title: Regionsudvalgets udtalelse om «Regeringskonferencen år 2000»

eurovoc_concepts:
European Union
intergovernmental conference (EU)
promotion of the European idea
public awareness campaign

formats: html pdf print

text: C 156/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 2000 Regionsudvalgets udtalelse om »Regeringskonferencen år 2000« (2000/C 156/02) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til 10. -11. december 1999, formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Helsingfors den under henvisning til rapport til Europa-Kommissionen af 18. oktober 1999 om »De institutionelle følger af udvidelsen«, udarbejdet af en ekspertgruppe under forsæde af Jean-Luc Dehaene, under henvisning til »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Tilpasning af institutionerne med henblik på udvidelsen — Europa- Kommissionens bidrag til regeringskonferencen om institutionelle spørgsmål« dateret den 10. november 1999, under henvisning til Kommissionens udtalelse i henhold til artikel 48 i Traktaten om Den Europæiske Union om afholdelse af en konference mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer den 26. januar 2000 for at fastlægge de ændringer, der skal foretages i traktaterne, under henvisning til Europa-Parlamentets »Beslutning om forberedelse af reformen af traktaterne og om den kommende regeringskonference«, indgivet den 18. november 1999, under henvisning til Europa-Parlamentets beslutning af 3. februar 2000 om indkaldelse af regeringskonfe- rencen, under henvisning til sine udtalelser om subsidiaritetsprincippet (CdR 302/98 fin — CdR 136/95) (1), under henvisning til sin resolution af 20. november 1997 om »Resultaterne af Regeringskonferencen« (CdR 305/97 fin) (2), under henvisning til sin udtalelse af 15. september 1999 om »Lokal- og regionalstyre i Europa« (CdR 52/99 fin) (3), under henvisning til sine resolutioner af den 3. juni 1999 (CdR 54/99 fin) (4) og den 18. november 1999 (CdR 473/99 fin) (5) om »Den kommende regeringskonference«, under henvisning til sin resolution af 17. november 1999 om »Den igangværende udvidelse af EU« (CdR 424/99 fin), under henvisning til præsidiets beslutning af 15. juli 1998 om at afgive udtalelse om emnet i henhold til EF-traktatens artikel 198C, stk. 4, og henvise det forberedende arbejde til Underudvalget »Institutionelle Anliggender«, under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse om »Regeringskonferencen 2000«, som blev vedtaget af Underudvalget »Institutionelle Anliggender« den 17. januar 2000 med Risto Koivisto (FIN, PSE) og Luc Van Den Brande (B, PPE) som ordførere, og ud fra følgende betragtninger: en korrekt definition af »subsidiaritet« kræver, at artikel 5 med en konkret formulering leder tankerne hen på regionerne, (1) EFT C 198 af 14. 7. 1999, s. 73 — EFT C 100 af 2. 4. 1996, s. 1. (2) EFT C 64 af 27. 2. 1998, s. 98. (3) EFT C 374 af 23. 12. 1999, s. 15. (4) EFT C 293 af 13. 10. 1999, s. 74. (5) EFT C 57 af 29. 2. 2000, s. 103. 6. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 156/7 »Regeringskonferencen år 2000« skal skabe en ny mulighed for at fremme den europæiske integrationspro- ces ved at reformere EU’s institutioner med udgangspunkt i de tre kriterier repræsentativitet, effektivitet og nærhed til borgerne, da dets medlemmer er politiske repræsentanter for de lokale og regionale samfund, mener Regionsudval- get, at det kan yde et berettiget bidrag til den reformproces, der må igangsættes med henblik på at forberede Den Europæiske Unions fortsatte udvidelse, en udvidelse vil få konsekvenser for Regionsudvalget og vil kræve ændringer af Amsterdam-traktaten med henblik på at gøre Regionsudvalget mere effektivt og repræsentativt, visse regioner, der er repræsenteret ved medlemmer af Regionsudvalget, vil på baggrund af deres forfatningsmæssige beføjelser, der giver dem et særligt ansvar i forbindelse med ratificeringen af »Regeringskonferencen år 2000« (nemlig de belgiske regioner og sprog- og kulturfællesskaber samt tyske og østrigske delstater), blive anmodet om at spille en aktiv rolle på vegne af de regionale interesser; EU bør også støtte Europarådets og andre organers bestræbelser på at fremme demokratiet i Europa — på den 32. plenarforsamling den 16. -17. februar 2000 (mødet den 17. februar) vedtaget følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Det lokale og regionale niveaus betydning er vokset i Europa inden for de seneste år. Det er vigtigt, at beslutningerne træffes tæt på borgerne som modvægt og supplement til den overordnede tendens, der går i retning af øget globalisering. Den Europæiske Union skal således ikke blot være et samar- bejde mellem stater — også de lokale og regionale myndighe- der skal komme til orde med deres synspunkter. Især skal den til europæiske integration fremover ikke være begrænset økonomisk samarbejde, men bør i højere og højere grad omfatte politisk beslutningstagning, som har indvirkning på alle forvaltningsniveauer. Lokale og regionale myndigheder har ansvaret for implementering af EU-lovgivningen på en lang række centrale områder, hvorfor de ønsker at være velinformerede, så de kan deltage fuldt ud i beslutningsproces- sen. EU’s politik forventes rent faktisk at forbedre det lokale og regionale niveaus evne til at opfylde borgernes behov på forskellige områder. taget Fra og med 1990’erne er der blevet langt 1. 2. større hensyn til de lokale og regionale myndigheder i EU’s beslutningstagning. F. eks. er Regionsudvalget blevet oprettet med Maastricht-traktaten. Det kræves nu også, at EU forudgå- ende skal vurdere de økonomiske og administrative konse- kvenser af sine beslutninger for den lokale forvaltning. Dette er et skridt i den rigtige retning. Der er dog stadig et behov for beslutsomhed og handling, hvis man vil sikre, at den lokale og regionale forvaltning får den rolle i EU, der tilkommer den. for det lokale og regionale niveau. Regionsudvalget har afgivet resolutioner forud for topmøderne i såvel Køln som Helsingfors. I nærværende udtalelse ønsker Regionsudvalget at præsentere sin holdning til de spørgsmål, som man på topmødet i Helsingfors enedes om at behandle på regerings- konferencen. 2. EU’s udvidelse som udgangspunkt for regeringskonfe- rencen 2. 1. En udvidelse af EU er afgørende for Europas fremtid. Fælleseuropæiske traditioner, kulturel mangfoldighed og den fredsproces, der indledtes efter anden verdenskrig, er de afgørende elementer i et forenet Europa. Fra et historisk perspektiv er vi nu ved at vende tilbage til en normal situation i Europa, hvor nogle af fortidens kunstige grænser er blevet fjernet. EU’s udvidelse er en krævende proces for såvel ansøger- 2. 2. landene som for EU’s nuværende medlemsstater. Ansøgerlan- dene må gennemføre store lovgivningsmæssige, økonomiske og administrative ændringer, mens de nuværende medlemssta- ter må være indstillet på at reformere nogle af EU’s strukturer og procedurer. Et udvidet EU, som omfatter de fleste europæi- ske lande, kan ikke følge de samme procedurer som før udvidelsen, hvor der var færre medlemsstater og ansvarsom- råder. 1. 3. Som repræsentant for Europas lokale og regionale myndigheder ydede Regionsudvalget således sit eget bidrag til sidste regeringskonference, der startede i 1996, ved at henlede medlemsstaternes opmærksomhed på spørgsmål af relevans 2. 3. Institutionelle reformer er nødvendige forud for udvi- delsen. Den nuværende beslutningsstruktur, som oprindeligt var baseret på et mindre antal medlemsstater, vil ikke længere kunne bruges i et udvidet EU. Også andre reformer er nødvendige. C 156/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 2000 Regionsudvalget mener, at forhandlingerne på regeringskonfe- rencen ikke bør virke forsinkende ind på tiltrædelsesforhand- lingerne. operationel struktur meget langt fra borgerne. Det er yderst vigtigt at få EU gjort mere demokratisk for at sikre dets fortsatte berettigelse. 2. 4. Ansøgerlandenes lokale og regionale myndigheder skal deltage i udvidelsesprocessen for at sikre, at EU-medlemskabet får demokratisk opbakning fra offentligheden i disse lande. Et samarbejde udelukkende mellem regeringerne i EU’s medlems- stater og ansøgerlandene, som tilsidesætter de lokale og regionale myndigheder og borgerne, vil ikke skabe bæredygtige resultater. 2. 5. Regionsudvalget har taget aktivt del i EU’s udvidel- sesproces ved at fremføre synspunkter vedrørende spørgsmål i tilknytning til udvidelsen. Siden 1997 har Regionsudvalget desuden via medlemmerne ført en dialog med politiske repræsentanter fra det lokale og regionale niveau i ansøgerlan- dene. 2. 6. De konferencer, som Regionsudvalget har arrangeret i ansøgerlandene, har vist, at det lokale og regionale niveau er nødvendigt for skabelsen af et moderne demokrati i disse lande. Det lokale og regionale niveau har også en betydningsfuld rolle at spille i forbindelse med implementeringen af EU’s lovgivning. Desuden er de lokale og regionale myndigheders betydning stigende, eftersom mange lande overfører beføjelser Ikke fra det statslige til det desto mindre får de lokale og regionale myndigheder i ansøgerlandene for lidt information om forhandlingerne mel- lem EU og deres regeringer, ligesom de ikke inddrages nok i forberedelserne til medlemskab. Regionsudvalget mener, at regeringskonferencen bør styrke formidlingen af information om udvidelsesforhandlingerne. lokale og regionale niveau. Regionsudvalget mener endvidere, at der er behov for specifik- ke og sammenhængende EU-programmer for samarbejde mellem lokale og regionale myndigheder i de nuværende EU- lande og mellem de nationale sammenslutninger med henblik på at udvikle et tæt samarbejde med de lokale og regionale myndigheder i ansøgerlandene, være med til at forbedre deres kapacitet og sikre, at de lokale og regionale myndigheder i ansøgerlandene er grundigt forberedt på deres fremtidige opgaver og ansvar som medlemmer af EU. 3. Regeringskonferencens mål 3. 1. 2. Med EU’s udvidelse bliver vigtigheden af demokrati som ledende princip for EU’s medlemsstater mere og mere fremtrædende. Blandt de nye medlemsstater vil der være lande, hvor den traditionelle opfattelse af demokrati og borgernes rolle i den politiske proces adskiller sig fra det, man finder i de nuværende medlemsstater. Det er vigtigt, at demokratiet i medlemsstaterne ikke blot kommer til udtryk på det statslige niveau, men er baseret på et demokratisk lokalt og regionalt styre. 3. 1. 3. Gennemsigtighedsprincippet er også en nødvendig del af et velfungerende demokrati. Det kan ses som én af borgernes demokratiske rettigheder. I EU har gennemsigtig- hedsprincippet primært at gøre med borgerens ret til adgang til information og dokumenter i tilknytning til EU samt til behovet for klarere lovgivningstekster. EU’s institutioner har også gjort en indsats for at forbedre gennemsigtigheden i deres arbejde og beslutningsprocesser for at fremme en bedre og bredere forståelse for den europæiske integration. Regionsud- valget finder det vigtigt, at gennemsigtighedsprincippet effek- tivt omsættes i praksis på alle de områder, EU beskæftiger sig med. 3. 1. 4. Demokratiet i EU kan ikke fungere korrekt, medmin- dre traktaterne og beslutningsprocedurerne gøres gennemsigti- ge og forståelige for borgerne. Det er påkrævet med en gennemgribende rationalisering og forenkling af traktaterne. Regionsudvalget støtter derfor Europa-Parlamentets forslag vedrørende traktaternes struktur. Traktaterne bør samles i én enkelt tekst bestående af to dele. a) En »konstitutionel« eller grundlæggende del, der indeholder præambel, Unionens mål, grundrettigheder og bestemmel- ser vedrørende institutionernes beslutningsprocesser og deres forskellige beføjelser. Denne del kan kun ændres af en regeringskonference. b) En del der indeholder EU’s politikker. Denne del kan ændres via en lettere procedure på basis af kvalificeret flertalsafstemning og fælles beslutningstagning. 3. 1. Et demokratisk og gennemsigtigt Borgernes Europa 3. 1. 1. Lokalt og regionalt demokrati udgør en af samfun- dets hjørnesten. Demokrati er et grundlæggende princip i Ikke desto mindre tales der ofte om EU’s medlemsstater. et »demokratisk underskud« i EU. EU er ikke tilstrækkelig demokratisk og befinder sig som følge af en kompleks 3. 1. 5. En af EU’s vigtigste opgaver i den nærmeste fremtid bliver at bringe EU tættere på borgerne, dvs. at skabe et Borgernes Europa. Det er rigtigt, at forbindelsen mellem EU og borgere hidtil har været utilstrækkelig, og med en bredere og mere intensiv europæisk integration vil det blive mere og mere vanskeligt at etablere en sådan kontakt. EU og borgerne kan kun bringes tættere på hinanden, hvis EU reelt får indført gennemsigtighedsprincippet i sin beslutningstagning og i øv- 6. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 156/9 rigt beskæftiger sig med almene spørgsmål, der er vigtige for offentligheden, såsom fremme af beskæftigelsen, grænseover- skridende miljøbeskyttelse og bekæmpelse af international kriminalitet. 3. 1. 6. Den Europæiske Unions charter om grundrettigheder vil være et vigtigt skridt i forbindelse med udviklingen af forholdet mellem EU og borgerne. Et sådant charters indhold og juridiske status skal tænkes nøje igennem. 3. 2. Subsidiaritetsprincippet Hensigten med subsidiaritetsprincippet er at sikre, at 3. 2. 1. beslutninger træffes så tæt på borgerne som muligt. På de områder, der ikke hører ind under dets enekompetence, bør EU kun handle, hvis det kan gøres mere effektivt end på nationalt niveau. Det valgte forvaltningsniveau bør så ofte som muligt være lokalt eller regionalt, navnlig når de pågældende spørgsmål direkte påvirker borgerne. Lokale og regionale myndigheder har traditionelt virket på områder, der direkte vedrører borgerne, hvor anvendelse af subsidiaritetsprincippet er særlig vigtigt. 3. 2. 2. Implementeringen af den europæiske politik og skabelsen af større og større politisk, social og territoriel samhørighed i Europa kræver, at EU giver de beslutningsni- veauer, der er tæt på borgerne, så stor manøvrefrihed som muligt. Samtidig bør EU have mulighed for at handle effektivt på områder, hvor dets kompetence tjener alle. Medlemsstaterne bør optræde loyalt over for EU og anvende EU-lovgivningen på en korrekt og transparent måde i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet (1). De lokale og regionale myndigheder bør høres inden 3. 2. 3. for alle fællesskabspolitikker, der er af afgørende betydning for dem, inden der træffes beslutning om og iværksættes politiske strategier. I forbindelse med behandling af forslag til EU- lovgivning vil Regionsudvalget fremføre sin holdning ikke bare til de generelle konsekvenser for det lokale og regionale styre, men også til, om subsidiaritetsprincippet respekteres. Medlemsstaterne bør også forhandle med de lokale og regiona- le myndigheder, når de forbereder deres holdning til EU- spørgsmål, der påvirker disse myndigheder. 4. Regeringskonferencen: Forberedelse og indhold 4. 1. Regionsudvalget hilser den rapport om de institutionel- le følger af udvidelsen velkommen, som er udarbejdet af en arbejdsgruppe under forsæde af den tidligere belgiske premierminister, Jean-Luc Dehaene. Regionsudvalget glæder sig navnlig over, at rapporten prioriterer kontakten med borgerne højt. 4. 2. I sit bidrag til forberedelserne af regeringskonferencen om institutionelle anliggender (2) siger Europa-Kommissionen, at et antal nye medlemsstaters tiltrædelse er det vigtigste politiske mål for begyndelsen af det nye årtusind. Når først regeringskonferencen er afsluttet, vil EU ikke være i stand til at gennemføre institutionelle reformer sideløbende med en udvidelse. Der bør derfor skabes et bæredygtigt grundlag for Fællesskabets institutioner. Reformer må gennemføres nu, idet EU efter en udvidelse skal være i stand til at fremme sine mål og konsolidere den europæiske integration med et antal nye medlemsstater. Regionsudvalget mener, at Kommissionen har fremlagt en meget klar begrundelse for regeringskonferencens hensigt og berettigelse, som må fastholdes som udgangspunkt for regeringskonferencen. I sin udtalelse i henhold til artikel 48 i Traktaten om Den Europæiske Union om afholdelse af en konference mellem repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer den 26. januar 2000 for at fastlægge de ændringer, der skal foretages i traktaterne, foreslår Kommissionen, at Regionsudvalgets størrelse tages op til overvejelse på regerings- konferencen. Regionsudvalget har undersøgt dette spørgsmål og har udarbejdet et forslag vedrørende antallet af nye medlemmer. 4. 3. Regionsudvalget konstaterer med tilfredshed, at Euro- pa-Parlamentet i sin beslutning om indkaldelse af regeringskon- ferencen (3) har understreget vigtigheden af offentlig debat, åbenhed og demokratisk kontrol. Regionsudvalget er enig i, at disse ting er afgørende — ligesom en fortsat dialog med ansøgerlandene, hvilket også betones i beslutningen. 5. Regionsudvalgets konklusioner 5. 1. Uden accept i befolkningen har EU ingen legitimitet. Udgangspunktet for en EU-reform må derfor være at bringe EU tættere på borgerne. Den institutionelle reforms grundlæg- gende mål må være at styrke og demokratisere EU’s institutio- ner, så de kan klare de udfordringer, der er forbundet med udvidelsen. Det er påkrævet med en gennemgribende rationalise- 5. 2. ring og forenkling af traktaterne. Regionsudvalget støtter derfor Europa-Parlamentets forslag vedrørende traktaternes struktur. 5. 3. Regeringskonferencens vigtigste temaer — Kommis- sionens sammensætning, stemmefordelingen i Rådet og øget anvendelse af kvalificeret flertal — er alle af betydning for EU’s fremtid, men dertil bør føjes andre med henblik på en mere radikal reform. Denne mulighed nævnes i øvrigt i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Helsingfors. Der må findes løsninger, der er acceptable for både nuværende og (1) CdR 302/98 fin. (2) Meddelelse af 10. november 1999 og udtalelse af 26. januar 2000 — KOM(1999) 592 endelig udg. — KOM(2000) 34 endelig udg. (3) A5-0018/2000. C 156/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 6. 2000 fremtidige medlemsstater. Det må navnlig sikres, at der ikke opstår konflikter mellem små og store medlemsstater. Det er også vigtigt, at man på regeringskonferencen undersøger muligheden for i den nye traktat at medtage EU’s charter om grundlæggende rettigheder. Som foreslået i Dehaene-rapporten bør der fastlægges regler, der øger samarbejdet og fleksibili- teten. Regionsudvalget henviser til eksisterende modeller og metoder for inddragelse af regionale eller kommunale instanser i den nationale meningsdannelse og beslutningstagning i spørgsmål vedrørende europæisk integration. Det opfordrer medlemssta- terne til at trække på regionernes, byernes og kommunernes erfaringer, viden og nærdemokrati i bestræbelserne for at vinde bredere tilslutning til EU-beslutninger. 5. 4. Regionsudvalget opfordrer til, at traktatens artikel 5 revideres, så den ikke kun henviser til fællesskabsplanet og medlemsstaternes nationale suverænitet, men også til de lokale og regionale myndigheders særlige status. Dette har Regionsudvalgets højeste prioritet og nævnes også i Regionsud- valgets udtalelse om subsidiaritetsprincippet »For en veritabel subsidiaritetskultur! En appel fra Regionsudvalget« (1). Denne fulde anvendelse af subsidiaritetsprincippet viser, at de lokale og regionale myndigheder ønsker at spille en rolle i integra- tionsprocessen. En klar opgavefordeling, der angiver, hvilket niveau der varetager og dermed er ansvarlig for hvilke opgaver, øger gennemsigtigheden og opslutningen fra borgerne. Regionsudvalget tilslutter sig den nylige erklæring fra Belgien, Tyskland og Østrig, ifølge hvilken De Europæiske Fællesskabers foranstaltninger i henhold til subsidiaritetsprincippet ikke blot vedrører medlemsstaterne, men også disses regionale organer, for så vidt disse efter de nationale forfatningers bestemmelser råder over egne lovgivningsmæssige beføjelser. Regionsudval- get mener i øvrigt, at det skal være muligt under hensyntagen til de respektive forfatningsmæssige strukturer i enkelte medlemsstater på meningsfuld måde også at anvende denne erklæring på de regionale og lokale organer i de ikke føderalt ikke organiserede stater, og opfordrer alle medlemsstater, mindst dem, hvis regionale og lokale organer er udstyret med egne i forfatningen forankrede lovgivningsbeføjelser, til at tilslutte sig denne erklæring. Regionsudvalget støtter de bestræbelser, der udfoldes af regio- nale parlamenter med lovgivningskompetence i retning af yderligere udbygning af de institutionelle kontakter med Europa-Parlamentet. 5. 5. Regionsudvalget bør indbydes til at deltage i regerings- konferencen allerede i den indledende fase på lige fod med Europa-Parlamentet, og bør gives mulighed for at spille en aktiv rolle i regeringskonferencens forhandlinger og beslut- ningsproces. Da de institutionelle reformer, som skal følge af regeringskon- ferencen, vil få dybtgående virkninger for EU-borgernes daglige liv, kræver de regionale og lokale myndigheder at blive holdt informeret og at få direkte indflydelse på de juridiske instrumenter, som disse reformer kommer til at hvile på. (1) CdR 302/98 fin. 5. 6. Europas regioner, amter og kommuner symboliserer Europas store kulturelle mangfoldighed. Dette grundlæggende kendetegn ved vores samfund vil blive fremhævet yderligere gennem udvidelsen, som vil genforene mange regioner i Central- og Østeuropa med resten af Europa. De lokale og regionale myndigheder håber, at denne kulturrigdom, som sorterer under de lokale og regionale myndigheder, vil kunne fremmes politisk ved hjælp af subsidiaritetsprincippet. 5. 7. Regionsudvalget vil fremover nøje overvåge regerings- konferencen som helhed med udgangspunkt i den tidsplan, der blev fastlagt af Det Europæiske Råd i Helsingfors. Regions- udvalget vil navnlig interessere sig for muligheden for, at det portugisiske formandskab foreslår nye punkter til regerings- konferencens dagsorden. I lyset heraf kan det ikke udelukkes, at Regionsudvalget forinden udarbejder en ny udtalelse. Regionsudvalget henleder opmærksomheden på punkt 20 og 23 i formandskabets konklusioner på topmødet i Helsingfors »Retningslinjer for en reform og og navnlig på bilag III anbefalinger vedrørende forretningsgangen« og udtrykker ønske om at blive hørt om disse anliggender, som er særlig vigtige for regioner med lovgivende beføjelser. Princippet om lokalt og regionalt selvstyre må føjes til 5. 8. de fælles principper, der er nævnt traktaten, og som danner grundlaget for EU, dvs. frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og grundlæggende rettigheder samt retsstatsprincippet. i 5. 9. Regionsudvalget ønsker status som EU-institution i henhold til traktatens artikel 7, stk. 1. Regeringskonferencen bør bidrage til gennemførelsen af målsætningen om etablering af et tredje forvaltningsniveau i Europa, nemlig for de lokale og regionale myndigheder. 5. 10. Regionsudvalget benytter lejligheden til at understre- ge vigtigheden af sin resolution af 20. november 1997 om »Resultaterne af regeringskonferencen«, navnlig punkt 10, 11 og 12 vedrørende Regionsudvalgets holdning til den sidste regeringskonferences mangler: mange af de punkter, der ikke blev løst ved regeringskonferencen, henstår stadig uløste ved optakten til regeringskonferencen i år 2000(2). (2) Dette gælder især ændringen af den tidligere artikel 3b (nu artikel 5 i Traktaten for De Europæiske Fællesskaber). Den tilføjede erklæring om subsidiaritet, princippet om lokalt selvstyre, Re- gionsudvalgets institutionelle status, appel til Domstolen og fælles beslutningstagning. 6. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 156/11 5. 11. EU’s udvidelse kræver, at Regionsudvalget øger sit medlemstal. Ved at øge det samlede antal medlemmer sikres det, at de nye medlemsstaters lokale og regionale myndigheder er tilstrækkelig repræsenteret i Regionsudvalget. En maksimal størrelse på 350 medlemmer ville være passende. Herved sikres retfærdighed, hvad angår de nationale delegationers størrelse, de lokale og regionale myndigheders repræsentation og den geografiske fordeling af den enkelte medlemsstats repræsentan- ter. Det er vigtigt, at disse kriterier også opfyldes ved udpegel- sen af mindre landes delegationer (1). Regionsudvalget støtter således ikke Kommissionens forslag om, at antallet af medlem- mer af Regionsudvalget skal være begrænset til en tredjedel af Europa-Parlamentets medlemstal, hvilket indebærer, at Re- gionsudvalget højst må have 233 medlemmer. 5. 12. De i traktaten fastlagte principper, der gælder ved udpegelsen af Regionsudvalgets medlemmer, må tages op til nyvurdering. For at kunne blive udpeget til medlem af Regionsudvalget bør man være folkevalgt i en regional eller lokal forsamling eller være politisk ansvarlig over for en forsamling, der er valgt ved almindelige og direkte valg (CdR (1) CdR 52/99 fin. (2) 305/97 fin. Bruxelles, den 17. februar 2000. 305/97 fin). Et medlem af Regionsudvalget, der mister et sådant mandat, bør efter seks måneder automatisk ophøre med at være medlem. Medlemsstaterne bør sikre, at der rettidigt udnævnes en efterfølger. 5. 13. Regionsudvalget bør indrømmes formel ret til at indbringe sager for EF-Domstolen for at beskytte sine kompe- tenceområder, og de regioner, der har lovgivningsmæssige beføjelser, bør indrømmes en lignende klageret (2). 5. 14. En effektiv institutionel ordning kræver kontakt og forhandlinger institutionerne imellem. Regionsudvalget ønsker at deltage i forhandlinger om sager, der drøftes på uformelle rådsmøder. 5. 15. På områder for obligatorisk høring bør det kræves af Kommissionen og Rådet, at de forklarer deres grunde til ikke at følge Regionsudvalgets anbefalinger, når dette er tilfældet. Europa-Parlamentet bør gøre dette på frivillig basis. 5. 16. Endelig understreger Regionsudvalget sin nøglerolle som repræsentant for de lokale og regionale myndigheder og for EU’s borgere. Regionsudvalget bidrager til at sikre, at den europæiske idé har rod i EU-borgernes dagligdag, hvilket hjælper dem til at forstå EU’s visioner og mål. Jos CHABERT Formand for Regionsudvalget


title: Gli investimenti nelle industrie del carbone e dell'acciaio della Comunità Relazione sull'indagine 1998.,Inversiones en las industrias del carbón y del acero de la Comunidad Encuesta 1998.,Investimentos nas Indústrias do Carvão e do Aço da Comunidade Inquérito de 1998.

eurovoc_concepts:
coal industry
economic survey
industrial investment
industrial production
industrial statistics
iron and steel industry
report


title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet - Teknisk justering for 2001 af de finansielle overslag på grundlag af udviklingen i BNI og priserne (Punkt 15 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren)

eurovoc_concepts:
agricultural expenditure
budgetary discipline (EU)
gross national product
interinstitutional agreement
own resources

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 17. 02. 2000 KOM(2000)93 endelig MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET Teknisk justering for 2001 af de finansielle overslag på grundlag af udviklingen i BNI og priserne (Punkt 15 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren) MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET Teknisk justering for 2001 af de finansielle overslag på grundlag af udviklingen i BNI og priserne (Punkt 15 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren) 1. Tabellen over de finansielle overslag for perioden 2000-2006 udgør en integrerende del af den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren. I henhold til aftalens punkt 15 foretager Kommissionen hvert år forud for budgetproceduren for regnskabsår n+1 en teknisk justering af de finansielle overslag på grundlag af udviklingen i BNI og priserne. Denne meddelelse har til formål at fremlægge resultatet af den tekniske justering for regnskabsår 2001 for budgetmyndigheden. 2. Vedlagte tabel 1 viser oversigten over de finansielle overslag justeret til 2001-priser. Det samlede loft for bevillingerne til forpligtelser udgør for 2001 97 189 mio. EUR, hvilket svarer til 1,19% af BNI. Det tilsvarende samlede loft for bevillingerne til betalinger er på 94 730 mio. EUR, dvs. ca. 1,11% af BNI. Som følge af denne justering bliver der ud fra de nuværende økonomiske prognoser en margen på 13 643 mio. EUR mellem loftet for bevillingerne til betalinger og loftet for de egne indtægter, dvs. 0,16% af BNI. Hvad angår regnskabsåret 2000 er margenens størrelse blevet ajourført i forhold til den tekniske justering for 20001 under hensyntagen til de seneste skøn over BNI for 2000, således at det bliver muligt at foretage sammenligninger over flere år. Til gengæld forbliver de lofter for forpligtelser og betalinger, der fremkom ved den daværende justering, uændrede. Tabel 2 viser til orientering den finansielle ramme for EUR-21 justeret til 2001- priser. Der er det særlige ved denne tabel, at den i den samlede BNI medtager alle de senest foreliggende skøn over BNI for de seks lande i den første tiltrædelsesbølge (Polen, Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Estland, Slovenien og Cypern). For 2001 er disse landes samlede BNI anslået til 315 mia. EUR. 3. Tabel 3 viser de makroøkonomiske data og prognoser, som Kommissionen har lagt til grund for den tekniske justering for 2001. For perioden 1999-2001 er Kommissionens seneste skøn (økonomiske budgetter, november 1999) blevet benyttet. Både de historiske data for 1988-1998 (indsamlet af Eurostat og anvendt her til beregningen af landbrugsretningslinjen) og de foreløbige skøn for 1999-2001 er baseret på det europæiske nationalregnskabssystem, der blev indført i 1979 ("ENS 1 SEK(1999)847 endelig udg. , tabel 1 og 2. 2 79"). Det nye "ENS 95" vil i forbindelse med budgettet først blive brugt fra og med 2000 i overensstemmelse med forslaget til den nye afgørelse om egne indtægter2. 4. Ved beregningen af justeringen har man anvendt følgende deflatorer på oversigten over de finansielle overslag (som er udarbejdet i 1999-priser): – en kumuleret deflator på 4,04%, der dækker perioden 1999-2001, er anvendt på loftet for udgiftsområde 1 og på beløbet til strukturfondene under udgiftsområde 2, jf. aftalens punkt 15 – den kumulerede BNI-deflator i euro for 1999-2001, dvs. 3,84%, er anvendt på de andre lofter undtagen under-udgiftsområde 6 "monetær reserve", der er fastsat i løbende priser. For betalingerne er justeringen baseret på de skøn over bevillingerne til betalinger til de enkelte udgiftsområder, der blev foretaget ved udarbejdelsen af oversigten over de finansielle overslag i 1999-priser. Nedenstående tabel gør nærmere rede for beregningsmetoden: Bevillinger til betalinger for 2001 i 1999- priser (mio. EUR) 42. 800 27. 430 4. 600 500 400 15. 380 Kumuleret deflator 2000-2001 (%) 4. 04 4. 04 3. 84 0 3. 84 3. 84 Bevillinger til betalinger for 2001 i 2001-priser (mio. EUR) 44. 529 28. 538 4. 777 500 415 15. 971 Bevillinger til betalinger under udgiftsområde 1 Betalingsbevillinger under udgiftsområde 2 (strukturfondene) Bevillinger til betalinger under udgiftsområde 5 Bevillinger til betalinger under udgifts- område 6 Monetær reserve Andre reserver Andre betalingsbevillinger (udgiftsområde 2, Samhørighedsfonden + udgiftsområde 3 + udgiftsområde 4 + udgiftsområde 7) Bevillinger til betalinger i alt 94. 730 2 KOM(1999)333 endelig udg. 3 For så vidt angår de disponible bevillinger til betalinger med henblik på tiltrædelsen er betalingerne under udgiftsområde 1 blevet justeret på grundlag af en kumuleret deflator på 4,04%. Under "andre udgifter" er der foretaget en sondring mellem de betalinger, der henhører under strukturfondene, hvor man har benyttet den kumulerede deflator på 4,04%, og betalingerne under udgiftsområde 3 og 5, hvor den kumulerede deflator på 3,84% er anvendt. udgiftsområde 8 Den vejledende tabel for den finansielle ramme for EUR-21 er blevet justeret efter samme fremgangsmåde (se tabel 2). For så vidt angår forpligtelsesbevillingerne under og strukturforanstaltninger blevet justeret med den kumulerede deflator på 4,04%, mens bevillingerne til interne politikker og administration er justeret med den kumulerede deflator på 3,84%. Betalingerne under udgiftsområde 8 er blevet justeret efter samme beregningsmetode som de disponible betalinger med henblik på tiltrædelsen i oversigten over de finansielle overslag. bevillingerne "udvidelse" landbrug til er 5. 6. 3 4 5 6 Landbrugsretningslinjen, som ikke længere udgør loftet for udgiftsområde 1, er i henhold til Rådets seneste beslutning om budgetdisciplin3 (se blevet beregnet vedlagte tabel 4). De anvendte parametre - både for den faktiske vækst og for deflatoren - vedrører EUR-12 for 1988-1995 og EUR-15 fra og med 1996. Sukker- og isoglucoseafgifterne samt restitutionerne for henholdsvis fødevarehjælp og AVS-sukker er på dette stadium baseret på de seneste skøn. I overensstemmelse med beslutningen om budgetdisciplin vil retningslinjens endelige størrelse - hvad angår disse specifikke elementer - blive fastsat ved fremlæggelsen af det foreløbige budgetforslag. Beløbet for landbrugsretningslinjen andrager 48 841 mio. EUR for 20014. Hvad angår udgiftsområde 5 fremgår det af en henvisning til oversigten over de finansielle overslag, at de pensionsudgifter, der er medtaget under loftet for dette udgiftsområde, er beregnet efter fradrag af personalets indbetalinger til denne ordning, inden for en grænse på 1 100 mio. EUR i 1999-priser for perioden 2000- 2006. Som anført i Kommissionens meddelelse om den tekniske justering for 20005 skal denne bestemmelse fortolkes sådan, at der fastsættes en dobbelt grænse for de beløb, der forbindelse med anvendelsen af udgiftsområdets loft: trækkes fra pensionsudgifterne i - dette beløb kan ikke det enkelte år overstige de bidrag, der faktisk er opført som indtægter på budgettet. For 2001 anslås disse bidrag foreløbigt6 til 169,3mio. EUR, EFT L 293 af 12. november 1994. En tilpasning af beregningsmetoden for landbrugsretningslinjen er under drøftelse på det tidspunkt, hvor denne tilpasning foretages, men den er endnu ikke vedtaget. Den kan derfor ikke anvendes i dette tilfælde. Dvs. en margen på 3 771 mio. i forhold til de samlede udgifter, der i henhold til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Berlin fremover skal indregnes i retningslinjen (udgiftsområde 1 og landbrugsdelen af førtiltrædelsesstøtten under udgiftsområde 7). SEK(1999)847 endelig udg. , afsnit 6. Der anvendes en stigningstakt på 3% på beløbet for 2000 (164,4 mio. EUR), svarende til den stigningstakt, der anvendes på vederlagene. Det beløb, Kommissionen foreslår, vil blive medtaget i FBF 2001. 4 dvs. 163 mio. i 1999-priser på grundlag af den kumulerede deflator på 3,84%, der i øvrigt er anvendt ved justeringen af udgiftsområdets loft - de samlede kumulerede fradrag for perioden 2000-2006 kan ikke overstige 1 100 mio. EUR i 1999-priser, dvs. et årligt gennemsnit på 157 mio. (163 mio. i 2001-priser). Da de administrative udgifter generelt er regelmæssigt tilbagevendende, må man hvert år for at undgå at udnytte en margen i begyndelsen af perioden, som i sidste ende ikke vil være til rådighed i sin helhed, benytte den laveste grænse, dvs. for 2001 et maksimumsbeløb på 163 mio. i løbende priser. 7. I henhold til aftalens punkt 10, femte afsnit, opstilles der særskilte vejledende tabeller til oplysning om de transaktioner, der ikke er opført i det almindelige budget, og om den forventede udvikling inden for de forskellige kategorier af Fællesskabets egne indtægter, og disse tabeller ajourføres årligt ved den tekniske tilpasning af de finansielle overslag. I vedlagte tabel 5. 1 - 5. 3 er disse oplysninger ajourført på grundlag af de senest foreliggende prognoser. De vedrører henholdsvis EUF, EKSF's aktionsbudget og de egne indtægters struktur. 5 Tabel nr. 1 : FINANSIELLE OVERSLAG JUSTERET TIL 2001-PRISER Løbende priser 2001 44. 530 40. 035 4. 495 32. 720 30. 005 2. 715 6. 272 4. 735 4. 776 916 500 208 208 3. 240 540 1. 080 1. 620 97. 189 94. 730 1,11% 2000 41. 738 37. 352 4. 386 32. 678 30. 019 2. 659 6. 031 4. 627 4. 638 906 500 203 203 3. 174 529 1. 058 1. 587 93. 792 91. 322 1,12% BEVILLINGER TIL FORPLIGTELSER 1. LANDBRUG Udg. til den fælles landbrugspolitik (ekskl. udvikling af landdistri Udvikling af landdistrikter og ledsageforanstaltninger 2. STRUKTURFORANSTALTNINGER Strukturfonde Samhørighedsfonden INTERNE POLITIKKER (1) 4. FORANSTALTNINGER UDADTIL (ekskl. Phare fra 1999 5. ADMINISTRATION (2) 6. RESERVER Monetær reserve Reserve til nødhjælp Reserve til lånegaranti 7. FØRTILTRÆDELSESSTØTTE Landbrug Førtiltrædelsesstrukturinstrumenter PHARE (ansøgerlande) BEVILLINGER TIL FORPLIGTELSER I ALT BEVILLINGER TIL BETALINGER I ALT Bevillinger til betalinger i % af BNI DISPONIBLE BEVIL. TIL TILTRÆDELSEN (bevil. til beta Landbrug Andre udgifter LOFT OVER BEVILLINGER TIL BETALINGER Loft over bevillinger til betalinger i % af BNI Margen til uforudsete udgifter Loft for de egne indtægter (1) I overensstemmelse med artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 182/1999/EF og artikel 2 i Rådets afgørelse 1999/64/Euratom (EFT L 26 af 1. 2. 1999, s. 1 og s. 34) udgør det disponible beløb for perioden 2000-2002 for udgifter til forskning 11 510 mio. EUR i løbende priser. (2) De beløb, der er medtaget under lofterne for dette udgiftsområde, er for pensionsudgifternes vedkommende de beløb, der fremkommer efter fradrag af personalets indbetalinger til pensionsordningen inden for en grænse på 1 100 mio. EUR i 1999-priser for perioden 2000-2006. 2006 43. 344 38. 797 4. 547 30. 343 27. 737 2. 606 6. 853 4. 787 5. 296 416 0 208 208 3. 240 540 1. 080 1. 620 94. 279 93. 197 0,97% 14. 792 3. 537 11. 255 107. 989 1,12% 0,15% 1,27% 2005 43. 624 39. 088 4. 536 30. 785 28. 174 2. 611 6. 729 4. 776 5. 192 416 0 208 208 3. 240 540 1. 080 1. 620 94. 762 93. 759 1,00% 11. 899 3. 048 8. 851 105. 658 1,12% 0,15% 1,27% 2003 45. 538 41. 023 4. 515 31. 503 28. 788 2. 715 6. 500 4. 756 4. 984 416 0 208 208 3. 240 540 1. 080 1. 620 96. 937 98. 671 1,10% 6. 979 2. 112 4. 867 105. 650 1,18% 0,09% 1,27% 2002 45. 674 41. 169 4. 505 32. 106 29. 391 2. 715 6. 386 4. 745 4. 880 666 250 208 208 3. 240 540 1. 080 1. 620 97. 697 97. 975 1,12% 4. 306 1. 665 2. 641 102. 281 1,17% 0,10% 1,27% 2001-priser 2004 44. 488 39. 962 4. 526 30. 785 28. 174 2. 611 6. 614 4. 766 5. 088 416 0 208 208 3. 240 540 1. 080 1. 620 95. 397 95. 581 1,04% 9. 247 2. 549 6. 698 104. 828 1,14% 0,13% 1,27% 91. 322 1,12% 0,15% 1,27% 94. 730 1,11% 0,16% 1,27% 6 Tabel nr. 2 : FINANSIEL RAMME FOR EU-21 JUSTERET TIL 2001-PRISER 2006 43. 344 38. 797 4. 547 30. 343 27. 737 2. 606 6. 853 4. 787 5. 296 416 2003 45. 538 41. 023 4. 515 31. 503 28. 788 2. 715 6. 500 4. 756 4. 984 416 2004 44. 488 39. 962 4. 526 30. 785 28. 174 2. 611 6. 614 4. 766 5. 088 416 2005 43. 624 39. 088 4. 536 30. 785 28. 174 2. 611 6. 729 4. 776 5. 192 416 2000 41. 738 37. 352 4. 386 32. 678 30. 019 2. 659 6. 031 4. 627 4. 638 906 500 203 203 3. 174 529 1. 058 1. 587 2001 44. 530 40. 035 4. 495 32. 720 30. 005 2. 715 6. 272 4. 735 4. 776 916 500 208 208 3. 240 540 1. 080 1. 620 Mio. EUR - Bevillinger til forpligtelser 1. LANDBRUG Udg. til fælles landbrugspol. (ekskl. udvikl. af landdistrikter) Udvikling af landdistrikter og ledsageforanstaltninger 2. STRUKTURFORANSTALTNINGER Strukturfonde Samhørighedsfonden 3. INTERNE POLITIKKER (1) 4. FORANSTALTNINGER UDADTIL (ekskl. Phare fra 1999 5. ADMINISTRATION (2) 6. RESERVER Monetær reserve Reserve til nødhjælp Reserve til lånegaranti 7. FØRTILTRÆDELSESSTØTTE Landbrug Førtiltrædelsesstrukturinstrumenter PHARE (ansøgerlande) 8. UDVIDELSE Landbrug Strukturforanstaltninger Interne politikker Administration BEVILLINGER TIL FORPLIGTELSER I ALT BEVILLINGER TIL BETALINGER I ALT herunder udvidelsen Bevillinger til betalinger i % af BNI Margen til uforudsete udgifter Loft for de egne indtægter (1) I overensstemmelse med artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 182/1999/EF og artikel 2 i Rådets afgørelse 1999/64/Euratom (EFT L 26 af 1. 2. 1999, s. 1 og s. 34) udgør det disponible beløb for perioden 2000-2002 for udgifter til forskning 11 510 mio. EUR i løbende priser. (2) De beløb, der er medtaget under lofterne for dette udgiftsområde, er for pensionsudgifternes vedkommende de beløb, der fremkommer efter fradrag af personalets indbetalinger til pensionsordningen inden for en grænse på 1 100 mio. EUR i 1999-priser for perioden 2000-2006. 2002 45. 674 41. 169 4. 505 32. 106 29. 391 2. 715 6. 386 4. 745 4. 880 666 250 208 208 3. 240 540 1. 080 1. 620 6. 709 1. 665 3. 902 758 384 104. 406 102. 281 4. 306 1,13% 0,14% 1,27% 208 208 3. 240 540 1. 080 1. 620 14. 770 3. 048 10. 404 851 467 109. 532 105. 658 11. 899 1,08% 0,19% 1,27% 208 208 3. 240 540 1. 080 1. 620 17. 455 3. 537 12. 568 883 467 111. 734 107. 989 14. 792 1,07% 0,20% 1,27% 208 208 3. 240 540 1. 080 1. 620 12. 076 2. 549 8. 240 820 467 107. 473 104. 828 9. 247 1,10% 0,17% 1,27% 208 208 3. 240 540 1. 080 1. 620 9. 393 2. 112 6. 066 789 426 106. 330 105. 650 6. 979 1,13% 0,14% 1,27% 1,12% 0,15% 1,27% 1,11% 0,16% 1,27% 93. 792 91. 322 97. 189 94. 730 7 Tabel nr. 3 : DATA OG PROGNOSER FOR UDVIKLINGEN I BNI 1999 2000 2001 Stigningstakt i faste priser (%) -Justering for 1999 (p. m. ) -Justering for 2000 -Justering for 2001 BNI-deflator i EUR (%) -Justering for 1999 (p. m. ) -Justering for 2000 -Justering for 2001 BNI i løbende priser (mia. EUR) -Justering for 1999 (p. m. ) -Justering for 2000 -Justering for 2001 3,1 1,9 1,9 2,1 2,1 2,2 2,7 3,1 1,7 2,0 3 1,8 7804,3 7714,5 7737,4 8058,5 8136,6 8533,3 Sammenligningafdeflatorerinationalvaluta/ieuro Deflatorer i national valuta Deflatorer i EUR 1999 1,4% 2,2% 2000 1,8% 2,0% 2001 1,9% 1,8% 8 Tabel nr. 4 : BEREGNING AF LANDBRUGSRETNINGSLINJEN FOR 2001 2001 BASISUDGIFTER (1988-BUDGETTET) Minus: - sukker- og isoglucoseafgifter - restitutioner for fødevarehjælp - restitutioner for AVS-sukker - subtotal KORRIGEREDEUDGIFTER(1988-priser) BNI-STIGNINGSTAKT I FASTE PRISER mio. EUR TIL ORIENTERING: 2000 27. 500 1. 540 386 716 2. 642 24. 858 27. 500 1. 540 386 716 2. 642 24. 858 3,60% 2,80% 1,80% 1,00% -0,70% 2,70% 2,40% 1,60% 2,80% 2,70% 1,90% 2,70% 28,36% 20,99% 30. 905 30. 076 5,20% 4,70% 5,30% 3,50% 1,40% 1,80% 1,30% 3,30% 2,70% 1,70% 2,10% 1,70% 40,63% 44. 459 42. 294 7,35% 5,44% 46. 914 44. 594 1. 114 46 767 1. 927 46. 521 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Kumuleretstigningstakt 74%afdenkumuleredestigningstakt KORRIGEREDEUDGIFTER(1988-priser) BNI-DEFLATOR 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Kumuleretstigningstakt KORRIGEREDEUDGIFTER(2001-priser) VIRKNING AF UDVIDELSEN Stigningstakt for BNI i 1995 74% af stigningstakten KORRIGEREDEUDGIFTER Plus Skønoverbehovenefor - sukker- og isoglucoseafgifter - restitutioner for fødevarehjælp - restitutioner for AVS-sukker - subtotal 3,60% 2,80% 1,90% 1,20% -0,50% 2,70% 2,50% 1,50% 2,60% 2,50% 1,90% 3,10% 3,00% 32,87% 24,33% 5,30% 4,70% 5,20% 3,40% 1,30% 1,90% 1,30% 3,40% 2,80% 1,70% 2,20% 2,00% 1,80% 43,86% 7,46% 5,52% 1. 114 46 767 1. 927 LANDBRUGSRETNINGSLINJEN 48. 841 9 TABEL NR. 5: VEJLEDENDE PLANLÆGNING AF DE UDGIFTER, DER IKKE ER OPFØRT PÅ BUDGETTET, OG DEN FORVENTEDE UDVIKLING I DE FORSKELLIGE EGNE INDTÆGTER 5. 1. Den Europæiske Udviklingsfond (1) Beslutninger (B) og udbetalinger (U) I mio. EUR - Løbende priser 2001 2000 2002 2003 2004 2005 2006 U 2500 B 3500 U 2500 B f. i. U f. i. B f. i. U f. i. U 1985 U B 2000 3000 (1) Kommissionens meddelelse KOM(1999)688 endelig udg. af 13. 12. 1999. f. i. = foreligger ikke. B 3500 U 2000 B 3000 B 3000 5. 2. EKSF's aktionsbudget I mio. EUR - Løbende priser 2001 147 2000 178 (1) EKSF-traktatens udløb den 23. 7. 2002. 2002(1) 118 5. 3. Udviklingen af de egne indtægter opdelt efter kategori I % af de samlede indtægter Traditionelle egne indtægter Moms BNI 2000: Budget 2001-2006: Skøn på grundlag af lofterne over bevillingerne til betalinger i de finansielle overslag (EU 15) og konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Berlin (marts 1999). 2002 11 22 66 2003 11 23 65 2004 12 13 75 2005 12 15 73 2006 12 15 72 2000 15 36 49 2001 12 35 52 10


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0426/00 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Raad. Kosovaarse gevangenen in Servië.

eurovoc_concepts:
Albania
Kosovo
Serbia and Montenegro
common foreign and security policy
political prisoner

text: 26. 1. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 26 E/41 In 1991 heeft de Commissie een Europees Centrum voor de validatie van alternatieve methoden (ECVAM) opgericht. Dit is een eenheid van het Instituut voor gezondheid en consumentenbescherming van het Gemeenschappelijk Centrum voor Onderzoek van de Commissie te Ispra, Italiº. De belangrijkste taak van het ECVAM is het co(cid:246)rdineren van de validatie van geavanceerde testmethoden zonder dieren op het niveau van de Unie, d. w. z. het bepalen van hun relevantie en betrouwbaarheid voor het gestelde doel. In februari 2000 heeft de Commissie voorgesteld de eerste drie gevalideerde in vitro-methoden op te nemen in Bijlage V van Richtlijn 67/548/EEG van de Raad van 27 juni 1967 inzake de indeling, de verpakking en het kenmerken van gevaarlijke stoffen (3). De lidstaten hebben hierover gunstig gestemd. Deze methoden werden als onderdeel van het ECVAM-werkprogramma, in samenwerking met laboratoria en andere instellingen in de lidstaten en de Verenigde Staten, gevalideerd. Zij werden door het weten- schappelijk adviescomitØ van het ECVAM bekrachtigd als wetenschappelijk gevalideerd en werden door de relevante Commissiediensten goedgekeurd. Naar verwachting zullen tijdens het vijfde kaderprogramma (1999-2002) nog tien andere methoden worden gevalideerd. Het is de eerste keer dat gevalideerde alternatieve methoden in Bijlage V zijn opgenomen. De Commissie hecht veel belang aan dit werk en werkt actief mee aan het bevorderen van de aanvaarding van deze methoden in de OESO-richtsnoeren teneinde tot een wereldwijde toepassing te komen. (1) PB L 117 van 5. 5. 1987. (2) PB L 49 van 29. 2. 1999. (3) PB 196 van 16. 8. 1967. (2001/C 26 E/054) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0426/00 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Raad (17 februari 2000) Betreft: Kosovaarse gevangenen in Serviº Naar aanleiding van een hongerstaking (van 24. 12. 1999 tot 06. 01. 2000) en een manifestatie op 5 januari 2000, allebei te Brussel georganiseerd door Kosovaren van de Albanese Wereldliga om de vrijlating van de Kosovaarse gevangenen in Serviº te eisen, ben ik op 5 januari 2000 ontvangen door een medewerker van de Hoge Vertegenwoordiger voor het Gemeenschappelijk Buitenlands en Veiligheidsbeleid en door het Portugees voorzitterschap van de Europese Unie. Beide instanties verklaarden zich bereid om het dossier van de Kosovaarse gevangenen op de agenda te willen plaatsen van de Europese Ministerraad van lezing van de verslagen blijkt dit dossier niet besproken te zijn op de bewuste 24-25 januari. Bij Ministerraad. Graag had ik daarom volgende vragen gesteld: 1. Hoe zal de Raad gevolg geven aan de resolutie van het Europees Parlement van 16 september 1999 waarbij het Voorzitterschap opgeroepen werd om rechtstreekse besprekingen te voeren met de Servische regering inzake vrijlating van alle politieke gevangenen? 2. Wanneer zal de Raad het dossier van de Kosovaarse Albanese gevangenen in Serviº bespreken? 3. 4. Is de Raad bereid een resolutie bij de VN-Veiligheidsraad in te leiden en te steunen over de vrijlating van de Albanese gevangenen in Serviº? Zo neen, waarom niet? Is de Raad bereid de opheffing van de sancties tegen Joegoslaviº en de Servische deelname aan de uitvoering van het Stabiliteitspact voor Zuid-Oost-Europa afhankelijk te maken van de oplossing van de problematiek van de Albanese gevangenen? Zo neen, waarom niet? Antwoord (8 juni 2000) De Raad heeft akte genomen van de resolutie van het Europees Parlement van 16 september 1999, die door de geachte afgevaardigde wordt aangehaald. Onder de huidige omstandigheden verkeert de Raad niet C 26 E/42 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 26. 1. 2001 in een positie waarin hij rechtstreekse contacten met de Servische regering kan hebben en evenmin lijkt het waarschijnlijk dat hij bij Serviº invloed kan uitoefenen wat de vrijlating van politieke gevangenen betreft. De Raad maakt zich echter evenveel zorgen als de geachte afgevaardigde over het lot van de Kosovaren die nog steeds in Serviº worden vastgehouden. Hij steunt alle inspanningen van de inter- nationale gemeenschap, waaronder het ICRK, om de vrijlating van alle politieke gevangenen te verkrijgen. De EU verheugt zich over de reeds door het ICRK verkregen vrijlatingen. Tijdens de zitting van 14/15 februari is de Raad overeengekomen zijn algemene beleidskader aan te houden en maximale druk te blijven uitoefenen op Milosevic. Het besluit van de Raad om het vliegverbod ingevolge oproepen van de oppositie op te heffen, werd dan ook gekoppeld aan een uitbreiding van de thans geldende visumbeperkingen en een meer doeltreffende toepassing van de huidige financiºle sancties. Een toekomstig besluit van de Raad om de sancties in te trekken, zal afhangen van een aantal factoren en kan alleen worden genomen op basis van een evaluatie van de situatie in haar geheel. De Raad heeft akte genomen van de oproep van de Overgangsraad voor Kosovo van 23 februari, waarin de internationale gemeenschap en inzonderheid de VN-Veiligheidsraad (UNSC) wordt aangespoord om de autoriteiten in Belgrado zoveel mogelijk onder druk te zetten met het oog op de vrijlating van alle gevangenen uit Kosovo die onrechtmatig in Joegoslavische gevangenissen worden vastgehouden. De lidstaten van de Europese Unie zullen beslist hun steun verlenen aan elk initiatief van de VN dat bijdraagt tot een oplossing van het probleem. In dit verband heeft de Raad er kennis van genomen dat het hoofd van de Missie van de Verenigde Naties in Kosovo, de heer Kouchner, in de UNSC heeft voorgesteld een speciale vertegenwoordiger te benoemen die deze kwestie met de autoriteiten in Belgrado zal gaan bespreken. De geachte afgevaardigde kan erop rekenen dat de Raad vooruitgang op het gebied van de democratische vrijheden en inachtneming van de rechten van minderheden, lot van de Kosovaarse gevangenen, als een van de belangrijkste voorwaarden blijft beschouwen om verandering te brengen in zijn beleid van sancties tegen het regime in Belgrado. De Raad zal de situatie in de regio en het EU-beleid ten aanzien van de Federale Republiek Joegoslaviº constant blijven volgen. inclusief het (2001/C 26 E/055) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0436/00 van Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) aan de Commissie Betreft: Streven Verenigd Koninkrijk naar regionalisering visserij (23 februari 2000) Het Verenigd Koninkrijk toont zich stelselmatig voorstander van een regionalisering van de visserij in de communautaire wateren, waardoor de Europese visserijruimte op losse schroeven zou komen te staan, en spreekt zich er om dezelfde redenen voor uit de onder de exclusieve bevoegdheid van de lidstaten vallende zone uit te breiden van 12 tot 24 mijlen. Volgens informatie van journalisten zou de voor landbouw verantwoordelijke commissaris, de heer Fischler, overwegen dit voorstel eventueel te steunen. Welke officieel standpunt neemt de Commissie ten aanzien van dit uiterst belangrijke vraagstuk in? Is de Commissie bereid deze plannen van het Verenigd Koninkrijk, die de ondergang van het gemeen- schappelijk visserijbeleid en een uitholling van de economische en monetaire ruimte in Europa tot gevolg zouden kunnen hebben, te steunen? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (10 april 2000) De Commissie deelt de geachte Afgevaardigde mee dat de Britse regering geen voorstellen heeft gedaan voor de regionalisering van het gemeenschappelijke visserijbeleid (GVB), noch voor de uitbreiding van de zone met beperkte toegang van de huidige 12 naar 24 mijl. De bovengenoemde ideeºn zijn naar voren gebracht tijdens het overleg over het GVB nÆ 2002, dat de Commissie in 1998-1999 heeft georganiseerd. Een Engelse federatie van organisaties van vissers heeft toen een gedetailleerd document over de regionalisering van het GVB ingediend. Verder heeft het Europees Parlement in februari 1999 een resolutie aangenomen waarin werd aangedrongen op de instelling van nationale exclusieve zones van 24 mijl


title: Regulamento (CE, CECA, Euratom) n.o 376/2000 do Conselho, de 17 de Fevereiro de 2000, que fixa os coeficientes de correcção aplicáveis, a partir de 1 de Julho de 1999, às remunerações dos funcionários das Comunidades Europeias colocados em países terceiros

eurovoc_concepts:
European official
exchange rate
pay
ratio
third country
wage determination

text: 19. 2. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 47/1 I (Actos cuja publicação é uma condição da sua aplicabilidade) REGULAMENTO (CE, CECA, EURATOM) N. o 376/2000 DO CONSELHO de 17 de Fevereiro de 2000 que fixa os coeficientes de correcção aplicáveis, a partir de 1 de Julho de 1999, às remunerações dos funcionários das Comunidades Europeias colocados em países terceiros O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Estatuto dos funcionários das Comunidades Europeias e o regime aplicável aos outros agentes dessas Comu- nidades, constante do Regulamento (CEE, CECA, Euratom) n. o 259/68 (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regu- lamento (CE, CECA, Euratom) n. o 2700/1999 (2), e, nomeada- mente, o primeiro parágrafo do artigo 13. o do seu anexo X, Tendo em conta a proposta da Comissão, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) (4) (5) Deve tomar-se em consideração a evolução do custo de vida nos países situados fora da Comunidade e, conse- quentemente, fixar com efeitos a 1 de Julho de 1999, os coeficientes de correcção aplicáveis às remunerações pagas na moeda do país de afectação aos funcionários colocados nos países terceiros. Nos termos do anexo X do Estatuto, o Conselho deve fixar, de seis em seis meses, os coeficientes de correcção e, consequentemente, deve estabelecer novos coeficientes de correcção para os próximos semestres. Os coeficientes de correcção relativos ao período iniciado em 1 de Julho de 1999 que sejam objecto de um pagamento com base num regulamento anterior podem dar origem a ajustamentos retroactivos das remunerações (positivos ou negativos). É conveniente prever um pagamento adicional em caso de aumento devido a esses coeficientes de correcção. É conveniente prever uma recuperação dos montantes pagos em excesso, em caso de diminuição devida a esses coeficientes de correcção, para o período compreendido (1) JO L 56 de 4. 3. 1968, p. 1. (2) JO L 327 de 21. 12. 1999, p. 1. entre 1 de Julho de 1999 e a data da decisão do Conselho que fixa os coeficientes de correcção a partir de 1 de Julho de 1999. (6) Todavia, numa preocupação de simetria em relação aos coeficientes de correcção aplicáveis no interior da Comunidade às remunerações e pensões dos funcioná- rios e outros agentes das Comunidades Europeias, é conveniente prever que uma eventual recuperação apenas possa abranger o período máximo de seis meses que antecede a decisão de fixação e que só possa produzir durante um período máximo de 12 meses a contar da data dessa decisão, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Os coeficientes de correcção a que ficam sujeitas as remunera- ções pagas na moeda do país de afectação são fixados, com efeitos a 1 de Julho de 1999, tal como é indicado no anexo. As taxas de câmbio utilizadas para o cálculo destas remunera- ções são as utilizadas para a execução do orçamento geral da União Europeia para o mês que antecede a data a que se refere o parágrafo anterior. Artigo 2. o Nos termos do primeiro parágrafo do artigo 13. o do anexo X do Estatuto, o Conselho deve fixar, de seis em seis meses, os coeficientes de correcção. Consequentemente, fixará novos coeficientes de correcção com efeitos em 1 de Janeiro de 2000. As instituições procederão aos pagamentos retroactivos em caso de aumento de remunerações devido a esses coeficientes de correcção. L 47/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 19. 2. 2000 No que diz respeito ao período entre 1 de Julho de 1999 e a data da decisão do Conselho que fixa os coeficientes de correcção aplicáveis a partir de 1 de Julho de 1999, as instituições procederão aos ajustamentos retroactivos negativos das remunerações em caso de diminuição devida a esses coeficientes de correcção. Os ajustamentos retroactivos que implicarem uma recuperação dos montantes pagos em excesso apenas poderão dizer respeito ao período máximo de seis meses que antecede a decisão de fixação e essa recuperação poderá ser escalonada por um período máximo de 12 meses a contar da data dessa decisão. O presente regulamento entra em vigor na data da sua publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Artigo 3. o O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 17 de Fevereiro de 2000. Pelo Conselho O Presidente L. CAPOULAS SANTOS 19. 2. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 47/3 Locais de afectação África do Sul (Cabo) África do Sul (Pretória) Albânia Angola Antiga República jugoslava da Macedónia (*) Antígua e Barbuda Antilhas Neerlandesas Argélia (*) Argentina Austrália Bangladeche Barbados Belize Benim Bolívia Bósnia-Herzegovina Botsuana Brasil Bulgária Burquina Faso Burundi (*) Camarões Canadá Cazaquistão Chade Chile China Chipre Cisjordânia — Faixa de Gaza (*) Colômbia Comores Congo (*) Coreia do Sul Costa do Marfim Costa Rica Croácia Jibuti Egipto Eritreia Eslováquia Eslovénia Estados Unidos da América (Nova Iorque) Estados Unidos da América (Washington) Estónia Etiópia Fiji Filipinas Gabão Gâmbia Gana Geórgia Guatemala Guiana Guiné Guiné-Bissau Guiné Equatorial Haiti Hong Kong Hungria Ilhas Salomão Índia Indonésia Israel Jamaica (*) Não disponível. ANEXO Coeficientes de correcção Julho de 1999 Locais de afectação Coeficientes de correcção Julho de 1999 64,3 61,3 115,3 65,4 0,0 124,1 96,2 0,0 112,0 97,1 72,8 121,8 86,6 76,5 72,7 86,2 59,9 79,6 94,3 78,6 0,0 92,9 78,8 102,4 97,0 101,1 99,3 90,3 0,0 76,3 106,3 0,0 107,1 99,9 85,5 86,1 125,1 80,3 62,6 56,6 90,5 110,4 96,7 71,6 66,3 68,7 65,3 118,2 74,2 45,0 82,2 68,4 65,4 97,0 104,2 92,5 90,5 112,4 61,5 95,8 51,6 57,2 102,5 120,1 Japão (Naka) Japão (Tóquio) Jordânia Lesoto Letónia Líbano Libéria (*) Lituânia Madagáscar Malavi Mali Malta Marrocos Maurícia Mauritânia México Moçambique Namíbia Nicarágua Níger Nigéria Noruega Nova Caledónia Papuásia-Nova Guiné Paquistão Peru Polónia Quénia República Centro-Africana República Checa República de Cabo Verde República Democrática do Congo (*) República Dominicana República Federativa da Jugoslávia Roménia Ruanda (*) Rússia Samoa São Tomé e Príncipe Senegal Serra Leoa (*) Síria Somália (*) Sri Lanca (*) Suazilândia Sudão Suíça Suriname Tailândia Tanzânia Togo Tonga Trindade e Tobago Tunísia Turquia Ucrânia Uganda Uruguai Vanuatu Venezuela Vietname Zâmbia Zimbabué 156,7 163,9 82,1 51,0 72,3 116,5 0,0 67,9 49,0 30,3 91,6 87,2 87,6 73,6 71,5 68,8 93,6 62,9 84,3 78,5 74,8 129,7 114,4 69,0 69,5 91,0 66,2 86,4 120,3 74,2 86,2 0,0 72,8 48,6 55,4 0,0 121,5 76,8 84,2 81,5 0,0 87,7 0,0 0,0 48,5 31,5 119,4 51,0 65,6 85,1 90,6 87,3 68,3 80,5 83,9 138,8 90,7 103,6 115,1 108,1 64,5 59,0 29,7


title: Résolution législative du Parlement européen sur la proposition de règlement du Conseil relatif à la mise en œuvre d'actions dans le cadre d'une stratégie de préadhésion pour Chypre et Malte (COM(1999) 535 - C5-0308/1999 - 1999/0199 (CNS))

eurovoc_concepts:
Cyprus
Malta
accession negotiations
accession to the European Union
enlargement of the Union

formats: pdf print

text: C 339/232 Journal officiel des Communautés européennes FR 29. 11. 2000 Jeudi, 17 février 2000 2. Stratégie de pré-adhésion pour Chypre et Malte * A5-0029/2000 Proposition de règlement du Conseil relatif à la mise en œuvre d’actions dans le cadre d’une stra- tégie de préadhésion pour Chypre et Malte (COM(1999) 535 + C5-0308/1999 + 1999/0199(CNS)) Cette proposition est modifiée comme suit: TEXTE PROPOSÉ PAR LA COMMISSION AMENDEMENTS DU PARLEMENT (Amendement 1) Premier visa bis (nouveau) vu les conclusions du Conseil européen d’Helsinki des 10 et 11 décembre 1999, (Amendement 3) Considérant 3 bis (nouveau) (3 bis) considérant que le Conseil européen d’Helsinki a, en décembre 1999, souligné la nécessité de mettre en œuvre une procédure d’élargissement efficace et fiable, et qu’il s’est en même temps engagé à réexaminer, au plus tard d’ici la fin de l’année 2004, la situation qui prévaudra alors; (Amendement 4) Considérant (4 bis) (nouveau) (4 bis) considérant que, conformément à la structure des traités et aux dispositions de l’accord interinstitutionnel du 6 mai 1999 (1) sur la discipline budgétaire et l’améliora- tion de la procédure budgétaire, il convient d’établir clai- rement la corrélation entre l’exécution des crédits inscrits au budget communautaire et la base juridique correspon- dante; (1) JO C 172 du 18. 6. 1999. (Amendement 5) Considérant (5) (5) considérant qu’il est nécessaire d’établir pour Chypre et Malte l’instrument des partenariats pour l’adhésion selon les modalités définies dans le règlement (CE) no 622/98 du Conseil du 16. 03. 98 pour les États candidats d’Europe centrale et orien- tale, afin de concentrer l’assistance de la Communauté euro- péenne sur les priorités et les objectifs en vue de l’adhésion; (5) considérant qu’il est, par conséquent, nécessaire d’éta- blir pour Chypre et Malte l’instrument des partenariats pour l’adhésion selon les modalités définies dans le règlement (CE) no 622/98 du Conseil du 16. 03. 98 pour les États candidats d’Europe centrale et orientale, afin de concentrer l’assistance de la Communauté européenne, y compris l’aide financière, sur les priorités et les objectifs en vue de l’adhésion; considérant que les protocoles financiers conclus avec (7) Chypre et Malte viennent à échéance le 31 décembre 1999; (7) considérant que les protocoles financiers conclus avec Chypre et Malte sont venus à échéance le 31 décembre 1999; (Amendement 6) Considérant (7) 29. 11. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 339/233 TEXTE PROPOSÉ PAR LA COMMISSION AMENDEMENTS DU PARLEMENT Jeudi, 17 février 2000 (Amendement 7) Considérant (7 bis) (nouveau) engagées (7 bis) considérant que le Conseil européen a constaté avec satisfaction les progrès accomplis dans les négocia- et décidé d’organiser, tions en février 2000, une conférence intergouvernementale bilatérale en vue d’entamer des négociations avec Malte sur les conditions de son adhésion à l’Union et les adapta- tions qu’il faudra apporter en conséquence aux traités; avec Chypre (Amendement 8) Considérant (7 ter) (nouveau) (7 ter) considérant que le budget communautaire pour l’exercice 2000 introduit, au chapitre des crédits relatifs à Chypre et à Malte, une nouvelle présentation qui est notamment censée améliorer la bonne gestion et la trans- parence des ressources financières qu’il est prévu d’allouer à la mise en œuvre des projets futurs; (Amendement 9) Considérant (7 quater) (nouveau) considérant que le présent règlement, et (7 quater) notamment son annexe, prévoit la mise en œuvre d’ac- tions pluriannuelles dans le secteur de l’entreprise impli- quant un coût financier pour toute la durée de son appli- cation; (Amendement 10) Considérant (7 quinquies) (nouveau) (7 quinquies) considérant que, malgré les dispositions du règlement financier en vigueur, et bien qu’elle propose une action pluriannuelle, la Commission, d’une part, accepte que la fiche financière ne mentionne que le coût + estimé à 15 millions d’euros + des actions pour l’an 2000 et prévoit, d’autre part, un mécanisme d’évaluation couvrant les actions mises en œuvre sur une période de trois ans; (Amendement 2) Considérant (7 sexies) (nouveau) (7 sexies) Considérant la résolution du Parlement euro- péen sur le budget 2000, du 16 décembre 1999, (Amendement 1) Considérant (8 bis) (nouveau) (8 bis) facilité MEDA selon les modalités déjà prévues; considérant que Malte et Chypre participeront à la C 339/234 Journal officiel des Communautés européennes FR 29. 11. 2000 Jeudi, 17 février 2000 TEXTE PROPOSÉ PAR LA COMMISSION AMENDEMENTS DU PARLEMENT (Amendement 11) Considérant (8 ter) (nouveau) (8 ter) Considérant que, au vu des progrès accomplis dans la mise en œuvre du présent programme, la Commis- sion revoit la fiche financière, en particulier l’échéancier prévisible des crédits d’engagement annuels; (Amendement 12) Considérant (9 bis) (nouveau) (9 bis) Considérant que le Conseil européen d’Helsinki s’est prononcé en faveur de l’ouverture des négociations en vue de l’adhésion de Malte à l’Union européenne; (Amendement 13/rév. ) Considérant (9 ter) (nouveau) considérant que l’aide de pré-adhésion accordée à (9 ter) Chypre et à Malte doit couvrir la période 2001-2004 et être inscrite sous la sous-section B7 (aide pré-adhésion), afin de garantir l’uniformité avec les dispositions en vigueur pour les autres pays candidats à l’adhésion; (Amendement 14) Article premier, paragraphe 1, troisième tiret bis (nouveau) + le financement sans entrave des actions précitées, conformément en cela aux dispositions visées à l’article 4, pendant toute la durée de la validité du pré- sent règlement, sous réserve des dispositions visées à l’article 10; (Amendement 15) Article premier, paragraphe 2 2. Le Conseil, sur proposition de la Commission, décide à la majorité qualifiée des principes, des priorités, des objectifs intermédiaires et des conditions de chacun des partenariats pour l’adhésion, tels qu’ils seront présentés aux États candidats, ainsi que des adaptations significatives ultérieures dont ils feront l’objet. 2. Le Conseil, sur proposition de la Commission et après consultation du Parlement européen, décide à la majorité qualifiée des principes, des priorités, des objectifs intermédiaires et des conditions de chacun des partenariats pour l’adhésion, tels qu’ils seront présentés aux États candidats, ainsi que des adaptations significatives ultérieures dont ils feront l’objet. (Amendement 16) Article premier, paragraphe 2 bis (nouveau) 2 bis. Les crédits destinés à financer l’aide de préadhé- sion sont fixés annuellement dans les lignes budgétaires créées à cet effet et sont inscrits dans la rubrique 7 des perspectives financières. 29. 11. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 339/235 TEXTE PROPOSÉ PAR LA COMMISSION AMENDEMENTS DU PARLEMENT Jeudi, 17 février 2000 (Amendement 23) Article 2 bis (nouveau) Article 2 bis La fiche financière de 95 millions d’euros proposée par le Conseil en vue de la mise en œuvre du présent règlement pour la période expirant le 31 décembre 2004 semble insuffisante et devrait être révisée compte tenu des objec- tifs visés à l’article 1er. Les crédits annuels seront approu- vés par les autorités financières compétentes dans le cadre des perspectives financières. (Amendement 18) Article 3, deuxième tiret @ dans le cas de Chypre, toute action visant à rapprocher les deux communautés. @ dans le cas de Chypre, toute action visant à permettre la reprise des relations entre les deux communautés. (Amendement 19) Article 5 Lorsqu’un élément essentiel à la poursuite de l’octroi des aides de préadhésion en faveur de Chypre et Malte fait défaut, notamment dans le cas de violation des principes démocra- tiques, de l’État de droit, des droits de l’homme et des libertés fondamentales, ainsi que du droit international et/ou lorsque les progrès vers la réalisation des critères de Copenhague sont insuffisants, le Conseil, statuant à la majorité qualifiée sur pro- position de la Commission, peut prendre des mesures appro- priées en ce qui concerne toute aide de préadhésion octroyée à Chypre ou Malte. Lorsqu’un élément essentiel à la poursuite de l’octroi des aides de préadhésion en faveur de Chypre et Malte fait défaut, notamment dans le cas de violation des principes démocra- tiques, de l’État de droit, des droits de l’homme et des libertés fondamentales, ainsi que du droit international et/ou lorsque les progrès vers la réalisation des critères de Copenhague sont insuffisants, le Conseil, statuant à la majorité qualifiée sur pro- position de la Commission et après consultation du Parle- ment européen, peut prendre des mesures appropriées en ce qui concerne toute aide de préadhésion octroyée à l’un ou l’autre de ces deux pays. (Amendement 20) Article 7 Il est institué un comité de gestion (ci-après le comité). Dans le cas où il est fait référence à la procédure visée au pré- sent article, la procédure de gestion de l’article 4 de la déci- sion 1999/468/CE s’applique. La période prévue à l’article 4, paragraphe 3 de la déci- sion 1999/468/CE est fixée à 3 mois. 1. La Commission est assistée par un comité consultatif composé des représentants des États membres et présidé par la Commission («le comité»). Le comité agit selon la procédure visée à l’article 3 de 2. la décision 1999/468/CE. Le comité peut traiter éventuellement d’autres ques- 3. tions relatives à la mise en œuvre du présent règlement, soumises à son président. (Amendement 21) Article 10 La Commission présente trois ans après l’entrée en vigueur du présent règlement au Parlement européen et au Conseil une évaluation d’ensemble des actions financées par la Commu- nauté dans le cadre du présent règlement, assortie de sugges- tions concernant l’avenir du présent règlement et, en tant que de besoin, des propositions de modification à y apporter. La Commission présente trois ans après l’entrée en vigueur du présent règlement au Parlement européen et au Conseil une évaluation d’ensemble des actions financées par la Commu- nauté dans le cadre du présent règlement, assortie de sugges- tions concernant l’avenir du présent règlement et, en tant que de besoin, des propositions de modification à y apporter. Paral- lèlement, la Commission communique chaque année, en C 339/236 Journal officiel des Communautés européennes FR 29. 11. 2000 Jeudi, 17 février 2000 TEXTE PROPOSÉ PAR LA COMMISSION AMENDEMENTS DU PARLEMENT temps utile, toutes les données financières et économiques nécessaires pour que le législateur et l’autorité budgétaire soient en mesure d’évaluer et de justifier l’intervention financière de la Communauté, en garantissant ainsi la réa- lisation, dans de bonnes conditions, de l’objectif politique, afin que la procédure d’adhésion s’avère en l’occurrence équitable, suffisante et transparente. Résolution législative du Parlement européen sur la proposition de règlement du Conseil relatif à la mise en œuvre d’actions dans le cadre d’une stratégie de préadhésion pour Chypre et Malte (COM(1999) 535 + C5-0308/1999 + 1999/0199(CNS)) (Procédure de consultation) Le Parlement européen, @ vu la proposition de la Commission au Conseil (COM(1999) 535), @ consulté par le Conseil conformément à l’article 308 du traité CE (C5-0308/1999), @ vu l’article 67 de son règlement, @ vu le rapport de la commission des affaires étrangères, des droits de l’homme, de la sécurité commune et de la politique de défense et l’avis de la commission des budgets (A5-0029/2000); 1. approuve la proposition de la Commission ainsi amendée; invite la Commission à modifier en conséquence sa proposition, conformément à l’article 250, 2. paragraphe 2, du traité CE; demande l’ouverture de la procédure de concertation au cas où le Conseil entendrait s’écarter du texte 3. approuvé par le Parlement; demande à être à nouveau consulté au cas où le Conseil entendrait modifier de manière substantielle 4. la proposition de la Commission; 5. charge sa Présidente de transmettre la position du Parlement au Conseil et à la Commission. 3. Protocole sur la procédure concernant les déficits excessifs * A5-0013/2000 Proposition de règlement du Conseil modifiant le règlement (CE) no 3605/93 relatif à l’application du protocole sur la procédure concernant les déficits excessifs annexé au traité instituant la Com- munauté européenne (COM(1999) 444 + C5-0174/1999 + 1999/0196(CNS)) Cette proposition est approuvée


title: Entschließung des Europäischen Parlaments zu der Empfehlung der Kommission für einen Beschluß des Rates zur Ermächtigung der Kommission, ein Stabilisierungs- und Assoziierungsabkommen mit der ehemaligen jugoslawischen Republik Mazedonien auszuhandeln (SEK(1999)1279 - C5-0166/1999 - 1999/2121(COS))

eurovoc_concepts:
North Macedonia
cooperation policy
economic development
economic stabilisation
peacekeeping
trade agreement (EU)

text: C 339/266 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 29. 11. 2000 Donnerstag, 17. Februar 2000 25. nimmt die von der Versammlung im Zusammenhang mit den Gefahren für bestimmte Erzeugnisse wie Kakao, Rum, Zucker und Bananen geäußerten Befürchtungen zur Kenntnis, die für die Wirtschaft bestimmter AKP-Länder von erheblicher Bedeutung sind, und verpflichtet sich, diese legitimen Befürchtun- gen zu berücksichtigen und sich für den Schutz der Präferenzsysteme einzusetzen, von denen die AKP- Staaten in ihren Handelsbeziehungen mit der Union profitieren; beauftragt seine Präsidentin, diese Entschließung dem AKP-EU-Rat, der Paritätischen Versammlung 26. AKP-EU und der Kommission zu übermitteln. 10. Stabilisierungs- und Assoziierungsabkommen mit der ehemaligen jugoslawi- schen Republik Mazedonien A5-0031/2000 Entschließung des Europäischen Parlaments zu der Empfehlung der Kommission für einen Beschluß des Rates zur Ermächtigung der Kommission, ein Stabilisierungs- und Assoziierungsab- kommen mit der ehemaligen jugoslawischen Republik Mazedonien auszuhandeln (SEK(1999) 1279 / C5-0166/1999-1999/2121(COS)) Das Europäische Parlament, 0 in Kenntnis der Empfehlung der Kommission (SEK(1999) 1279 0 C5-0166/1999), 0 in Kenntnis des Berichts der Kommission über die Möglichkeit der Aushandlung eines Stabilisierungs- jugoslawischen Republik Mazedonien ehemaligen der und Assoziierungsabkommens mit (KOM(1999) 300 0 C5-0118/1999), 0 gestützt auf Artikel 47 Absatz 1 seiner Geschäftsordnung, 0 in Kenntnis des Berichts des Ausschusses für auswärtige Angelegenheiten, Menschenrechte, gemein- same Sicherheit und Verteidigungspolitik sowie der Stellungnahmen des Ausschusses für Industrie, Außenhandel, Forschung und Energie und des Ausschusses für Recht und Binnenmarkt (A5-0031/ 2000), A. B. in Anerkennung des Vorschlags der Kommission, die Beziehungen zwischen der Europäischen Union und der ehemaligen jugoslawischen Republik Mazedonien auf eine völlig neue vertragliche Grundlage zu stellen und dem Land die Perspektive einer vollen Integration in die Strukturen der Europäischen Union zu vermitteln, unter Hinweis darauf, daß es sich hierbei um die erste konkrete Umsetzung des Konzepts für einen Stabilisierungs- und Assoziierungsprozeß für die Länder Südosteuropas handelt, mit dem die Europäi- sche Union ihren Beitrag für den Stabilitätspakt für Südosteuropa leisten will, C. unter Hinweis auf den Durchführbarkeitsbericht Juni 1999 (KOM(1999) 235), in dem diese zu dem Schluß kommt, daß unter Berücksichtigung der bereits durch- geführten politischen und wirtschaftlichen Reformen im Rahmen des Kooperationsabkommens und unter der Voraussetzung angenommener Übergangsfristen in einzelnen Bereichen die ehemalige jugo- slawische Republik Mazedonien die Voraussetzung für ein Stabilisierungs- und Assoziierungsabkom- men erfüllen könnte, der Kommission vom 16. D. unter Hinweis auf das konstruktive und verantwortungsvolle Handeln Mazedoniens während des ver- heerenden Kriegs in den Ländern des ehemaligen Jugoslawien und unter Betonung der Tatsache, daß die Verzögerungen bei der Annäherung an die Europäische Union in erster Linie auf Probleme mit einem Mitgliedsland und nicht auf den mangelnden Willen dieses Landes, der Union beizutreten, zurückzuführen waren, E. F. in Anerkennung der stabilisierenden Rolle, welche die ehemalige jugoslawische Republik Mazedonien während der Jugoslawien-Kriege in der Region gespielt hat, insbesondere was die Integration der alba- nischen Minderheit in das politische und gesellschaftliche Leben des Landes und die Bereitschaft zur regionalen Zusammenarbeit angeht, unter Hinweis auf die wichtige Rolle, die die albanische Minderheit in diesem Land spielen könnte, und auf die positiven Auswirkungen, die dieses Modell der Koexistenz in den Nachbarländern haben könnte, wobei hier insbesondere Albanien und der Kosovo zu erwähnen sind, G. in der Erwägung, daß die Entwicklung und Festigung einer starken interethnischen Zivilgesellschaft ein Schlüsselfaktor ist, der zur internen Stabilisierung dieses Landes beitragen könnte, 29. 11. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 339/267 Donnerstag, 17. Februar 2000 H. unter Hinweis auf die wirtschaftlichen Nachteile, die die ehemalige jugoslawische Republik Mazedo- nien durch die Sanktionen gegen die Bundesrepublik Jugoslawien schon seit vielen Jahren erleidet, I. J. K. L. in der Erwägung, daß sich die regionale Zusammenarbeit in Verbindung mit der ehemaligen jugosla- wischen Republik Mazedonien nur dann positiv entwickeln kann, wenn die Bevölkerung und die Wirt- schaft der Bundesrepublik Jugoslawien in diese Zusammenarbeit einbezogen werden und daß deshalb die bestehenden Sanktionen gegen dieses Land auf sein Regime ausgerichtet und die negativen Aus- wirkungen dieser Sanktionen auf die Bevölkerung und die Wirtschaft verringert werden müßten, in Anerkennung der friedensunterstützenden Rolle, welche das Land während der Kosovo-Krise gespielt hat, als es die Stationierung von NATO-Truppen und die Aufnahme von Flüchtlingen aus dem Kosovo akzeptierte, in Anerkennung der sichtbaren Bereitschaft der ehemaligen jugoslawischen Republik Mazedonien zur regionalen Zusammenarbeit, welche es durch die bilateralen Abkommen mit Slowenien, der BRJ und mit Bulgarien bewiesen hat sowie durch die aktive Mitwirkung am Stabilitätspakt durch mehrseitige Projektvorschläge gemeinsam mit Griechenland, Bulgarien und Albanien, in Unterstützung der grundsätzlichen Orientierung, daß für die künftige politische und wirtschaftliche Gestaltung Südosteuropas der Grundsatz „Integration statt Desintegration“ gelten muß, und deshalb die Weiterentwicklung des regionalen Ansatzes, den die Europäische Gemeinschaft 1996 gegenüber fünf Ländern der Region entwickelt hatte (Bosnien-Herzegowina, Kroatien, Bundesrepublik Jugoslawien, FYROM und Albanien) nicht nur ein Grundpfeiler des Regionalkonzeptes des Stabilitätspaktes ist, son- dern auch die gesamte Philosophie der EU-Integration widerspiegelt, M. unter Hinweis darauf, daß unter Berücksichtigung der großen Ungleichzeitigkeit und Verschiedenheit in der Entwicklung der einzelnen Länder in der Region zunächst jedoch der Grundsatz gelten muß, daß kein Land in seinem Bemühen einer Annäherung an die Europäische Union durch das Verhalten anderer Länder gehindert werden darf, N. in der Erwägung, daß die bei den Präsidentschaftswahlen kürzlich aufgetretenen Probleme zeigen, daß im Bereich der Demokratie, der politischen Beteiligung und der Transparenz noch Verbesserungen vonnöten sind, 1. begrüßt das Verhandlungsmandat für ein Stabilisierungs- und Assoziierungsabkommen mit der ehe- maligen jugoslawischen Republik Mazedonien und befürwortet eine rasche Aufnahme der Verhandlungen; empfiehlt, daß das Stabilisierungs- und Assoziierungsabkommen in Form eines gemischten Abkom- 2. mens auf der Grundlage von Artikel 310 des EU-Vertrags geschlossen wird; empfiehlt in Anbetracht dessen, daß die Frage der Rechtspersönlichkeit der Europäischen Union noch 3. nicht geklärt ist, die Verwendung von Artikel 24 und 38 des EG-Vertrags als Rechtsgrundlage des Stabili- sierungs- und Assoziierungsabkommens in Verbindung mit jeder anderen Bestimmung des Vertrags zur Gründung der Europäischen Gemeinschaften auszuschließen; 4. betrachtet die Aufnahme von Stabilisierungs- und Assoziierungsverhandlungen mit der ehemaligen jugoslawischen Republik Mazedonien als einen wichtigen Beitrag für die politische Konsolidierung und die wirtschaftliche Entwicklung des Landes, als wichtiges Signal für die Stabilität und als wichtigen Beitrag zur Festigung einer gerechten internationalen Ordnung in der Region; 5. unterstreicht den Vorbildcharakter, den das Abkommen mit der ehemaligen jugoslawischen Republik Mazedonien für die anderen Länder der Region hat und unterstützt die in ihm enthaltenen Anreize für eine regionale Zusammenarbeit; 6. wendet sich jedoch gegen die Schaffung einer multilateralen Kooperationsstruktur als Vorbedingung für den Abschluß eines bilateralen Stabilisierungs- und Assoziierungsabkommens bzw. als Beitrittskriterium zusätzlich zu den Kopenhagener Kriterien, wie es von der Kommission im Gesamtdokument zum Fort- schrittsbericht über die Erweiterung angeführt ist; C 339/268 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 29. 11. 2000 Donnerstag, 17. Februar 2000 7. betont, daß angesichts der ungleichzeitigen Entwicklung und der jeweiligen Besonderheiten der betroffenen Länder (Bosnien-Herzegowina, Kroatien, Bundesrepublik Jugoslawien, FYROM und Albanien) jedes Land nach seinen eigenen Verdiensten betrachtet werden muß und kein Land zur Geisel seines Nach- barn werden darf, wenn es um den Annäherungsprozeß an die EU-Strukturen geht; 8. vertritt die Auffassung, daß der von der Europäischen Union vorgeschlagene Regionalansatz für die Länder Südosteuropas zu einer zweiseitigen Verpflichtung werden muß und er keine Einbahnstraße auf dem Weg zur Erfüllung des „Acquis“ durch die betroffenen Länder sein darf, sondern auch von der Euro- päischen Union selbst durch konkrete Regionalhilfen materiell unterstützt werden muß; diese beiderseitige Verpflichtung muß deshalb auch im Stabilisierungs- und Assoziierungabkommen zum Ausdruck gebracht werden; tritt deshalb für eine aktive Regionalhilfe der Europäischen Union im Rahmen des Stabilitätspaktes 9. ein, mit der zum Beispiel regionale Infrastrukturprojekte wie der Ausbau der europäischen Korridore acht und zehn, grenzüberschreitende Energie-, Umwelt- und Wasserprojekte, gemeinsame Verbesserung des Grenzmanagements und des Zollwesens oder eine gemeinsame multilaterale Polizeiausbildung gefördert werden; vertritt die Auffassung, daß die ehemalige jugoslawische Republik Mazedonien am Wiederaufbau- 10. prozeß des Kosovo als gleichberechtigter Partner teilhaben muß; spricht sich gegen ein auch symbolhaftes Abkoppeln der Länder Süd-Ost Europas vom allgemeinen 11. Erweiterungsprozeß aus; vertritt die Auffassung, daß ein künftiges Stabilisierungs- und Assoziierungsabkommen eine Evolu- 12. tionsklausel enthalten sollte, die der ehemaligen jugoslawischen Republik Mazedonien die Perspektive einer EU-Mitgliedschaft eröffnet; 13. schlägt vor, daß die parallele Erweiterung, die den Staaten der Region im Wege einer schrittweisen Integration in die EU-Strukturen angeboten wird, auch institutionelle Vorkehrungen enthalten sollte, wie etwa die Möglichkeit, daß diese Länder junge Juristen und Beamte zum Europäischen Gerichtshof oder zur Kommission entsenden; spricht sich für die Fortführung der Mehrländer- und grenzüberschreitenden Programme im Rah- 14. men von Phare über das Jahr 2000 hinaus aus, damit der Prozeß einer regionalen Zusammenarbeit auch tatsächlich ausgeführt werden kann; vertritt die Auffassung, daß der Stabilisierungs- und Assoziationsprozeß von der Europäischen 15. Union durch entsprechende Hilfsprogramme auch finanziell angemessen unterstützt werden muß, und schlägt deshalb für die fünf Länder des westlichen Balkans ein einheitliches Stabilisierungs- und Partner- schaftsprogramm vor, bei dem der Name Phare erhalten bleibt (Phare-SAP, Stabilisierungs- und Assoziie- rungsprogramm bzw. Phare Süd-Ost); 16. besteht darauf, daß bei der Unterstützung, die die Welt dieser Region gewährt, das Wohl der Em- pfänger absolut im Vordergrund stehen muß, weshalb diese Hilfen von seiten des Geberlandes nicht von reziproken Aufträgen abhängig gemacht werden dürfen; 17. ist der Ansicht, daß das Stabilisierungs- und Partnerschaftsprogramm gewährleisten müßte, daß die Kontakte und die Zusammenarbeit mit den assoziierten Ländern fortgesetzt und weiter ausgebaut werden können; ist der Ansicht, daß die Kontinuität der Projekte der grenzüberschreitenden Zusammenarbeit und 18. der Programme, an denen mehrere Länder beteiligt sind, unbedingt gewährleistet sein müßte; 19. schlägt vor, die ehemalige jugoslawische Republik Mazedonien in verschiedene kulturelle Program- me und Ausbildungsprogramme 0 beispielsweise Leonardo, Sokrates, Jugend für Europa 0 einzubeziehen; betrachtet die Entwicklung der Bürgergesellschaft und die Unterstützung von Demokratisierungs- 20. und Medienprojekten als einen Bereich, dem große Aufmerksamkeit gewidmet werden muß; 29. 11. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 339/269 Donnerstag, 17. Februar 2000 21. vertritt die Auffassung, daß die Implementierung des Stabilisierungs- und Assoziierungsabkommens durch ein „Weißbuch“ begleitet werden sollte, das dem Land als genaue Wegskizze bei seinen Annähe- rungsbemühungen an den „Acquis Communautaire“ dient, und daß die Fortschritte bei der Implementie- rung nicht nur erstmals nach fünf Jahren in einem Bericht der Kommission geprüft werden sollten, son- dern kontinuierlich auf zweijähriger Basis; 22. vertritt die Auffassung, daß die Umsetzung der Programme dezentralisiert und von Brüssel nach Skopje verlagert werden sollte, wobei auf eine verbesserte Koordination zwischen Planung, Verwaltung, Umsetzung und Weiterverfolgung zu achten ist und als kurzfristige Prioritäten die Verbesserung der Ver- waltung, des Zollwesens und des Grenzmanagements und die Förderung der Klein- und Mittelbetriebe gel- ten sollten; 23. ist der Ansicht, daß zur Verbesserung und Festigung der Koexistenz ein spezifisches Programm für die Entwicklung interethnischer Initiativen und Projekte sowohl in der Zivilgesellschaft als auch im wirt- schaftlichen Bereich vorgesehen werden sollte; wiederholt seine Forderung, daß der Status der Kommissionsvertretung in Skopje zu einer Delega- 24. tion aufgewertet wird; hofft, daß der Dialog, der im Rahmen der Vereinten Nationen zwischen Griechenland und FYROM 25. im Gange ist, so rasch wie möglich zu einem Namen führt, der von beiden Seiten akzeptiert wird; 26. beauftragt seine Präsidentin, diese Entschließung der Kommission und dem Rat zu übermitteln. 11. Ausschußverfahren A5-0021/2000 Entschließung des Europäischen Parlaments zu der Vereinbarung zwischen dem Europäischen Par- lament und der Kommission über die Modalitäten der Anwendung des Beschlusses 1999/468/EG des Rates vom 28. Juni 1999 zur Festlegung der Modalitäten für die Ausübung der der Kommis- sion übertragenen Durchführungsbefugnisse Das Europäische Parlament, 0 in Kenntnis des Beschlusses 1999/468/EG des Rates vom 28. Juni 1999 (1), 0 unter Hinweis auf seine Stellungnahme vom 6. Mai 1999 zu dem Vorschlag für einen Beschluß des Rates zur Festlegung der Modalitäten für die Ausübung der der Kommission übertragenen Durchfüh- rungsbefugnisse (2), 0 in Kenntnis der mit der Kommission getroffenen Vereinbarung, 0 gestützt auf Artikel 54 seiner Geschäftsordnung, 0 in Kenntnis des Berichts des Ausschusses für konstitutionelle Fragen (A5-0021/2000), A. B. in der Erwägung, daß Artikel 8 des Beschlusses des Rates vom 28. Juni 1999 dem Europäischen Par- lament das Recht zum Einschreiten für den Fall einräumt, daß es die Durchführungsbefugnisse für überschritten hält, wobei die Kommission verpflichtet ist, den Entwurf für Durchführungsmaßnahmen unter Berücksichtigung der Entschließung des Parlaments erneut zu prüfen, sowie eine mit Gründen versehene Unterrichtung über die Maßnahmen übermitteln muß, die sie aufgrund einer solchen Ent- schließung zu treffen beabsichtigt; in der Erwägung, daß Artikel 7 Absatz 3 des Beschlusses die vollständige Unterrichtung des Parla- ments über die Tagesordnungen, die Entwürfe für Durchführungsmaßnahmen aufgrund der im Mit- entscheidungsverfahren angenommenen Rechtsakte, die den Ausschüssen unterbreitet werden, die Abstimmungsergebnisse, die Kurzniederschriften über die Sitzungen, die Liste der Mitglieder der Aus- schüsse und die dem Rat übermittelten Entwürfe für Durchführungsmaßnahmen vorsieht; (1) ABl. L 184 vom 17. 7. 1999, S. 23. (2) ABl. C 279 vom 1. 10. 1999, S. 404


title: Beschluß Nr. 1/2000 des Assoziationsrates EU-Litauen vom 17. Februar 2000 zur Festlegung der Voraussetzungen und Bedingungen für die Teilnahme Litauens am Programm der Gemeinschaft für kleine und mittlere Unternehmen

eurovoc_concepts:
EU programme
Lithuania
association agreement (EU)
small and medium-sized enterprises

text: L 80/34 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 31. 3. 2000 II (Nicht veröffentlichungsbedürftige Rechtsakte) RAT BESCHLUSS NR. 1/2000 DES ASSOZIATIONSRATES EU-LITAUEN vom 17. Februar 2000 zur Festlegung der Voraussetzungen und Bedingungen für die Teilnahme Litauens am Programm der Gemeinschaft für kleine und mittlere Unternehmen (2000/259/EG) DER ASSOZIATIONSRAT — XX des Abkommens genannten Maßnahmen beteiligen kann — gestützt auf das Europa-Abkommen zur Gründung einer Asso- ziation zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Litauen anderer- seits (1), insbesondere auf Artikel 110, BESCHLIESST: in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Nach Artikel 110 des Europa-Abkommens kann sich Litauen an den in Anhang XX des Abkommens aufge- führten Rahmenprogrammen, Projekten und anderen Aktionen der Gemeinschaft beteiligen; dazu gehört unter anderem der Bereich kleine und mittlere Unternehmen. Mit dem Beschluß 97/15/EG des Rates vom 9. Dezember 1996 über ein drittes Mehrjahresprogramm für kleine und mittlere Unternehmen (KMU) in der Europäischen Union (1997-2000) (2) wurde für einen Zeitraum von vier Jahren ab dem 1. Januar 1997, ein Programm für die Gemeinschaftspolitik für KMU, einschließlich Hand- werk und sehr kleiner Unternehmen, angenommen; dieses Programm steht nach Artikel 7 Absatz 1 des Beschlusses der Beteiligung der assoziierten mitteleuro- päischen Länder offen. (3) Nach Artikel 110 des Europa-Abkommens beschließt der Assoziationsrat, unter welchen Voraussetzungen und zu welchen Bedingungen Litauen sich an den in Anhang Artikel 1 Litauen nimmt am dritten Mehrjahresprogramm für kleine und mittlere Unternehmen (KMU) in der Europäischen Union (1997-2000) unter den Voraussetzungen und zu den Bedin- gungen teil, die in den Anhängen I und II festgelegt sind; die Anhänge sind Bestandteil dieses Beschlusses. Dieser Beschluß gilt für die Laufzeit des Programms. Artikel 2 Artikel 3 Dieser Beschluß tritt am ersten Tag des Monats nach seiner Annahme in Kraft. Geschehen zu Brüssel am 17. Februar 2000. Im Namen des Assoziationsrates Der Präsident J. GAMA (1) ABl. L 51 vom 20. 2. 1998, S. 3. (2) ABl. L 6 vom 10. 1. 1997, S. 25. 31. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 80/35 ANHANG I Voraussetzungen und Bedingungen für die Teilnahme Litauens am dritten Mehrjahresprogramm für kleine und mittlere Unternehmen (KMU) in der Europäischen Union (1997-2000) 1. Litauen nimmt, sofern in diesem Beschluß nichts anderes bestimmt ist, unter Beachtung der in dem Beschluß 97/15/EG des Rates vom 9. Dezember 1996 über ein drittes Mehrjahresprogramm für kleine und mittlere Unternehmen (KMU) in der Europäischen Union (1997-2000), insbesondere in Artikel 7 Absatz 1, festgelegten Ziele, Kriterien, Verfahren und Fristen an den Maßnahmen des dritten Mehrjahresprogramms für kleine und mittlere Unternehmen (KMU) in der Europäischen Union (1997-2000) (im folgenden das „Programm“ genannt) teil. 2. Für die Einreichung, Prüfung und Auswahl der Anträge der teilnahmeberechtigten Einrichtungen, Verbände und Einzelpersonen aus Litauen gelten dieselben Voraussetzungen und Bedingungen wie für die teilnahmeberechtigten Einrichtungen, Verbände und Einzelpersonen aus der Gemeinschaft. 3. Um den Gemeinschaftscharakter des Programms zu wahren, muß an den von Litauen vorgeschlagenen länderübergrei- fenden Projekten und Maßnahmen eine Mindestzahl von Partnern aus den Mitgliedstaaten der Gemeinschaft beteiligt sein. Diese Mindestzahl wird bei der Durchführung des Programms unter Berücksichtigung der Art der Maßnahmen, der Zahl der Projektpartner und der Zahl der an dem Programm teilnehmenden Länder festgesetzt. 4. Zur Deckung der Kosten seiner Teilnahme an dem Programm zahlt Litauen jedes Jahr einen Beitrag in den Gesamt- haushalt der Europäischen Union (siehe Anhang II). Der Assoziationsausschuß kann diesen Beitrag erforderlichenfalls anpassen. 5. Die Mitgliedstaaten der Gemeinschaft und Litauen unternehmen im Rahmen der geltenden Bestimmungen alle Anstrengungen, um allen Teilnahmeberechtigten im Verkehr zwischen Litauen und den Mitgliedstaaten der Gemein- schaft die freie Ein- und Ausreise sowie den Aufenthalt zur Teilnahme an den unter diesen Beschluß fallenden Maßnahmen zu erleichtern. 6. Unbeschadet der sich aus Artikel 6 des Beschlusses 97/15/EG ergebenden Zuständigkeiten der Europäischen Kommis- sion und des Europäischen Rechnungshofs für die Evaluierung des Programms wird die Teilnahme Litauens an dem Programm auf partnerschaftlicher Grundlage unter Einbeziehung Litauens und der Europäischen Kommission kontinu- ierlich evaluiert. Litauen legt der Europäischen Kommission die erforderlichen Berichte vor und beteiligt sich an den spezifischen Maßnahmen, die die Gemeinschaft in diesem Zusammenhang festlegt. 7. Unbeschadet der in Artikel 4 des Beschlusses 97/15/EG festgelegten Verfahren wird Litauen vor den ordentlichen Sitzungen des Programmausschusses zu Koordinierungstreffen über die Durchführung dieses Beschlusses betreffende Fragen eingeladen. Die Europäische Kommission unterrichtet Litauen über die Ergebnisse der ordentlichen Ausschußsit- zungen. 8. Im Antragsverfahren, in den Verträgen, in den vorzulegenden Berichten und in den Verwaltungsvereinbarungen für das Programm ist eine der Amtssprachen der Organe der Europäischen Union zu verwenden. L 80/36 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 31. 3. 2000 ANHANG II Finanzbeitrag Litauens zum dritten Mehrjahresprogramm für kleine und mittlere Unternehmen (KMU) in der Europäischen Union (1997-2000) 1. Der Finanzbeitrag Litauens umfaßt — die finanzielle Unterstützung aus dem Programm für die litauischen Teilnehmer an den Maßnahmen nach Anhang I Nummer 1, — die der Europäischen Kommission aus der Teilnahme Litauens entstehenden zusätzlichen Kosten für die Verwaltung des Programms. 2. In jedem Haushaltsjahr darf die Summe der Zuschüsse und der sonstigen finanziellen Unterstützung, die die litauischen Begünstigten aus dem Programm erhalten, den von Litauen gezahlten Beitrag nach Abzug der zusätzlichen Verwal- tungskosten nicht übersteigen. Ist der von Litauen in den Gesamthaushalt der Europäischen Union gezahlte Beitrag nach Abzug der zusätzlichen Verwaltungskosten höher als die Summe der Zuschüsse und der sonstigen finanziellen Unterstützung, die die litauischen Begünstigten aus dem Programm erhalten, so wird der Saldo von der Europäischen Kommission auf das folgende Haushaltsjahr übertragen und vom Beitrag für das folgende Jahr abgezogen. Besteht ein solcher Saldo am Ende der Laufzeit des Programms, so wird Litauen der entsprechende Betrag erstattet. 3. Der jährliche Beitrag Litauens beträgt 384 130 EUR ab 1999. Von dieser Summe ist ein Betrag von 25 130 EUR für die Deckung der der Europäischen Kommission aus der Teilnahme Litauens entstehenden zusätzlichen Kosten für die Verwaltung des Programms bestimmt. 4. Die für den Gesamthaushalt der Europäischen Union geltenden Finanzvorschriften finden Anwendung; dies gilt auch für die Verwaltung des Beitrags Litauens. Bei Inkrafttreten dieses Beschlusses und zu Beginn jedes folgenden Jahres übersendet die Europäische Kommission Litauen eine Aufforderung zur Zahlung seines Kostenbeitrags gemäß diesem Beschluß. Der Beitrag wird in Euro ausgedrückt und ist auf ein Euro-Bankkonto der Europäischen Kommission zu überweisen. Litauen zahlt seinen jährlichen Kostenbeitrag nach diesem Beschluß gemäß der Zahlungsaufforderung spätestens drei Monate nach Absendung der Zahlungsaufforderung. Bei verspäteter Zahlung des Beitrags werden Litauen ab dem Fälligkeitstag Zinsen für den offenstehenden Betrag berechnet. Als Zinssatz wird der um 1,5 Prozentpunkte erhöhte Zinssatz der Europäischen Zentralbank für Geschäfte in Euro für den Monat angewandt, in dem der Beitrag fällig wird. 5. Litauen zahlt die unter Nummer 3 genannten zusätzlichen Verwaltungskosten aus eigenen Haushaltsmitteln. 6. Von den übrigen Kosten seiner Teilnahme an dem Programm zahlt Litauen im Jahr 1999 107 700 EUR (30 %) und im Jahr 2000 179 500 EUR (50 %) aus eigenen Haushaltsmitteln. 7. Die restlichen 251 300 EUR für 1999 und die restlichen 179 500 EUR für 2000 werden vorbehaltlich der normalen Programmierungsverfahren für das Phare-Programm aus den Litauen jährlich zugewiesenen Phare-Mitteln gezahlt