identify incoming calls, lines which are not engaged, and the engaged signal for internal telephones, as such information only appears on a display suitable for use by people who are able to see. Blind people need to be provided with the information in an acoustic form or in a form identifiable to the touch. In order to ensure that blind and partially-sighted people continue to have the opportunity to work as switchboard operators, and are able to exercise their right to work, it is important for producers of telephone equipment to manufacture switchboards in such a way that they can be easily and inexpensively adapted for use by blind people. Do European directives or regulations exist requiring manufacturers to design equipment in such a way as to meet the needs of blind people? Does the Commission intend to duly examine this problem and to submit appropriate proposals for legislation?


title: Απόφαση αριθ. 1/2000 του συμβουλίου σύνδεσης ΕΕ-Βουλγαρίας, της 28ης Φεβρουαρίου 2000, η οποία παρατείνει επί πενταετία την περίοδο εντός της οποίας οιαδήποτε κρατική ενίσχυση χορηγεί η Βουλγαρία αξιολογείται λαμβάνοντας υπόψη το γεγονός ότι η Βουλγαρία θεωρείται ως περιοχή εξομοιούμενη με τις περιοχές της Κοινότητας που περιγράφονται στο άρθρο 87 παράγραφος 3 στοιχείο α) της συνθήκης για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας

eurovoc_concepts:
Bulgaria
European integration
association agreement (EU)
economic cooperation
trade agreement
trade cooperation

formats: html pdf print

text: 17. 6. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 144/27 II (Πράξεις για την ισχύ των οποίων δεν απαιτείται δηµοσίευση) ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΑΠΟΦΑΣΗ αριθ. 1/2000 ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ ΣΥΝ∆ΕΣΗΣ ΕΕ-ΒΟΥΛΓΑΡΙΑΣ της 28ης Φεβρουαρίου 2000 η οποία παρατείνει επί πενταετία την περίοδο εντός της οποίας οιαδήποτε κρατική ενίσχυση χορηγεί η Βουλγαρία αξιολογείται λαµβάνοντας υπόψη το γεγονός ότι η Βουλγαρία θεωρείται ως περιοχή εξο- µοιούµενη µε τις περιοχές της Κοινότητας που περιγράφονται στο άρθρο 87 παράγραφος 3 στοιχείο α) της συνθήκης για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας (2000/385/ΕΚ) ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΣΥΝ∆ΕΣΗΣ, Έχοντας υπόψη την ευρωπαϊκή συµφωνία σύνδεσης µεταξύ των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων και των κρατών µελών τους, αφενός, και της ∆ηµοκρατίας της Βουλγαρίας, αφετέρου (1), και ιδίως το άρθρο 64 παράγραφος 4 στοιχείο α), Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) Το άρθρο 64 παράγραφος 4 στοιχείο α) της ευρωπαϊκής συµφωνίας ορίζει ότι το Συµβούλιο Σύνδεσης, λαµβάνοντας υπόψη την οικονοµική κατάσταση της Βουλγαρίας, αποφα- σίζει κατά πόσον θα πρέπει να παραταθεί, για µια περαιτέρω πενταετία, η περίοδος εντός της οποίας οιαδήποτε κρατική ενίσχυση χορηγεί η Βουλγαρία αξιολογείται λαµβάνοντας υπόψη το γεγονός ότι η Βουλγαρία θεωρείται ως περιοχή εξοµοιούµενη µε τις περιοχές της Κοινότητας που περιγρά- φονται στο άρθρο 87 παράγραφος 3 στοιχείο α) της συνθήκης. (2) Είναι σκόπιµο να γίνει η παράταση αυτή, ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ: Άρθρο 1 Η περίοδος εντός της οποίας οιαδήποτε κρατική ενίσχυση χορηγεί η Βουλγαρία αξιολογείται λαµβάνοντας υπόψη το γεγονός ότι η Βουλγαρία θεωρείται ως περιοχή εξοµοιούµενη µε τις περιοχές της Κοινότητας που περιγράφονται στο άρθρο 87 παράγραφος 3 στοι- χείο α) της συνθήκης, παρατείνεται για µια περαιτέρω πενταετία. Άρθρο 2 Εντός δύο ετών από την ηµεροµηνία κατά την οποία αρχίζει η πενταετής περίοδος παράτασης και, εν συνεχεία, ετησίως, µέχρι το τέλος της πενταετούς περιόδου, η Βουλγαρία θα παρέχει στην Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων τα αναγκαία περιφερειακά στοιχεία για να εξατάζεται, σύµφωνα µε τη µέθοδο που χρησιµο- ποιεί η Επιτροπή, κατά πόσον η Βουλγαρία συνεχίζει να πληροί τους όρους ώστε να θεωρείται περιοχή εξοµοιούµενη µε τις περιο- χές της Κοινότητας που περιγράφονται στο άρθρο 87 παράγραφος 3 στοιχείο α) της συνθήκης. Άρθρο 3 Η παρούσα απόφαση αρχίζει να ισχύει από την ηµέρα που υιοθετεί- ται. Εφαρµόζεται από την 1η Ιανουαρίου 1998. Βρυξέλλες, 28 Φεβρουαρίου 2000. Για το Συµβούλιο Σύνδεσης Η Πρόεδρος N. MIHAILOVA (1) ΕΕ L 358 της 31. 12. 1994, σ. 2


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0527/00 af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen. Afskaffelse af told- og skatteprivilegier for diplomater.

eurovoc_concepts:
European Commission
diplomatic profession
tax exemption

text: 13. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 46 E/11 En tv(cid:230)rg(cid:229)ende arbejdsgruppe sammensat af repr(cid:230)sentanter for de forskellige generaldirektoraters finans- kontorer er i łjeblikket ved at undersłge, hvad der ligger til grund for forsinkelserne og vil frems(cid:230)tte forslag til at nedbringe dem. I handlingsplanen i del 2 i Kommissionens hvidbog om reformen (1) bekr(cid:230)ftes det s(cid:229)ledes, at et af m(cid:229)lene med reformen er inden 2002 at n(cid:229) op p(cid:229), at 95 % af betalingerne er effektueret inden for de 60 dage (aktion 10: tjenestegrenene vil blive opfordret til at opstille deres egne m(cid:229)l for opfyldelsen af det m(cid:229)l, der er sat for Kommissionen som helhed, nemlig betaling inden for 60 dage for 95 % af fakturaerne i 2002, og at afl(cid:230)gge beretning om de trufne foranstaltninger og resultaterne i deres (cid:229)rlige aktivitetsrapport. Kommissionen vil tage hensyn til denne indikator ved vurderingen af tjenestegrenenes output). Endvidere vil Kommissionen oprette et centralt fakturaregister, som głr det muligt at fłlge bedre op p(cid:229) behandlingen af fakturaerne (hvidbogens aktion 11). (1) KOM(2000) 200 endelig udg. (2001/C 46 E/013) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0527/00 af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen (28. februar 2000) Om: Afskaffelse af told- og skatteprivilegier for diplomater Under henvisning til skriftlig forespłrgsel E-1996/99 (1) og Kommissionens svar, hvori det bl. a. hedder, at opretholdelsen af afgifts- og skatteprivilegierne, som fastlagt i Wienerkonventionen af 1961, ikke l(cid:230)ngere i det indre marked og egentlig burde oph(cid:230)ves, bedes Kommissionen oplyse, om den er begrundet sidelłbende med den konsekvent gennemfłrte linje i spłrgsm(cid:229)let om afskaffelse af de toldfrie indkłbsmu- ligheder for alle EU-borgere ikke ogs(cid:229), under hensyntagen til retf(cid:230)rdighedsprincippet og politisk anst(cid:230)n- dighed, agter at s(cid:230)tte en stopper for de tilsvarende s(cid:230)rprivilegier for ansatte i diplomatiet i EU? (1) EFT C 219 E af 1. 8. 2000, s. 63. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (14. april 2000) tilfłje til sit svar p(cid:229) det (cid:230)rede medlems tidligere skriftlige Kommissionen har intet yderligere at forespłrgsel E-1996/99 ang(cid:229)ende de privilegier, der indrłmmes diplomater i henhold til Wienerkonven- tionen. (2001/C 46 E/014) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0546/00 af William Newton Dunn (ELDR) til Kommissionen (28. februar 2000) Om: Velf(cid:230)rd for burhłns Hvis EU ikke kan sikre en velf(cid:230)rdsklausul under de kommende WTO-forhandlinger, hvad vil Kommis- sionen da głre for at sikre, at producenterne beskyttes mod at blive oversvłmmet af billig import fra tredjelande?


title: Verordnung (EG) Nr. 448/2000 der Kommission vom 28. Februar 2000 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
beef
export
export refund
health control
third country

formats: pdf print

text: 29. 2. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 55/1 I (Veröffentlichungsbedürftige Rechtsakte) VERORDNUNG (EG) Nr. 448/2000 DER KOMMISSION vom 28. Februar 2000 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, (2) ihrem Anhang angeführten Erzeugnisse und Zeiträume festgelegt. In Anwendung der genannten Kriterien sind die im Anhang zur vorliegenden Verordnung ausgewiesenen pauschalen Einfuhrwerte zu berücksichtigen — gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 3223/94 der Kommission vom 21. Dezember 1994 mit Durchführungsbestimmungen zur Einfuhrregelung für Obst und Gemüse (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1498/98 (2), insbesondere auf Artikel 4 Absatz 1, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) Die in Anwendung der Ergebnisse der multilateralen Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde von der der Kommission festzulegenden, pauschalen Einfuhrwerte zu berücksichtigenden Kriterien sind in der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 für die in zur Bestimmung HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 genannten pauschalen Einfuhrwerte sind in der Tabelle im Anhang zur vorliegenden Verordnung festgesetzt. Diese Verordnung tritt am 29. Februar 2000 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 28. Februar 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 337 vom 24. 12. 1994, S. 66. (2) ABl. L 198 vom 15. 7. 1998, S. 4. L 55/2 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 29. 2. 2000 zu der Verordnung der Kommission vom 28. Februar 2000 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise ANHANG KN-Code Drittland-Code (1) (EUR/100 kg) Pauschaler Einfuhrpreis 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 624 999 052 068 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 624 999 052 204 999 052 204 220 600 624 999 052 600 999 039 060 388 400 404 528 720 999 388 400 512 528 720 999 51,3 219,5 135,4 116,8 75,8 159,4 117,3 203,6 203,6 116,7 37,7 127,8 94,1 45,8 36,6 38,7 56,4 44,4 50,8 66,7 58,8 46,4 49,5 74,4 74,4 63,5 61,6 51,2 83,2 67,2 114,7 49,0 149,3 90,0 85,6 101,7 116,9 101,0 97,6 108,4 94,8 90,8 64,3 91,2 (1) Nomenklatur der Länder gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2543/1999 der Kommission (ABl. L 307 vom 2. 12. 1999, S. 46). Der Code „999“ steht für „Verschiedenes“


title: Parecer do Comité Consultivo em matéria de concentrações entre empresas proferido na sua 75.a reunião, de 28/29 de Fevereiro de 2000, relativo a um anteprojecto de decisão relativa ao processo COMP/M.1663 — Alcan/Alusuisse (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
dominant position
economic concentration
industrial enterprise
merger control
restriction on competition

text: C 82/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 5. 4. 2002 do Comité Consultivo em matéria de concentrações entre empresas proferido na sua 75. a reunião, de 28/29 de Fevereiro de 2000, relativo a um anteprojecto de decisão relativa ao processo COMP/M. 1663 — Alcan/Alusuisse PARECER (2002/C 82/02) (Texto relevante para efeitos do EEE) 1. O Comité Consultivo está de acordo com a definição de mercado de produto apresentada no projecto de decisão no que se refere aos seguintes mercados: a) Tri-hidrato de alumina; b) Folha litográfica; c) Recipientes semi-rígidos de alumínio; d) Latas de alumínio para aerossóis; e e) Embalagens flexíveis de alumínio para queijo. 2. O Comité Consultivo está de acordo com a definição de mercado geográfico apresentada no projecto de decisão no que se refere aos seguintes mercados: a) Tri-hidrato de alumina; b) Folha litográfica; c) Recipientes semi-rígidos de alumínio; d) Latas de alumínio para aerossóis; e e) Embalagens flexíveis de alumínio para queijo. 3. O Comité Consultivo está de acordo com a Comissão quanto ao facto de a concentração provocar uma posição dominante da Alcan/Alusuisse nos mercados a) e c). 4. O Comité Consultivo está de acordo com a Comissão quanto ao facto de a concentração provocar uma posição dominante da Alcan/Alusuisse/Pechiney nos mercados d) e e), caso a concentração Alcan/Pechiney seja declarada com- patível com o mercado comum. 5. O Comité Consultivo está de acordo com a Comissão quanto ao facto de a concentração provocar a criação de uma posição dominante duopolística da Alcan/Alusuisse e da VAW no mercado b), devido também à sua participação na empresa comum Norf. 6. O Comité Consultivo está de acordo com a Comissão quanto ao facto de, após a concentração, a concorrência efectiva ser significativamente limitada nos mercados acima referidos; por conseguinte, a concentração é incompatível com o mercado comum. 7. O Comité Consultivo considera provisoriamente que, desde que sejam introduzidas melhorias significativas, em especial no que se refere às folhas litográficas e aos recipientes semi- -rígidos, os compromissos assumidos pelas partes poderão eliminar as preocupações suscitadas pela operação e torná- -la compatível com o mercado comum. 8. O Comité Consultivo convida a Comissão a tomar em con- sideração todas as outras questões levantadas durante o debate. 9. O Comité Consultivo recomenda a publicação do parecer no Jornal Oficial das Comunidades Europeias


title: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/4/EF af 28. februar 2000 om ændring af Rådets direktiv 74/60/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning vedrørende motordrevne køretøjers indre indretning (kabinens indre, bortset fra indvendige førerspejle, betjeningsorganernes udformning, tag eller skydetag, ryglæn og sædebagsider)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
commercial vehicle
motor vehicle
vehicle parts

text: L 87/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 4. 2000 EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2000/4/EF af 28. februar 2000 om ændring af Rådets direktiv 74/60/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning vedrø- rende motordrevne køretøjers indre indretning (kabinens indre, bortset fra indvendige førerspejle, betjeningsorganernes udformning, tag eller skydetag, ryglæn og sædebagsider) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95, hedsniveau som det, der gælder efter direktiv 74/ for direktiv 74/60/EØF 60/EØF. Anvendelsesområdet bør derfor kunne udvides til også at omfatte disse køre- tøjsklasser efter proceduren i artikel 13 i direktiv 70/ 156/EØF. under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2), i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 251 (3), og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) indføres bestemmelser vedrørende elektrisk Der bør drevne ruder i Rådets direktiv 74/60/EØF (4) med det formål at imødegå den fare, som børn kan blive udsat for ved lukning af sådanne ruder. Tilsvarende bestem- melser bør også gælde for elektrisk drevne oplukkelige tagsystemer og adskillelser. Direktivets titel og anvendel- sesområde bør derfor ændres tilsvarende. Direktiv 74/60/EØF er et af særdirektiverne under den EF-typegodkendelsesprocedure, der er fastlagt ved Rådets direktiv 70/156/EØF af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil (5). Følgelig gælder de bestemmelser i direktiv 70/156/EØF, som vedrører køretøjer, køretøjssystemer, komponenter og separate tekniske enheder, også for direktiv 74/60/EØF. I direktiv 70/156/EØF, særlig artikel 3, stk. 4, og artikel 4, stk. 3, kræves det, at der til hvert særdirektiv knyttes et oplysningsskema, relevante punkter i bilag I til nævnte direktiv, og en typegodken- delsesattest, der er baseret på bilag VI til samme direktiv, således at typegodkendelser kan edb-registreres. som indeholder de Det er vigtigt, at køretøjer i andre klasser end M1 — særlig køretøjer i klasse M2 og N1 — snarest muligt kan yde føreren og passagererne, især børn, samme sikker- (1) EFT C 149 af 15. 5. 1998, s. 10. (2) EFT C 407 af 28. 12. 1998, s. 56. (3) Europa-Parlamentets udtalelse af 9. 2. 1999 (EFT C 150 af 28. 5. 1999, fælles holdning af 28. 10. 1999 (EFT C 346 af s. 26), Rådets 2. 12. 1999, s. 17) og Europa-Parlamentets afgørelse af 3. 2. 2000. (4) EFT L 38 af 11. 2. 1974, s. 2. Direktivet er senest ændret ved Kommissionens direktiv 78/632/EØF (EFT L 206 af 29. 7. 1978, s. 26). (5) EFT L 42 af 23. 2. 1970, s. 1. Direktivet er senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/91/EF (EFT L 11 af 16. 1. 1999, s. 25). (5) Ændringerne af direktiv 74/60/EØF vedrører kun de administrative bestemmelser deri samt elektrisk drevne ruder, oplukkelige tagsystemer og adskillelser. Det er derfor ikke nødvendigt at gøre godkendelser, der er meddelt i henhold til direktiv 74/60/EØF, ugyldige og heller ikke at forbyde registrering, salg og ibrugtagning af fabriksnye køretøjer, som ikke har monteret elektrisk drevne ruder, oplukkelige tagsystemer og/eller adskil- lelser, og som er omfattet af sådanne godkendelser. (6) I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet i traktatens artikel 5, stk. 3, går de i dette direktiv fast- satte foranstaltninger ikke ud over, hvad der er nødven- digt for at nå traktatens mål — UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: Artikel 1 Direktiv 74/60/EØF ændres således: 1) Titlen affattes således: »Rådets direktiv 74/60/EØF af 17. december 1973 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om motorkøre- tøjers indre indretning«. 2) Artikel 1, 2 og 3 affattes således: »Artikel 1 I dette direktiv forstås ved »køretøj« ethvert køretøj og påhængskøretøj dertil som defineret i artikel 2 i direktiv 70/156/EØF. Artikel 2 Medlemsstaterne kan ikke nægte EF-typegodkendelse eller national typegodkendelse af et køretøj af grunde, der vedrører køretøjets indre indretning, hvis køretøjet opfylder kravene i bilagene. 8. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 87/23 Artikel 3 Medlemsstaterne kan ikke nægte registrering eller forbyde salg, ibrugtagning eller brug af et køretøj af grunde, der vedrører køretøjets indre indretning, hvis køretøjet opfylder kravene i bilagene. « 3) Artikel 4 og 5 udgår. Dette direktiv medfører ikke, at tidligere godkendelser i 4. henhold til direktiv 74/60/EØF af køretøjstyper, der ikke er udstyret med elektrisk drevne ruder, oplukkelige tagsystemer og/eller adskillelser, bliver ugyldige, eller at sådanne godken- delser ikke kan udvides i henhold til bestemmelserne i det direktiv, i henhold til hvilket de oprindelig blev meddelt. 4) Bilagene ændres som angivet i bilaget til dette direktiv. Artikel 3 Artikel 2 Fra den 8. april 2001 kan medlemsstaterne ikke af 1. grunde, der vedrører den indre indretning: — nægte EF-typegodkendelse eller national typegodkendelse af en type køretøj, eller — forbyde registrering, salg eller ibrugtagning af køretøjer hvis køretøjerne opfylder kravene i direktiv 74/60/EØF. Fra den 8. april 2002 må medlemsstaterne ikke længere 2. udstede EF-typegodkendelse for en ny køretøjstype af grunde, der vedrører køretøjets indre indretning, hvis kravene i direktiv 74/60/EØF ikke er opfyldt. 3. Fra den 8. april 2003 — skal medlemsstaterne som ledsager fabriksnye køretøjer i overensstemmelse med direktiv 70/ 156/EØF, i samme direktivs artikel 7, stk. 1, nævnte formål, og for ugyldige til det typeattester, anse — kan medlemsstaterne nægte registrering, salg og ibrugtag- ning af fabriksnye køretøjer, hvis de ikke er ledsaget af en typeattest, medmindre der sker påberåbelse af artikel 8, stk. 2, i direktiv 70/156/EØF af grunde, der vedrører køretøjernes indre indretning, hvis denne omfatter elektrisk drevne ruder, oplukkelige tagsystemer og/eller adskillelser, og hvis kravene i direktiv 74/60/EØF ikke er opfyldt. 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og admini- strative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 8. april 2001 og underretter straks Kommissionen herom. 2. Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen inde- holde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggø- relsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne. 3. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. Artikel 4 Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Artikel 5 Udfærdiget i Bruxelles, den 28. februar 2000. På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne N. FONTAINE Formand J. PINA MOURA Formand L 87/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 4. 2000 BILAG ÆNDRINGER AF BILAGENE TIL DIREKTIV 74/60/EØF 1. Følgende bilagsfortegnelse indsættes foran bilag I: »BILAGSFORTEGNELSE BILAG I: Anvendelsesområde, definitioner, ansøgning om EF-typegodkendelse af et køretøj, specifikati- oner, meddelelse af EF-typegodkendelse af et køretøj, ændring af type og typegodkendelse samt produktionens overensstemmelse Tillæg 1: Oplysningsskema Tillæg 2: EF-typegodkendelsesattest Tillæg 3: Placering af cylindrisk prøvestang i åbninger i oplukkelige tag og vinduer Tillæg 4: Symbol på førerafbryderen BILAG II: Bestemmelse af hovedets anslagsområde BILAG III: Fremgangsmåde til afprøvning af energiabsorberende materialer BILAG IV: Fremgangsmåde til bestemmelse af H-punktet og ryglænets faktiske hældningsvinkel samt til kontrol af R- og H-punkternes indbyrdes position og af forholdet mellem ryglænets konstruk- tivt bestemte og faktiske hældningsvinkel Tillæg: Den tredimensionale attraps enkelte dele samt dimensioner og masse BILAG V: Metode til måling af fremspring Tillæg: Apparat til måling af fremspring BILAG VI: Apparat og fremgangsmåde til gennemførelse af punkt 5. 2. 1 i bilag I. « 2. Bilag I ændres således: a) Fodnote 1 udgår. b) Titlen affattes således: »ANVENDELSESOMRÅDE, DEFINITIONER, ANSØGNING OM EF-TYPEGODKENDELSE AF ET KØRETØJ, SPECIFIKATIONER, MEDDELELSE AF EF-TYPEGODKENDELSE FOR ET KØRETØJ, ÆNDRING AF TYPE OG TYPEGODKENDELSE SAMT PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE« c) Punkt 1 affattes således: »1. ANVENDELSESOMRÅDE Dette direktiv gælder for køretøjer af klasse M 1 156/EØF. « som defineret i bilag II, del A, til direktiv 70/ d) Punkt 2. 1 og 2. 2 affattes således: »2. 1. 2. 1. 1. 2. 1. 2. 2. 1. 3. 2. 1. 4. 2. 1. 5. 2. 2. ved »indre indretning«: det indre af passagerkabinen, undtagen indvendige førerspejle betjeningsorganernes udformning tag eller oplukkeligt tag ryglæn og sædebagsider elektrisk drevne ruder, oplukkelige tagsystemer og adskillelser ved »køretøjstype«, hvad angår den indre indretning af passagerkabinen, motorkøretøjer, der ikke frembyder væsentlige indbyrdes forskelle med hensyn til:« 8. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 87/25 e) Der indsættes følgende nye punkter: »2. 2. 3. tag eller oplukkeligt tag 2. 2. 4. ryglæn og sædebagsider 2. 2. 5. elektrisk drevne ruder, oplukkelige tagsystemer og adskillelser«. f) Der indsættes følgende nye punkter: »2. 10. ved »elektriske ruder«, der lukkes ved hjælp af strøm fra køretøjet 2. 11. 2. 12. 2. 13. ved »elektrisk drevet oplukkeligt tagsystem«, bevægelige paneler i køretøjets tag, som lukkes ved hjælp af strøm fra køretøjet ved enten en skydebevægelse eller en vippebevægelse, dog ikke kalechesystemer ved »elektrisk drevet adskillelse«, et system, der opdeler passagerkabinen i mindst to dele, og som lukkes ved hjælp af strøm fra køretøjet ved »åbning« den største uhindrede åbning mellem overkant eller forkant — afhængigt af lukkeret- ningen — på en elektrisk drevet rude, et oplukkeligt tagsystem eller en adskillelse og den køretøjsdel, der udgør rudens, adskillelsens eller tagsystemets afgrænsning, når den betragtes inde fra køretøjet eller — hvad angår adskillelsessystemet — fra den bageste ende af passagerkabinen. En åbning måles ved, at der (uden brug af kræfter) indføres en cylindrisk prøvestang i den, normalt vinkelret på ruden, tagpanelet eller adskillelsen som vist i figur 1, i retning fra køretøjets indre eller fra den bageste del af passagerkabinen. « g) Punkt 3. -3. 3 affattes således: »3. 3. 1. 3. 2. 3. 3. ANSØGNING OM EF-TYPEGODKENDELSE AF ET KØRETØJ Ansøgning om EF-typegodkendelse af et køretøj, hvad angår dets indre indretning, i henhold til direktiv 70/156/EØF, artikel 3, stk. 4, indgives af køretøjets fabrikant. Oplysningsskemaet udformes som vist i tillæg 1. Den tekniske tjeneste, som har ansvaret for udførelse af typegodkendelsesprøvningen, skal have udleveret følgende:«. h) Der indsættes følgende nye punkter: »5. 5. 2. Elektrisk drevne oplukkelige tagsystemer 5. 5. 2. 1. Derudover skal elektrisk drevne oplukkelige tagsystemer og betjeningsanordningerne dertil opfylde forskrifterne i punkt 5. 8«. i) Punkt 5. 8 og 5. 8. 1 omnummereres og bliver punkt 5. 9 og 5. 9. 1. j) Der indsættes følgende nye punkter: »5. 8. 5. 8. 1. Elektrisk drevne ruder, oplukkelige tagsystemer og adskillelser Nedenstående krav til elektrisk drevne ruder, oplukkelige tagsystemer og adskillelser tager sigte på at mindske faren for personskade som følge af utilsigtet aktivering eller fejlbetjening. 5. 8. 2. Normale brugskrav Bortset fra de tilfælde, der er omhandlet i punkt 5. 8. 3, må elektrisk drevne ruder, oplukkelige tagsystemer og adskillelser kun kunne lukkes, når en eller flere af følgende betingelser er opfyldt: 5. 8. 2. 1. når tændingsnøglen er anbragt i tændingslåsen i en hvilken som helst anvendelsesposition 5. 8. 2. 2. ved muskelkraft alene, uden hjælp fra køretøjets elektriske system 5. 8. 2. 3. ved kontinuerlig aktivering udefra ved hjælp af et låsesystem 5. 8. 2. 4. 5. 8. 2. 5. i tidsrummet fra det øjeblik, hvor tændingen er slået fra og/eller nøglen er fjernet, til det øjeblik, hvor en af de to fordøre er åbnet så meget, at fører eller passager kan stige ud når lukkebevægelsen for elektrisk drevet rude, oplukkeligt tagsystem eller adskillelse begynder fra en åbning på højst 4 mm L 87/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 4. 2000 5. 8. 2. 6. når en elektrisk drevet rude i en dør uden vinduesramme lukker automatisk som følge af, at døren lukkes. I så fald må den største åbning som defineret i punkt 2. 13, inden ruden lukkes, højst være 12 mm 5. 8. 2. 7. lukning ved kontinuerlig aktivering af en fjernbetjeningsenhed er tilladt under én af følgende forud- sætninger: 5. 8. 2. 7. 1. fjernbetjeningsanordningen må ikke kunne lukke elektrisk drevne ruder, oplukkelige tagsystemer eller adskillelser fra en afstand af mere end 11 m fra køretøjet 5. 8. 2. 7. 2. fjernbetjeningsanordningen må ikke kunne lukke elektrisk drevne ruder, oplukkelige tagsystemer eller adskillelser: — hvis der mellem anordningen og køretøjet findes en uigennemsigtig flade, og — hvis afstanden mellem fjernbetjeningsanordningen og køretøjet er større end 6 m. 5. 8. 2. 8. Lukning ved et enkelt tryk er kun tilladt for elektrisk drevet rude i førersiden og oplukkelige tagsystemer, og kun når tændingen er slået til. 5. 8. 3. Automatisk genåbning 5. 8. 3. 1. Ingen af kravene i punkt 5. 8. 2 gælder, hvis elektrisk drevne ruder, oplukkelige tagsystemer og adskillelser er forsynet med automatisk genåbning. 5. 8. 3. 1. 1. Anordningen skal genåbne ruden, tagsystemet eller adskillelsen, inden klemmekraften har nået en værdi på 100 N, inden for en åbning på 200 mm til 4 mm over overkanten på en rude eller adskillelse, foran forkanten på et skydetag eller ved bagkanten på et vippetag. 5. 8. 3. 1. 2. Ved en sådan automatisk genåbning skal ruden, taget eller adskillelsen bevæge sig til en af følgende stillinger: 5. 8. 3. 1. 2. 1. En stilling, hvor en halvstiv cylinderformet stang med en diameter på 200 mm kan anbringes i åbningen med samme berøringspunkter som benyttes til bestemmelse af genåbningsegenskaberne i punkt 5. 8. 3. 1. 1. 5. 8. 3. 1. 2. 2. En stilling, som mindst svarer til stillingen, inden lukningen påbegyndtes. 5. 8. 3. 1. 2. 3. En stilling, der er mindst 50 mm mere åben end stillingen, da genåbningen påbegyndtes. 5. 8. 3. 1. 2. 4. Den største åbningsvinkel for vippetag. 5. 8. 3. 1. 3. Kontrol af elektrisk drevne ruder, oplukkelige tagsystemer og adskillelser med automatisk genåbning foretages ved, at der indføres et måleinstrument eller en prøvestang i åbningen inde fra køretøjet eller — for adskillelser — fra den bageste del af passagerkabinen på en sådan måde, at stangens cylindriske overflade er i berøring med en hvilken som helst del af køretøjet, som udgør afgrænsningen af vinduet, tagåbningen eller adskillelsen. Måleinstrumentets forhold mellem kraft og deformation må højst være 10 N/mm. Prøvestangens placering (som normalt er vinkelret på ruden, taget eller adskillelsen) er vist i tillæg 3, figur 1. 5. 8. 4. Placering og betjening af afbryder 5. 8. 4. 1. 5. 8. 4. 2. Afbrydere til elektrisk drevne ruder, oplukkelige tagsystemer og adskillelser skal være anbragt og kunne betjenes på en sådan måde, at der er mindst mulig fare for utilsigtet lukning. Lukning må kun kunne ske ved kontinuerlig påvirkning af afbryderen, undtagen i de af punkt 5. 8. 2. 6, 5. 8. 2. 8 og 5. 8. 3 omfattede tilfælde. Alle afbrydere til bageste sideruder, oplukkelige tagsystemer og adskillelser, som er beregnet til at skulle betjenes af passagerer bag i køretøjet, skal kunne afbrydes med en afbryder, som betjenes af føreren og er anbragt foran et lodret tværplan gennem forsædernes R-punkter. Førerafbryderen kan udelades, hvis bageste sideruder, oplukkelige tagsystemer eller adskillelser er udstyret med automatisk genåbning. Hvis førerafbryderen imidlertid forefindes, må den ikke kunne blokere den automatiske genåbning. Førerafbryderen skal placeres således, at risikoen for utilsigtet aktivering reduceres til et minimum. Den mærkes med det symbol, der er vist i tillæg 4. 8. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 87/27 5. 8. 5. Beskyttelsesanordninger Anordninger til beskyttelse af det elektriske system i tilfælde af overbelastning eller blokering skal reaktiveres automatisk, når afbryderen til ruder, oplukkeligt tagsystem eller adskillelse aktiveres. 5. 8. 6. Anvisninger i instruktionsbog 5. 8. 6. 1. I køretøjets instruktionsbog skal der være tydelige anvisninger om elektrisk drevne ruder, oplukkelige tagsystemer og adskillelser, bl. a. følgende: 5. 8. 6. 1. 1. forklaring af eventuelle følger (fastklemning) 5. 8. 6. 1. 2. brug af førerafbryderen 5. 8. 6. 1. 3. en ADVARSEL om farerne — især for børn — ved ukorrekt brug/aktivering af elektrisk drevne ruder, oplukkelige tagsystemer og adskillelser. Oplysningerne skal omfatte førerens ansvar, herunder anvis- ninger for passagererne, og en anbefaling om kun at forlade køretøjet, hvis nøglen er taget ud af tændingslåsen 5. 8. 6. 1. 4. en ADVARSEL om at udvise særlig forsigtighed ved brug af fjernbetjeningen (jf. punkt 5. 8. 2. 7), f. eks. kun at aktivere den, når køretøjet er fuldt synligt, så det er sikkert, at ingen kan komme i klemme i elektrisk drevne ruder, oplukkelige tagsystemer eller adskillelser. « k) Punkt 6, 7 og 8 affattes således: »6. 6. 1. 6. 2. 6. 3. 7. 7. 1. 8. 8. 1. MEDDELELSE AF EF-TYPEGODKENDELSE AF ET KØRETØJ Er de pågældende krav opfyldt, meddeles EF-typegodkendelse i henhold til artikel 4, stk. 3, i direktiv 70/156/EØF. EF-typegodkendelsesattesten udformes som vist i tillæg 2. Hver godkendt køretøjstype tildeles et godkendelsesnummer i henhold til bilag VII i direktiv 70/ 156/EØF. En medlemsstat må ikke tildele samme nummer til to forskellige køretøjstyper. ÆNDRING AF TYPE OG TYPEGODKENDELSE Ved ændring af en type, der er godkendt i henhold til dette direktiv, finder bestemmelserne i artikel 5 i direktiv 70/156/EØF anvendelse. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE Der træffes foranstaltninger til sikring af produktionens overensstemmelse med den godkendte type, jf. bestemmelserne i artikel 10 i direktiv 70/156/EØF. « l) Der indsættes følgende nye tillæg: L 87/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 4. 2000 »Tillæg 1 OPLYSNINGSSKEMA Nr. … I henhold til bilag I til Rådets direktiv 70/156/EØF (1) om EF-typegodkendelse af et køretøj for så vidt angår dets indre indretning (Direktiv 74/60/EØF, senest ændret ved direktiv 2000/4/EF) Nedennævnte oplysninger skal tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i en passende målestok på A4-ark eller foldet til denne størrelse. Eventuelle fotografier skal være tilstrækkelig detaljerede. Hvis systemer, komponenter eller separate tekniske enheder omfatter elektro- nisk styrede funktioner, anføres relevante funktionsspecifikationer. forelægges i 0. 0. 1. 0. 2. 0. 3. ALMINDELIGE OPLYSNINGER Fabriksmærke (firmabetegnelse):. Køretøjets type:. Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet b):. 0. 3. 1. Mærkets anbringelsessted:. 0. 4. 0. 5. 0. 8. 9. Køretøjets klasse c):. Fabrikantens navn og adresse:. Adresse på samlefabrik(ker):. KARROSSERI 9. 10. Indvendigt udstyr 9. 10. 1. Beskyttelse af fører og passagerer 9. 10. 1. 1. Oversigtsplan eller fotografier, der viser placeringen af vedlagte snit eller projektioner:. 9. 10. 1. 2. 9. 10. 1. 3. Fotografier eller tegninger, der viser referenceområdet, herunder det undtagne område (punkt 2. 3. 1 i bilag I til direktiv 74/60/EØF):. Fotografier, tegninger og/eller en eksploderet projektion af det indvendige udstyr, som viser kabinens dele og de anvendte materialer med undtagelse af indvendige førerspejle, betjeningsorganernes udformning, tag og oplukkeligt tag, ryglæn, sæder og sædebagsider:. 9. 10. 3. Sæder 9. 10. 3. 5. Koordinater eller tegning af R-punktet (x) 9. 10. 3. 5. 1. Førersædet:. 9. 10. 3. 5. 2. Alle andre siddepladser:. 9. 10. 3. 6. Ryglænets vinkel 9. 10. 3. 6. 1. Førersædet:. 9. 10. 3. 6. 2. Alle andre siddepladser:. (Dato, sagsnr. ) (1) Punkter og fodnoter i dette oplysningsskema er nummereret som i bilag I til direktiv 70-156/EØF. Ikke relevante punkter er udeladt. 8. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 87/29 Tillæg 2 MODEL (største format: A4 (210 mm × 297 mm)) EF-TYPEGODKENDELSESATTEST MYNDIGHEDENS STEMPEL Meddelelse om — typegodkendelse (1) — udvidelse af typegodkendelse (1) — nægtelse af typegodkendelse (1) — inddragelse af typegodkendelse (1) af køretøj/komponent/separat teknisk enhed (1) 2000/4/EF. i henhold til direktiv 74/60/EØF, senest ændret ved direktiv Typegodkendelse nr. :. Begrundelse for udvidelse:. Del I 0. 1. 0. 2. 0. 3. Fabriksmærke (firmabetegnelse):. Type:. Eventuelle typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet/komponenten/den separate tekniske enhed (1) (2):. 0. 3. 1. Denne mærknings placering:. 0. 4. 0. 5. 0. 7. Køretøjets klasse (3):. Fabrikantens navn og adresse:. For komponenter og separate tekniske enheder, EF-godkendelsesmærkets anbringelsessted og fastgørelses-. måde: 0. 8. Adresse(r) på samlefabrik(ker):. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Eventuelle supplerende oplysninger: se tillæg Del II Teknisk tjeneste, der forestår prøvningen:. Prøvningsrapportens dato:. Prøvningsrapportens nummer:. Eventuelle bemærkninger: se tillæg Sted:. Dato:. Underskrift:. Indholdsfortegnelsen til den informationspakke, der er indgivet til den godkendende myndighed, og som kan fås ved henvendelse dertil, er vedlagt. Tillæg til EF-typegodkendelsesattest nr. … vedrørende typegodkendelse af køretøj i henhold til direktiv 74/60/EØF, senest ændret ved direktiv 2000/4/EF 1. 1. 1. 1. 2. 5. Supplerende oplysninger Karrosseritype:. Antal siddepladser:. Bemærkninger: (f. eks. gyldig for både højre- og venstrestyrede køretøjer). (1) Det ikke gældende overstreges. (2) Indeholder typeidentifikationen tegn, som ikke indgår i beskrivelsen af den type køretøj, komponent eller separate tekniske enhed, som omfattes af denne typegodkendelsesattest, erstattes de pågældende tegn i dokumentationen med symbolet »?« (f. eks. ABC??123??). (3) Som defineret i bilag II, del A, til direktiv 70/156/EØF. L 87/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 4. 2000 Tillæg 3 8. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 87/31 Tillæg 4 «


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0536/00 från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen. Vården på ålderdomshem.

eurovoc_concepts:
European social policy
legal basis
social facilities

text: C 303 E/202 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/229) SKRIFTLIG FR¯GA E-0531/00 fr(cid:229)n Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: Eventuella bidrag till de italienska fackf(cid:246)reningarna CGIL, CISL och UIL Kan kommissionen ange om gemenskapsst(cid:246)d har beviljats, och i s(cid:229) fall med hur mycket, till de italienska fackf(cid:246)reningarna CGIL, CISL och UIL eller andra sammanslutningar eller f(cid:246)retag som p(cid:229) n(cid:229)got s(cid:228)tt (cid:228)r knutna till dessa fackf(cid:246)reningar? Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (23 mars 2000) ConfØdØration gØnØrale italienne des travailleurs (CGIL), ConfØdØration italienne des syndicats ouvriers (CISL) och Union italienne des travailleurs (UIL) kan i sin egenskap av arbetstagarorganisationer f(cid:229) bidrag fr(cid:229)n gemenskapen enligt budgetposterna B3-4000 (relationer mellan arbetsmarknadens parter och social dialog), B3-4002 (utbildnings- och informations(cid:229)tg(cid:228)rder till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r arbetstagarorganisationer) och B3-4003 (information till, samr(cid:229)d med och medverkan av representanter i f(cid:246)retag), f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra st(cid:246)dber(cid:228)ttigande (cid:229)tg(cid:228)rder, huvudsakligen f(cid:246)r att anordna m(cid:246)ten och seminarier av transnationell karakt(cid:228)r inklusive genomf(cid:246)rande av resultat av den europeiska sociala dialogen. F(cid:246)rslagsinfordringar med villkoren f(cid:246)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigande och m(cid:246)jligheter till samfinansiering offentliggj(cid:246)rs p(cid:229) webbplatsen Europa (http:// europa. eu. int/comm/dg05/soc-dial/social/index-en. htm). Under de tre senaste (cid:229)ren har dessa tre fackliga organisationer kunnat f(cid:229) ett trettiotal samfinansieringar fr(cid:229)n gemenskapen fr(cid:229)n dessa budgetposter. (2000/C 303 E/230) SKRIFTLIG FR¯GA E-0535/00 fr(cid:229)n Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: Programmet Europa 2000 Vilka (cid:228)r de 55 projekt som kommissionen har valt f(cid:246)r programmet Europa 2000? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Romano Prodi (18 april 2000) Kommissionen har inte tillr(cid:228)ckliga upplysningar f(cid:246)r att kunna unders(cid:246)ka (cid:228)rendet och kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte besvara fr(cid:229)gan f(cid:246)r tillf(cid:228)llet. Den skulle vilja uppmana ledamoten att inkomma med flera detaljer. (2000/C 303 E/231) SKRIFTLIG FR¯GA E-0536/00 fr(cid:229)n Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: V(cid:229)rden p(cid:229) (cid:229)lderdomshem Vilka europeiska best(cid:228)mmelser reglerar och harmoniserar v(cid:229)rden p(cid:229) (cid:229)lderdomshem? 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/203 Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att genomf(cid:246)ra n(cid:229)gon studie som kan bidra till att ge v(cid:229)rdtagarna mer ro och s(cid:228)kerhet? Har det gjorts n(cid:229)gon sammanst(cid:228)llning av de allvarligaste fallen (inklusive (cid:228)ldre m(cid:228)nniskors d(cid:246)d) som intr(cid:228)ffat under de senaste (cid:229)ren med h(cid:228)nvisning till orsaker, eventuella brister i lagen och p(cid:229)visbar f(cid:246)rsumlighet? Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (20 mars 2000) Kommissionen skulle vilja h(cid:228)nvisa parlamentsledamoten till svaret p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)ga, E-2474/99, som st(cid:228)lldes av PØrez Alvarez. (1) Kommissionen har inga planer p(cid:229) att inleda n(cid:229)gra studier p(cid:229) detta omr(cid:229)de. (1) EGT C 203, 18. 7. 2000, s. 174. (2000/C 303 E/232) SKRIFTLIG FR¯GA P-0555/00 fr(cid:229)n Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) till kommissionen ˜mne: Diskriminering av en medlemsstats egna medborgare (23 februari 2000) Den danska regeringen har framst(cid:228)llt ett lagf(cid:246)rslag till (cid:228)ndring av den danska semesterlagen. F(cid:246)rslaget ger anst(cid:228)llda med kollektivavtal m(cid:246)jlighet att f(cid:246)ra (cid:246)ver fler (cid:228)n 20 semesterdagar till det f(cid:246)ljande semester(cid:229)ret. Den nya best(cid:228)mmelsen g(cid:228)ller inte arbetstagare utan avtal. Lagf(cid:246)rslaget semesterdagar till det f(cid:246)ljande (cid:229)ret. Det avg(cid:246)rande (cid:228)r om man (cid:228)r ansluten till ett kollektivavtal eller inte. inneb(cid:228)r att danska medborgare kommer att diskrimineras n(cid:228)r det g(cid:228)ller (cid:246)verf(cid:246)ring av Anser kommissionen att det (cid:228)r f(cid:246)renligt med f(cid:246)rdraget att en medlemsstat diskriminerar sina medborgare innanf(cid:246)r de egna gr(cid:228)nserna? Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (16 mars 2000) I artikel 7 i r(cid:229)dets direktiv 93/104/EG om arbetstidens f(cid:246)rl(cid:228)ggning i vissa avseenden (1) f(cid:246)reskrivs: (cid:148)Medlemsstaterna skall vidta de (cid:229)tg(cid:228)rder som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att se till att varje arbetstagare f(cid:229)r en (cid:229)rlig betald semester om minst fyra veckor i enlighet med vad som f(cid:246)reskrivs genom nationell lagstiftning eller praxis ang(cid:229)ende r(cid:228)tten till och beviljandet av s(cid:229)dan semester. (cid:148) Under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att den danska lagstiftningen efter en eventuell (cid:228)ndring garanterar att artikel 7 i r(cid:229)dets direktiv 93/104/EG f(cid:246)ljs, h(cid:246)r fr(cid:229)gan till de danska myndigheternas kompetensomr(cid:229)de. (1) EGT L 307, 13. 12. 1993. (2000/C 303 E/233) SKRIFTLIG FR¯GA P-0574/00 fr(cid:229)n Fernando FernÆndez Mart(cid:237)n (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Formulering av f(cid:246)rdragets artikel 158 om (cid:246)ar (23 februari 2000) I december 1999 st(cid:228)llde jag fr(cid:229)ga P-2579/99 (1) till kommissionen ang(cid:229)ende dess tolkning av de olika formuleringar som EU-f(cid:246)rdragets artikel 158 om unionens (cid:246)ar har f(cid:229)tt. I sitt svar av den 18 januari 2000 h(cid:228)vdar ordf(cid:246)randen Prodi i kommissionens namn att eventuella skillnader mellan dokument CONF 400/97


title: PREGUNTA ESCRITA P-0639/00 de Joaquim Miranda (GUE/NGL) a la Comisión. Situación de catástrofe en Mozambique.

eurovoc_concepts:
EU aid
Mozambique
bad weather
emergency aid

text: 26. 1. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 26 E/75 reconocimiento de los derechos de las minor(cid:237)as culturales. El Parlamento Europeo ya expres(cid:243) ante- riormente la necesidad de un reconocimiento de los derechos de los kurdos como pueblo en Turqu(cid:237)a. El reconocimiento de los kurdos como minor(cid:237)a representa un paso hacia la obtenci(cid:243)n de derechos culturales. Los criterios de Copenhague no son muy detallados, por lo que se prestan a interpretaciones. Segœn las declaraciones del Primer Ministro Ecevit durante la Conferencia de Helsinki, Turqu(cid:237)a estaba realizando esfuerzos en pro de la democratizaci(cid:243)n. Sin embargo, en lo que respecta a la cuesti(cid:243)n del reconocimiento de la lengua kurda, el Primer Ministro opina que la posici(cid:243)n de Turqu(cid:237)a con respecto al Sudeste del pa(cid:237)s cambiarÆ en cuanto deje de existir all(cid:237) el separatismo. Este tipo de declaraciones demuestran que Ecevit aprovecharÆ al mÆximo la «zona gris» existente a la hora de conceder o no unos derechos culturales a los kurdos. Existe el peligro de que unas concesiones vagas por parte de Turqu(cid:237)a propicien la adhesi(cid:243)n a la Uni(cid:243)n. Sin embargo, estÆ claro que las medidas adoptadas hasta la fecha por el Estado turco no son suficientes para considerar dicho pa(cid:237)s como una democracia ni para garantizar los derechos de los kurdos como minor(cid:237)a, y mucho menos como pueblo. ¿Puede explicar la Comisi(cid:243)n su punto de vista sobre el grado de cumplimiento por parte de Turqu(cid:237)a de los criterios para la adhesi(cid:243)n? ¿CuÆl es el punto de vista de la Comisi(cid:243)n sobre los derechos de los kurdos como minor(cid:237)a cultural? ¿De quØ modo piensa evaluar la Comisi(cid:243)n el grado de cumplimiento por parte de Turqu(cid:237)a de los criterios de Copenhague y el reconocimiento de los derechos de los kurdos como minor(cid:237)a cultural? ¿QuØ medidas adoptarÆ la Comisi(cid:243)n para seguir la evoluci(cid:243)n de Turqu(cid:237)a en lo tocante a la adhesi(cid:243)n y a los criterios conexos? Respuesta del Sr. Verheugen en nombre de la Comisi(cid:243)n (27 de marzo de 2000) En su œltimo informe peri(cid:243)dico adoptado en octubre de 1999 (1), la Comisi(cid:243)n concluy(cid:243) que los progresos recientes confirman que, aunque reœne las caracter(cid:237)sticas bÆsicas de un sistema democrÆtico, Turqu(cid:237)a no cumple aœn los criterios pol(cid:237)ticos de Copenhague. Hay carencias graves en materia de derechos humanos y de protecci(cid:243)n de las minor(cid:237)as [(cid:133)]. Con respecto a la cuesti(cid:243)n de los ciudadanos turcos de origen kurdo, el informe peri(cid:243)dico reiter(cid:243) la opini(cid:243)n contenida en el informe de 1998 de que «una soluci(cid:243)n civil podr(cid:237)a incluir el reconocimiento de ciertas formas de identidad cultural kurda y una mayor tolerancia de las formas de expresi(cid:243)n de esa identidad, a condici(cid:243)n de que no propicie el separatismo o el terrorismo». Un elemento central de la nueva estrategia de preadhesi(cid:243)n para Turqu(cid:237)a, emprendida en el Consejo Europeo de Helsinki de diciembre de 1999, es la asociaci(cid:243)n para la adhesi(cid:243)n (AP) que prepararÆ la Comisi(cid:243)n antes de su adopci(cid:243)n por el Consejo. El objetivo de esta AP consiste, principalmente, en fijar las prioridades de Turqu(cid:237)a en todos los Æmbitos de los criterios de Copenhague (incluido el Æmbito pol(cid:237)tico) para preparar a Turqu(cid:237)a para su adhesi(cid:243)n a la Uni(cid:243)n. Se supervisarÆ regularmente la realizaci(cid:243)n de las prioridades de la AP a travØs de mecanismos apropiados, como el ComitØ de Asociaci(cid:243)n y los informes peri(cid:243)dicos anuales. (1) COM(1999) 514 final. (2001/C 26 E/094) PREGUNTA ESCRITA P-0639/00 de Joaquim Miranda (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (28 de febrero de 2000) Asunto: Situaci(cid:243)n de catÆstrofe en Mozambique Mozambique se ha visto afectado por fuertes temporales que ya han causado, entre otras situaciones, un importante nœmero de personas sin hogar, la pØrdida de muchas cabezas de ganado (hasta el momento del orden de 40 000), la destrucci(cid:243)n de unas 70 000 hectÆreas de cultivos (principalmente ma(cid:237)z y arroz), ademÆs de grandes dificultades en el suministro de agua potable a la poblaci(cid:243)n. C 26 E/76 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 26. 1. 2001 Habida cuenta de los graves problemas econ(cid:243)micos, sociales y sanitarios generados por estos temporales (cid:129)que aœn pueden aumentar con la llegada prevista de un nuevo cicl(cid:243)n(cid:129) y de la fragilidad de la econom(cid:237)a mozambiqueæa (cid:129)hecho que imposibilita una respuesta pronta y adecuada(cid:129), ¿puede informar la Comisi(cid:243)n de las medidas de emergencia que tiene intenci(cid:243)n de adoptar con objeto de apoyar a las autoridades de este pa(cid:237)s para que puedan hacer frente a la calamitosa situaci(cid:243)n que estÆ padeciendo? Respuesta del Sr. Nielson en nombre de la Comisi(cid:243)n (24 de marzo de 2000) La Comisi(cid:243)n estÆ muy preocupada por la situaci(cid:243)n de emergencia en la que se encuentra Mozambique. Las lluvias torrenciales que han ca(cid:237)do de manera ininterrumpida en `frica meridional, agravadas por el paso del cicl(cid:243)n Eline, han provocado el desplazamiento masivo de la poblaci(cid:243)n y graves daæos a viviendas e infraestructuras. Son muchas las personas que han perdido la vida, han sufrido daæos f(cid:237)sicos o se encuentran desaparecidas. El Gobierno de Mozambique ha apelado a la ayuda humanitaria de los terceros pa(cid:237)ses. La comunidad internacional ha proporcionado una ayuda considerable en la realizaci(cid:243)n de las operaciones de bœsqueda y salvamento (ya concluidas) y de las medidas humanitarias que se estÆn llevando a cabo. Las contribuciones y los compromisos oficiales ascienden hasta la fecha a 100 M€, un 60 % de los cuales han sido aportados por la Comunidad (Comisi(cid:243)n y Estados miembros). Los d(cid:237)as 2 y 3 de marzo de 2000, el miembro de la Comisi(cid:243)n responsable de desarrollo y ayuda humanitaria visit(cid:243) Mozambique, en compaæ(cid:237)a del ministro de Asuntos Exteriores portuguØs, para evaluar la situaci(cid:243)n. DespuØs de la primera inundaci(cid:243)n causada por las fuertes precipitaciones de comienzos de febrero, la Comisi(cid:243)n aprob(cid:243) una ayuda de urgencia, canalizada por su Oficina de Ayuda Humanitaria (ECHO) a travØs de la Cruz Roja y los socios de las organizaciones no gubernamentales (ONG), por importe de 1 mill(cid:243)n de €, de los cuales 750 000 se destinaron a Mozambique y 250 000, a Botsuana. Las organizaciones citadas han hecho frente a las necesidades mÆs urgentes, trasladando a la poblaci(cid:243)n en peligro a zonas mÆs los productos de primera necesidad, alojamiento de seguras y proporcionÆndole, al mismo tiempo, emergencia, atenci(cid:243)n mØdica, agua e instalaciones sanitarias. AdemÆs, a nivel local, se han puesto a disposici(cid:243)n del delegado de la Comisi(cid:243)n y del Gobierno de Mozambique 1,4 M€ de la l(cid:237)nea presupuestaria correspondiente para mejorar la seguridad alimentaria de las v(cid:237)ctimas. A ra(cid:237)z de los daæos causados por el cicl(cid:243)n Eline, la Comisi(cid:243)n ha adoptado, mediante una segunda decisi(cid:243)n, el env(cid:237)o de 2 M€, destinados principalmente a ayuda de urgencia en las cuencas de los r(cid:237)os Limpopo y Save (provincias de Gaza, Inhambane y Sofala), donde se han producido los mayores daæos y el Øxodo ha adquirido las proporciones mÆs graves. Una tercera decisi(cid:243)n de financiaci(cid:243)n ECHO, aœn mÆs importante, elaborada en estrecha colaboraci(cid:243)n con los socios en Maputo, fue la aprobada el 14 de marzo de 2000 por un grupo de trabajo interservicios (ECHO, DG Desarrollo y SCR) creado para garantizar la coherencia de la intervenci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n a corto y medio plazo. El objetivo esencial de la tercera decisi(cid:243)n es impulsar la reinstalaci(cid:243)n mediante la seguridad alimentaria de urgencia (la siembra se iniciarÆ dentro unas semanas), el abastecimiento de agua y las instalaciones sanitarias, la asistencia mØdica (incluida la rehabilitaci(cid:243)n a pequeæa escala de los centros sanitarios) y la preparaci(cid:243)n necesaria para hacer frente a una posible epidemia de c(cid:243)lera. Recientemente se ha concluido en Mozambique una misi(cid:243)n de evaluaci(cid:243)n de las necesidades, de diez d(cid:237)as de duraci(cid:243)n, y se ha contratado a un asistente tØcnico permanente de ECHO, que a partir de la semana pr(cid:243)xima supervisarÆ in situ la ejecuci(cid:243)n de las operaciones financiadas por ECHO y colaborarÆ con la estructura central de coordinaci(cid:243)n creada por el Gobierno de Mozambique con el apoyo de las Naciones Unidas. La Comisi(cid:243)n estÆ preparando tambiØn una respuesta comunitaria a medio plazo que combinarÆ la cofinanciaci(cid:243)n de las ONG con las operaciones del Fondo Europeo de Desarrollo (FED) para ayudar a Mozambique a superar la crisis y restablecer el veloz ritmo de crecimiento por el que Mozambique hab(cid:237)a trabajado tan duramente. El miembro de la Comisi(cid:243)n anunci(cid:243), durante su visita a Mozambique, una contribuci(cid:243)n adicional de 21 M€. Se prevØ que esta intervenci(cid:243)n permita prolongar la actual fase de emergencia hasta lograr la reconstrucci(cid:243)n en un plazo de unos tres o cuatro aæos


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0638/00 von Adriana Poli Bortone (UEN) an die Kommission. Beihilfen für landwirtschaftliche Erzeuger.

eurovoc_concepts:
EU aid
European Commission
European Parliament
Kosovo
aid to agriculture
economic reconstruction
export refund
interinstitutional relations (EU)
programme budgeting

text: C 46 E/22 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 13. 2. 2001 dies f(cid:252)r einige Sektoren landwirtschaftlicher Erzeugung mit sich bringen, deren Hauptkunden im Bereich Ausfuhr-Verarbeitung zu finden sind, angesichts des Problems der Kontinuit(cid:228)t, das insbesondere in Unter- nehmen, die an bestimmte Erzeugnisse gebunden sind, auftreten kann? Welche Studien oder Berichte liegen diesbez(cid:252)glich vor? (2001/C 46 E/026) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0633/00 von Mar(cid:237)a Ayuso GonzÆlez (PPE-DE) an die Kommission (3. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Soziale und wirtschaftliche Folgen der schrittweisen Abschaffung der Ausfuhrerstattungen f(cid:252)r den Export- und Veredelungssektor Die Welthandelsorganisation (cid:252)bt Druck aus, damit die Ausfuhrerstattungen verringert oder abgeschafft werden. Viele Unternehmen aus dem Vermarktungs- und Exportbereich erhalten jedoch Ausfuhrerstat- tungen und f(cid:252)hren vor der Ausfuhr technische oder Veredelungsprozesse durch. Hat die Kommission die sozialen und wirtschaftlichen Folgen vorausgesehen, die die schrittweise Abschaffung der Ausfuhrerstat- tungen f(cid:252)r den Export- und Veredelungssektor im allgemeinen haben w(cid:252)rde? Diese Erstattungen haben sich bei vielen Erzeugnissen als f(cid:252)r die Wirtschaftlichkeit des Exports und manchmal f(cid:252)r den Fortbestand des Unternehmens als unverzichtbar oder entscheidend erwiesen. Kann die Kommission Studien oder Berichte zu diesem Thema vorlegen? Gemeinsame Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-0631/00 und E-0633/00 (13. April 2000) Der in der Mitteilung der Kommission an den Rat und das Europ(cid:228)ische Parlament (cid:252)ber das Konzept der EU f(cid:252)r die WTO-Jahrtausendrunde (1) dargelegte Verhandlungsansatz hat nach wie vor G(cid:252)ltigkeit. Entspre- chend dieser Mitteilung sind die im Rahmen der Agenda 2000 gefa(cid:223)ten Beschl(cid:252)sse (cid:252)ber die Reform der GAP wesentliche Elemente f(cid:252)r die Festlegung des der Kommission f(cid:252)r die k(cid:252)nftigen multilateralen Verhandlungen im Rahmen der WTO zu erteilenden Verhandlungsmandats. In der Mitteilung wird nicht auf die Abschaffung der Ausfuhrsubventionen Bezug genommen. In diesem Zusammenhang ist zu ber(cid:252)cksichtigen, da(cid:223) die Notwendigkeit von Ausfuhrsubventionen durch die Beschl(cid:252)sse betreffend die GAP-Reform nicht mehr in demselben Ma(cid:223) gegeben ist, da die St(cid:252)tzung der Marktpreise zur(cid:252)ckgenommen wird und die Landwirte verst(cid:228)rkt in Form von Direktzahlungen unterst(cid:252)tzt werden. Als Folge dieser Reformma(cid:223)nahmen werden landwirtschaftliche Grunderzeugnisse der Verarbei- tungsindustrie zu niedrigeren Preisen als bisher zur Verf(cid:252)gung stehen, und die Notwendigkeit von Ausfuhrsubventionen f(cid:252)r Verarbeitungserzeugnisse wird ebenfalls sinken. Dar(cid:252)ber hinaus beabsichtigt die Kommission eine Modernisierung des aktiven Veredelungsverkehrs, um die Regelung transparenter zu gestalten und die Vorausplanung zu erleichtern. Studien oder Berichte, wie sie von der Frau Abgeordneten angesprochen wurden, sind der Kommission nicht bekannt. (1) KOM(1999) 331 endg. (2001/C 46 E/027) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0638/00 von Adriana Poli Bortone (UEN) an die Kommission (28. Februar 2000) Betrifft: Beihilfen f(cid:252)r landwirtschaftliche Erzeuger Kann die Kommission mitteilen, ob sie das Europ(cid:228)ische Parlament in die Frage der Direktbeihilfen f(cid:252)r landwirtschaftliche Erzeuger und der Subventionen f(cid:252)r landwirtschaftliche Ausfuhren im Zeitraum 2000- 2006 einbeziehen will. Der Agrarsektor wird immer benachteiligt, da ihm u. a. auch f(cid:252)r den Wiederaufbau 13. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 46 E/23 des Kosovo, ungeheure Summen entzogen werden. Anscheinend plant die Kommission erneut, auch gegen den Willen des Europ(cid:228)ischen Parlaments, die Gro(cid:223)industrie zu Lasten des prim(cid:228)ren Sektors zu beg(cid:252)nstigen, der vor dem trostlosen Hintergrund der wachsenden Arbeitslosigkeit einen f(cid:246)rderungsw(cid:252)rdigen Wirt- schaftszweig darstellt. Antworr von Herrn Fischler im Namen der Kommission (20. M(cid:228)rz 2000) Die H(cid:246)he der Direktzahlungen f(cid:252)r die Sektoren, die von den Reformen im Rahmen der Agenda 2000 betroffen waren, wurde mit dem Agenda-2000-Paket festgesetzt. Das Parlament hat an der Ausarbeitung f(cid:252)r die Agenda-2000-Vorschriften entsprechend den einschl(cid:228)gigen Bestimmungen mitgewirkt. F(cid:252)r jeden Sektor wurden genaue Vorschriften zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen erlassen. Die Erstattungss(cid:228)tze werden in der Regel nach Konsultation des zust(cid:228)ndigen Verwaltungsausschusses festgesetzt. Derzeit hat die Kommission nicht die Absicht, eine ˜nderung dieser Vorschriften vorzuschlagen. Die F(cid:246)rderung von Demokratie, Frieden und Stabilit(cid:228)t im Kosovo stellt die Gemeinschaft vor gro(cid:223)e Herausforderungen. Die Kommission wird f(cid:252)r die Jahre 2001 und 2002 vorschlagen, die Obergrenze der j(cid:228)hrlichen Finanziellen Vorausschau bei der Teilrubrik 1a des EU-Haushaltsplans (cid:129) (cid:132)Ausgaben GAP (ausgenommen l(cid:228)ndliche Entwicklung)(cid:147) (cid:129) um 300 Mio. Euro zu verringern und die Mittel f(cid:252)r die Rubrik 4 (cid:132)Externe Politikbereiche(cid:147) entsprechend aufzustocken. Hierbei ist zwischen der Obergrenze in der Finanziellen Vorausschau und dem tats(cid:228)chlichen Mittelbedarf der GAP zu unterscheiden. Die Senkung der Obergrenze f(cid:252)r die Teilrubrik 1a bedeutet nicht, da(cid:223) die Landwirte weniger Unterst(cid:252)tzung erhalten oder die Beschl(cid:252)sse von Berlin zur Reform der GAP in Frage gestellt werden. Nach Auffassung der Kommission liegt der tats(cid:228)chliche Mittelbedarf der GAP im Jahr 2001 auf der Grundlage der in Berlin beschlossenen GMO-Reformen so weit unter der derzeitigen Obergrenze, da(cid:223) f(cid:252)r eine Absenkung um 300 Mio. Euro gen(cid:252)gend Spielraum bleibt. (2001/C 46 E/028) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0640/00 von Lissy Gr(cid:246)ner (PSE) an die Kommission (28. Februar 2000) Betrifft: Zugang zum Dolmetscherdienst der EU 1. Im Auswahlverfahren KOM/LA/1051 f(cid:252)r den Zugang zum Dolmetscherdienst bei der EU-Kommis- sion wurde (cid:129) zus(cid:228)tzlich zu den in der Bekanntgabe enthaltenen Voraussetzungen (cid:129) die den Bewerbern erst mit der Ablehnung ihrer Bewerbung mitgeteilte weitere Anforderung gestellt, da(cid:223) das Hochschul- studium mindestens acht Semester Regelstudienzeit betragen mu(cid:223). Wie erkl(cid:228)rt die Kommission dieses bewerberunfreundliche Verfahren? 2. Welche Bildungsvoraussetzungen (cid:129) konkrete Bezeichnung des Abschlusses und des Hochschultyps sowie Mindestdauer der Hochschulausbildung (cid:129) erf(cid:252)llten die zu dem Auswahlverfahren KOM/LA/1051 sowie zu dem vorangegangenen Auswahlverfahren f(cid:252)r Dolmetscher zugelassenen Bewerber aus den verschiedenen Mitgliedstaaten? Nach II. B. 2 der Bekanntgabe des Allgemeinen Auswahlverfahrens KOM/LA/1051 ber(cid:252)cksichtigt der 3. Pr(cid:252)fungsausschu(cid:223) bei seiner Auswahlentscheidung die unterschiedlichen Bildungssysteme. a) Legt die EU-Kommission bei dieser Beurteilung die EU-Richtlinie 89/48/EWG einschlie(cid:223)lich der dort genannten Mindeststudiendauer f(cid:252)r Hochschulstudien zugrunde? b) Wie wird eine etwaige Abweichung von der vollen Anwendung dieser Richtlinie von ihr begr(cid:252)ndet?


title: Opinion of the Advisory Committee on Concentrations given at the 75th meeting on 28/29 February 2000 concerning a preliminary draft decision relating to case COMP/M.1663 — Alcan/Alusuisse (Text with EEA relevance)

text: C 82/2 EN Official Journal of the European Communities 5. 4. 2002 of the Advisory Committee on Concentrations given at the 75th meeting on 28/29 February 2000 concerning a preliminary draft decision relating to case COMP/M. 1663 — Alcan/Alusuisse OPINION (2002/C 82/02) (Text with EEA relevance) 1. The Advisory Committee agrees with the product market definition given in the draft decision concerning the following markets: (a) alumina trihydrate (ATH); (b) lithographic sheet; (c) aluminium semi-rigid containers; (d) aluminium aerosol cans; (e) aluminium flexible packaging for cheese. 2. The Committee agrees with the geographic market defi- nition given in the draft decision concerning the following markets: (a) alumina trihydrate (ATH); (b) lithographic sheet; (c) aluminium semi-rigid containers; (d) aluminium aerosol cans; (e) aluminium flexible packaging for cheese. 3. The Committee agrees with the Commission that the concentration would lead to a dominant position of Alcan/ Alusuisse in the markets (a) and (c). 4. The Committee agrees with the Commission that the concentration would lead to a dominant position of Alcan/ Alusuisse/Pechiney in the markets (d) and (e), if the Alcan/ Pechiney concentration is declared compatible with the common market. 5. The Committee agrees with the Commission that the concentration would result in the creation of a duopolistic dominant position of Alcan/Alusuisse and VAW in the market (b), also because of their participation in the joint venture firm Norf. 6. The Committee agrees with the Commission that, after the concentration, effective competition would be significantly the impeded in the above-mentioned markets, so that concentration is incompatible with the common market. 7. The Committee provisionally takes the view that, subject to substantial improvements, in particular with regard to litho- graphic sheets and semi-rigid containers, the undertakings proposed by the parties could remove the concerns raised in the case and make the concentration compatible with the common market. 8. The Advisory Committee invites the Commission to take into account all the other points raised by the Member States during the discussion. 9. The Advisory Committee recommends publication of this Opinion in the Official Journal of the European Communities


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0510/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Tutkimukset inflaatioeroista.

eurovoc_concepts:
EU Member State
inflation
single monetary policy

text: 28. 12. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 374 E/93 (2000/C 374 E/108) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0510/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Tutkimukset inflaatioeroista Viitaten komission kirjalliseen kysymykseen E-2228/99 (1) antamaan vastaukseen, onko komissio tietoinen tutkijoiden ja markkinaosapuolten tekemist(cid:228) tutkimuksista, jotka koskevat kest(cid:228)vien inflaatioerojen kartoi- tusta kaikissa euroalueeseen kuuluvissa j(cid:228)senvaltioissa? Voisiko komissio laatia kustakin j(cid:228)senvaltiosta luettelon, jossa esitet(cid:228)(cid:228)n inflaatioerot, jotka tutkijoiden ja markkinaosapuolten tekemiss(cid:228) eri tutkimuksissa ovat vaikuttaneet kest(cid:228)vilt(cid:228)? (1) EYVL C 219 E, 1. 8. 2000, s. 127. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (4. huhtikuuta 2000) Kest(cid:228)vien inflaatioerojen kartoitusta talous- ja rahaliitossa on tarkasteltu mm. Alberolan ja Tyrv(cid:228)isen (1998) sek(cid:228) Canzonerin ym. (1998) tieteellisiss(cid:228) tutkimuksissa. N(cid:228)m(cid:228) tutkimukset perustuvat niin sanot- tuun Balassan(cid:129)Samuelsonin malliin tai sen muunnettuun versioon. Kansainv(cid:228)linen valuuttarahasto on my(cid:246)s pyrkinyt laskemaan maittain Balassan(cid:129)Samuelsonin mallin mukaisen vaikutuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) useissa viimeaikaisissa raporteissaan. Markkinaosapuolet viittaavat usein n(cid:228)ihin tutkimuksiin tai er(cid:228)ist(cid:228) olemassa olevista rahaliitoista, erityisesti Yhdysvalloista ja Yhdistyneest(cid:228) kuningaskunnasta, saatuihin historiallisiin kokemuksiin. inflaatioeroja Euroopan kuukausikatsauksessaan lokakuussa 1999. olevien maiden keskuspankki rahaliitossa analysoi Tieteellisiss(cid:228) tutkimuksissa simuloidut kest(cid:228)v(cid:228)t inflaatioluvut on esitetty arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle ja parlamentin sihteerist(cid:246)lle suoraan toimitetussa taulukossa. Simulaatiot perustuvat kolmeen perusolettamuk- seen: i) pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin ostovoimapariteetti pit(cid:228)(cid:228) paikkansa avoimen sektorin hy(cid:246)dykkeiden osalta euro- ii) avoimen ja suljetun sektorin tuottavuuden kasvuero s(cid:228)ilyy talous- ja rahaliiton kussakin alueella, j(cid:228)senmaassa samana kuin historiallisena ajanjaksona ja iii) hinnat kehittyv(cid:228)t kullakin alalla yksikk(cid:246)ty(cid:246)kus- tannusten mukaisesti. Alberola ja Tyrv(cid:228)inen ottavat huomioon alakohtaisen palkkakehityksen erot mallissa, jota he nimitt(cid:228)v(cid:228)t laajennetuksi Balassan(cid:129)Samuelsonin malliksi. N(cid:228)m(cid:228) numeeriset laskelmat ovat t(cid:228)rkeit(cid:228) osoittaessaan, ett(cid:228) kest(cid:228)v(cid:228)t inflaatioerot voivat olla perusteltuja talous- ja rahaliitossa. T(cid:228)m(cid:228) tosiseikka on otettava huomioon monenv(cid:228)lisess(cid:228) valvonnassa ja euroalueen j(cid:228)senvaltioiden talouspolitiikoissa. tule pit(cid:228)(cid:228) tarkkoina ennusteina tulevista pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin inflaatioeroista talous- Simulaatioita ei ja rahaliiton alueella. Avoimen sektorin hy(cid:246)dykkeiden tuottavuusharhan roolista teollisuusmaiden v(cid:228)lisi(cid:228) reaalisia valuuttakursseja selitt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) tekij(cid:228)n(cid:228) keskustellaan edelleen taloustieteellisess(cid:228) kirjallisuudessa (vrt. Rogoff, 1996). Talous- ja rahaliiton j(cid:228)senmaiden yhteisen(cid:228) valuuttana lasketut kansalliset hintatasot ovat vaihdelleet t(cid:228)h(cid:228)n asti huomattavasti v(cid:228)hemm(cid:228)n pitkien ajanjaksojen kuluessa kuin edell(cid:228) mainituissa simulaatioissa esitet(cid:228)(cid:228)n. Simulaatioiden perustana olevat olettamukset eiv(cid:228)t ole todellisuudessa t(cid:228)yttyneet (eik(cid:228) niiden tarvitse t(cid:228)ytty(cid:228) tulevaisuudessakaan). Esimerkiksi avoimen sektorin hy(cid:246)dykkeiden pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin ostovoimapariteetti ei ole toteutunut kaikkien otantaan kuuluvien maiden osalta (vrt. Canzoneri et al. , 1998), suljetun sektorin hy(cid:246)dykkeiden suhteellinen hinta on noussut yleisesti hitaammin kuin suhteelliset tuottavuustrendit ovat osoittaneet (vrt. Canzoneri et al. , 1998) ja alakohtaiset tuottavuuserot voivat vaihdella ajan mittaan (esimerkiksi Italian ja Espanjan viel(cid:228) kiinniotettava etumatka, catching up, on nykyisin pienempi kuin 1970-luvun alussa). Muista rahaliitoista saadut kokemukset voivat valaista kysymyst(cid:228) inflaatioeroista talous- ja rahaliitossa. Vuodesta 1950 vuoteen 1978 (jolloin Irlannin punta irrotettiin sidoksesta Englannin puntaan) vuosittaisen kuluttajahintainflaation keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen ero Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan v(cid:228)lill(cid:228) (joiden talou- dellisen kehityksen taso poikkesi ajankohtana huomattavasti toisistaan) oli 0,4 prosenttia. Luxemburgin ja Belgian v(cid:228)linen keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen ero oli vuosina 1950(cid:129)1988 noin 0,3 prosenttia vuosittain. C 374 E/94 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 Komissio katsoo edell(cid:228) kuvaillut mekaaniset simulaatiot kest(cid:228)vien inflaatioerojen todenn(cid:228)k(cid:246)isen laajuuden yl(cid:228)rajoiksi talous- ja rahaliitossa. Euroalueen talouspolitiikassa on kuitenkin eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) ottaa huomi- oon, ett(cid:228) pysyv(cid:228)t inflaatioerot voivat olla oikeutettuja pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin rakenteellisten tekij(cid:246)iden vuoksi. Komissio pit(cid:228)(cid:228) my(cid:246)nteisen(cid:228) parlamentin t(cid:228)h(cid:228)n t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228)n kysymykseen osoittamaa kiinnostusta. Se on my(cid:246)s valmis keskustelemaan tarkemmin n(cid:228)ist(cid:228) kysymyksist(cid:228) arvoisan parlamentin j(cid:228)senen kanssa. (2000/C 374 E/109) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0511/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n noudattamatta j(cid:228)tt(cid:228)minen j(cid:228)senvaltioissa Kirjalliseen kysymykseen E-2230/99 (1) annetun vastauksen valossa, ja ottaen huomioon, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) kunnioitetaan yh(cid:228) v(cid:228)hemm(cid:228)n, varsinkin Ranskassa, kysyn seuraavaa. Mit(cid:228) komissio aikoo tehd(cid:228) tilanteen parantamiseksi? Tunnustaako komissio, ett(cid:228) nykyiset ponnistukset rikkomusten hillitsemi- seksi ovat riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228)? Katsooko komissio, ett(cid:228) toistuvasti rikkomuksia tekevien rankaisemista pit(cid:228)isi tehostaa ja aikooko komissio tulevassa hallitusten v(cid:228)lisess(cid:228) konferenssissa tehd(cid:228) ehdotuksia t(cid:228)m(cid:228)n toteuttamiseksi? (1) EYVL C 203 E, 18. 7. 2000, s. 153. Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (10. huhtikuuta 2000) Komission mielest(cid:228) nykyinen j(cid:228)senyysvelvoitteiden laiminly(cid:246)nti(cid:228) koskeva menettely, josta s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (ent. 169 artikla), on jo vuosien ajan osoittautunut tehokkaaksi. Sen vuoksi komissio ei aio ehdottaa kyseisen menettelyn uudistamista. Suurin osa komission aloittamista j(cid:228)senyysvelvollisuuksien laiminly(cid:246)nti(cid:228) koskevista menettelyist(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n ennen tuomioistuink(cid:228)sittelyn alkua j(cid:228)senvaltion lopetettua laiminly(cid:246)nnin. Menettelyn tehokkuutta kuvaa se, ett(cid:228) vuonna 1999 komission oli saatettava yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi ainoastaan 16,5 pro- senttia j(cid:228)senyysvelvoitteiden laiminly(cid:246)nti(cid:228) koskevista asioista, joista oli jo l(cid:228)hetetty j(cid:228)senvaltiolle virallinen ilmoitus. Euroopan unionista tehdyss(cid:228) sopimuksessa lis(cid:228)ttiin mahdollisuus saattaa asia uudestaan yhteis(cid:246)jen tuo- mioistuimen k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) taloudellisia seuraamuksia (EY:n perustamissopimuksen 228 artikla, ent. 171 artikla), mik(cid:228) on entist(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)nnyt menettelyn tehokkuutta. Varmistaakseen sen, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa j(cid:228)senvaltioissa valvotaan yh(cid:228) j(cid:228)rjestel- m(cid:228)llisemmin, komissio parantaa jatkuvasti toimintamenettelyj(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)ll(cid:228) alalla. Arvoisaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) kehotetaan tutustumaan pian julkaistavaan 17. kertomukseen, jossa luodaan katsaus n(cid:228)ihin uusiin toimen- piteisiin. Kertomus l(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)n parlamentille l(cid:228)hiviikkoina. (2000/C 374 E/110) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0516/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Michael Gahler (PPE-DE) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Kansalaisuuskysymys kaksoisverotuksen yhteydess(cid:228) Frankfurtissa toimivassa It(cid:228)vallan kauppakamarin toimipisteess(cid:228), joka on julkisoikeudellinen laitos, ty(cid:246)s- kentelee saksalainen ja it(cid:228)valtalainen henkil(cid:246). Koska it(cid:228)valtalainen henkil(cid:246) ty(cid:246)skentelee julkisoikeudellisen laitoksen palveluksessa, h(cid:228)nt(cid:228) kohdellaan kuin h(cid:228)nen asuinpaikkansa olisi It(cid:228)vallassa. Saksalaista virkailijaa taas koskee Saksan ja It(cid:228)vallan v(cid:228)linen kaksoisverotuksesta tehty sopimus. Sen mukaan h(cid:228)n on verovelvol- linen tietyin rajoituksin my(cid:246)s It(cid:228)vallassa, ellei h(cid:228)n tee Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen Schumacker- asiassa antaman tuomion mukaista rajoittamatonta verovelvollisuutta koskevaa hakemusta


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0532/00 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie. Voorwaarden die door bepaalde Italiaanse kredietinstellingen worden toegepast op hun eigen rekeninghouders.

eurovoc_concepts:
European social policy
Italy
bank deposit
common commercial policy
consumer protection
interest

text: 28. 12. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 374 E/97 (2000/C 374 E/112) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0528/00 van Michl Ebner (PPE-DE) aan de Commissie (28 februari 2000) Betreft: Verlaagd BTW-tarief voor elektronisch verspreide producten van de pers De lidstaten kunnen in het kader van de zesde BTW-richtlijn op bepaalde diensten en leveranties een verlaagd belastingtarief toepassen. Aldus hebben meerdere staten voor een aantal kranten en tijdschriften aan bijlage H van voornoemde richtlijn gerefereerd en heffen zij op deze producten een lager BTW-tarief. Een feit is echter dat ook steeds meer producten van de pers elektronisch worden verspreid en dat daardoor concurrentiedistorsies tussen (cid:132)materiºle(cid:148) en (cid:132)immateriºle(cid:148) publicaties zijn ontstaan. Kan de Commissie derhalve mededelen of de lidstaten in de toekomst het verlaagde BTW-tarief eveneens kunnen toepassen op elektronisch verspreide producten van de pers en met name op CD-Rom en on-line- publicaties? Antwoord van de heer Bolkestein namens de Commissie (10 april 2000) Volgens de thans geldende Gemeenschapswetgeving op het gebied van de BTW-tarieven, inzonderheid op artikel 12 van de Zesde BTW-Richtlijn 77/388/EEG (1), is voor kranten en andere informatiedragers in beginsel het gewone percentage van toepassing. De lidstaten die zulks wensen, kunnen evenwel voor boeken, kranten en tijdschriften overgaan tot vaststelling van een verlaagd tarief. Wat immateriºle goederen betreft, zij vermeld dat de Raad Ecofin in juni 1998 het beginsel heeft goedgekeurd dat een verrichting met behulp waarvan een product digitaal via een elektronisch netwerk ter beschikking van een begunstigde wordt gesteld, in het kader van de BTW als een dienstverlening moet worden gezien. Of bepaalde van dit soort diensten worden geplaatst op de lijst van goederen en diensten die voor het verlaagde tarief in aanmerking komen, zal worden bestudeerd in het meer algemene bestek van een aanstaande herziening van het toepassingsgebied van de verlaagde BTW-tarieven. In dit stadium zou het evenwel te vroeg zijn om op de uitkomsten van de werkzaamheden van de Commissie vooruit te lopen en zich uit te spreken over de behandeling in de toekomst van langs elektronische weg verspreide druk- persproducten. (1) PB L 145 van 13. 6. 1977. Richtlijn laatstelijk gewijzigd bij Richtlijn 1999/85/EG (PB L 277 van 28. 10. 1999). (2000/C 374 E/113) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0532/00 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie (28 februari 2000) Betreft: Voorwaarden die door bepaalde Italiaanse kredietinstellingen worden toegepast op hun eigen rekeninghouders Welke consumentenbeschermingsregels gelden er voor bankdeposito(cid:146)s? Mogen banken (cid:129) afgezien van de regels ter bestrijding van woeker (cid:129) altijd alles doen wat zij willen of zijn zij (cid:129) volgens de voorschriften van de Europese Unie (cid:129) aan bepaalde regels gebonden? Is het de Commissie bekend dat sommige kredietinstellingen in Italiº voor hun klanten een kredietrente- voet van 13 % hebben vastgesteld, terwijl de debetrentevoet 0,1 % (en zelfs minder) bedraagt? C 374 E/98 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 28. 12. 2000 Antwoord van de heer Bolkestein namens de Commissie (12 april 2000) De Raad stelt uit hoofde van het EG-Verdrag en in het bijzonder van artikel 47, lid 2 (ex artikel 57, lid 2), communautaire richtlijnen vast inzake de co(cid:246)rdinatie en, voor zover mogelijk, de harmonisatie van de wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen der lidstaten teneinde de toegang tot en de uitoefening van de werkzaamheden van kredietinstellingen in het kader van de interne markt te vergemakkelijken. Hiertoe hebben het Parlement en de Raad op 30 mei 1994, wat de bankdeposito(cid:146)s betreft, hun goedkeu- ring gehecht aan Richtlijn 94/19/EEG (1) inzake de depositogarantiestelsels waarin een geharmoniseerd minimaal garantieniveau ten behoeve van deposanten wordt gewaarborgd. Met ingang van 1 januari 2000 wordt het totaal van de deposito(cid:146)s van een zelfde deposant gedekt tot een bedrag van minimum 20. 000 €. In haar mededeling (cid:132)Tenuitvoerlegging van het kader voor financiºle markten: een actieplan(cid:148) (2), die op 26 mei 1999 werd goedgekeurd en ook op die dag bij het Parlement en de Raad werd ingediend en die door de Europese Raad van Keulen werd bevestigd, heeft de Commissie verklaard dat de grensoverschrij- dende handel pas van de grond zal komen wanneer de consumenten overtuigd zijn van de degelijkheid van de aangeboden dienst, de deugdelijkheid van de door de aanbieder gehanteerde verkoopmethoden, de betrouwbaarheid van de aanbieder en de beschikbaarheid van doeltreffende verhaalsprocedures ingeval er een geschil ontstaat. In de mededeling wordt dan ook onderstreept dat de communautaire maatregelen ten behoeve van de retailmarkten, en met name ter bescherming van de consumenten, een hoge prioriteit moeten blijven genieten. In de mededeling wordt een reeks maatregelen opgesomd die de Commissie wenst te nemen: namelijk de consumenten van de vereiste instrumenten (informatie) voorzien en de nodige waarborgen (welomschreven rechten en doeltreffende procedures voor de beslechting van geschillen) bieden opdat zij tenvolle en op actieve wijze aan de interne financiºle markt kunnen deelnemen; situaties opsporen en verhelpen waarin onterecht aan niet-geharmoniseerde regels ter bescherming van de consument wordt vastgehouden teneinde deze belemmeringen voor de grensoverschrijdende dienstverle- ning te beperken; de ontwikkeling bevorderen van doeltreffende mechanismen voor het aanvullen van lacunes in de interne financiºle retailmarkt die hun oorsprong vinden in verschillen in het nationale privaatrecht; juridische voorwaarden scheppen waaronder nieuwe distributiekanalen en technologieºn voor de afstandsverkoop op pan-Europese schaal kunnen worden geºxploiteerd; het tot stand brengen stimu- leren van kosten-efficiºnte en veilige betalingssystemen die de burgers in staat stellen grensoverschrijdende kleine betalingen te verrichten zonder dat daarvoor buitensporig hoge kosten worden aangerekend. De Commissie acht het echter niet mogelijk en ook niet wenselijk om in te grijpen op het niveau van de door de kredietinstellingen toegepaste kredietrentevoeten. Het is het geachte parlementslid niet onbekend dat het economisch beleid van de Gemeenschap overeenkomstig artikel 4, (ex artikel 3A) van het EG- Verdrag, gebaseerd is op de interne markt en wordt gevoerd met inachtneming van de beginselen van een openmarkteconomie met vrije mededinging. Alleen wanneer dit beginsel wordt nageleefd kan een optimale allocatie van de economische middelen tot stand komen. Binnen dit kader kan elke kredietinstelling, met inachtneming van de concurrentieregels, haar eigen commercieel beleid vastleggen uitgaande van haar evaluatie van de markt en de daaraan verbonden risico(cid:146)s. Zoals zij reeds heeft verklaard in haar antwoord op schriftelijke vraag E-2738/99 van de heer Zappala en de heer Tajani (3) is de Commissie van oordeel dat overheidsmaatregelen waarbij de financiºle markten bepaalde beperkingen worden opgelegd, niet alleen juridisch discutabel zijn, maar bovendien een hinderpaal vormen voor het vrije verkeer van financiºle diensten. Hierdoor zouden zowel de consumenten als de ondernemers niet tenvolle kunnen genieten van de voordelen van de interne markt (grotere keuze en concurrentievoorwaarden voor de consumenten en concurrentievermogen voor de ondernemers) en zou een schadelijke invloed worden uitgeoefend op zowel bedrijven als consumenten, met de daaruit voortvloeiende negatieve consequenties voor ontwikkeling en werkgelegenheid. Wat de Europese regels betreffende de mededinging betreft, verbiedt artikel 81 (ex artikel 85) van het EG- Verdrag iedere concurrentiebeperkende overeenkomst tussen ondernemingen, met name wat betreft de tarifering. Artikel 82 (ex artikel 86) verbiedt machtsmisbruik op een wezenlijk deel van de gemeenschap- pelijke markt vanwege een onderneming die een machtspositie bekleedt. Deze artikelen van het EG- Verdrag zijn echter alleen van toepassing op de mededingingsbeperkingen die de handel tussen de lidstaten aanzienlijk be(cid:239)nvloeden. Indien dit niet het geval is zijn de nationale autoriteiten op het gebied van concurrentie bevoegd om het nationaal concurrentierecht toe te passen. Het is het geachte parlementslid waarschijnlijk bekend dat de Banca d(cid:146)Italia, die in de banksector in Italiº de autoriteit op het gebied van concurrentie is, onlangs een beslissing heeft genomen waarbij geldboetes zijn opgelegd aan Italiaanse banken die in het kader van een groep, die bekend staat als de (cid:132)vrienden van de bank(cid:148), anticoncurrentiºle overeenkomsten hebben gesloten, met name op het gebied van krediet- en 28. 12. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 374 E/99 debetrentevoeten. Aangezien de Banca d(cid:146)Italia de nodige enquŒtes heeft verricht alvorens deze beslissing te nemen en nog niet kan worden vastgesteld in hoeverre de handel tussen de lidstaten hierdoor wordt be(cid:239)nvloed, heeft de Commissie het niet wenselijk geacht in deze zaak in te grijpen. (1) PB L 135 van 31. 5. 1994. (2) COM(1999) 232 def. (3) PB C 280 E van 3. 10. 2000, blz. 120. (2000/C 374 E/114) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0533/00 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie (28 februari 2000) Betreft: Falcone-programma (1997-2001) Kan de Commissie mededelen aan welke regionale en/of nationale bestuursorganen en aan welke openbare of particuliere instanties er geldsommen of bijdragen (al dan niet uitbetaald) zijn toegekend en in welke omvang, uit hoofde van de in het Falcone-programma (1997-2001) (budget: 10 miljoen ecu = ongeveer 19 miljard lire) opgenomen acties die in Italiº en de andere lidstaten reeds ten uitvoer zijn gelegd? Is er geverifieerd of deze geldsommen hun bestemming hebben bereikt en of de initiatieven resultaat hebben opgeleverd? Antwoord van de heer Vitorino namens de Commissie (14 april 2000) De Commissie wijst het geachte parlementslid op de algemene context waarin de tenuitvoerlegging van het Falcone-programma, of van de andere programma(cid:146)s op het gebied van Justitie en Binnenlandse zaken, moet worden gezien. De projecten die zijn geselecteerd na een dubbele evaluatieprocedure waarbij eerst beroepsmensen en nadien vertegenwoordigers van de lidstaten binnen het Falcone-comitØ hebben deel- genomen, hebben tot doel de multidisciplinaire samenwerking te bevorderen tussen beroepsmensen uit talrijke lidstaten (en derde landen). De aandacht gaat daarbij vooral naar opleiding, gezamenlijke projecten en studies in verband met de repressie en de preventie van de georganiseerde misdaad. Er wordt dus geen rekening gehouden met de begunstigde en zijn nationaliteit, maar het gaat om de ondersteuning van projecten die synergieºn tussen lidstaten bevorderen. De selectiecriteria en de prioriteiten worden gedetail- leerd beschreven in het jaarprogramma van Falcone, dat is opgenomen in het Publicatieblad (1). De Commissie herinnert eraan dat zij om het jaar een verslag publiceert waarin de verdeling van de projecten per soort begunstigde en actie is opgenomen. Naast de in dit jaarprogramma beschreven prioriteiten per soort actie, wil zij ook de samenwerking tussen nationale overheidsdiensten evenals tussen regionale overheden of niet-gouvernementele organisaties (universiteiten, verenigingen) bevorderen. Zo was de verdeling in 1998: 51,3 % voor nationale overheden, 11,3 % voor regionale overheden en 37,4 % voor niet-gouvernementele organisaties (NGO(cid:146)s) en een aantal onderzoeksinstellingen. In 1999 was dit respec- tievelijk 59,7 %, 18,3 % et 22 %. Aantal projecten Nationale overheden Regionale overheden NGO(cid:146)s, incl. universiteiten 1998: 35 waarvan 1999: 38 waarvan 18 22 6 8 11 8 Financiering Nationale overheden Regionale overheden NGO(cid:146)s, incl. universiteiten 1998: 2 252 644 € 1999: 1 959 960 € 1 156 064 1 171 306 255 458 357 974 841 122 430 680