title: Verordening (EG) nr. 339/2000 van de Commissie van 15 februari 2000 tot vaststelling van de uitvoerrestituties in de sector van op basis van groenten en fruit verwerkte producten, andere dan voor toegevoegde suiker toegekende restituties

eurovoc_concepts:
export refund
fruit product
vegetable product

formats: pdf print

text: L 43/14 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 16. 2. 2000 VERORDENING (EG) Nr. 339/2000 VAN DE COMMISSIE van 15 februari 2000 tot vaststelling van de uitvoerrestituties in de sector van op basis van groenten en fruit verwerkte producten, andere dan voor toegevoegde suiker toegekende restituties DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, (5) Gelet op Verordening (EG) nr. 2201/96 van de Raad van 28 oktober 1986 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector verwerkte producten op basis van groenten en fruit (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2701/1999 (2), en met name op artikel 16, lid 3, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) Bĳ Verordening (EG) nr. 1429/95 van de Commissie (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1007/97 (4), zĳn de uitvoeringsbepalingen inzake de uitvoerrestituties in de sector van op basis van groenten en fruit verwerkte producten vastgesteld. Op grond van artikel 16, lid 1, van Verordening (EG) nr. 2201/96 kan het verschil tussen de prĳzen voor de in artikel 1, lid 1, onder a), van voornoemde verordening bedoelde producten in de internationale handel en de prĳzen voor die producten in de Gemeenschap door een uitvoerrestitutie worden overbrugd voorzover dit nodig is om een in economisch opzicht belangrĳke uitvoer- transactie mogelĳk te maken. In artikel 18, lid 4, van Verordening (EG) nr. 2201/96 is bepaald dat, als de restitutie voor de suiker die is verwerkt in de in artikel 1, lid 1, genoemde producten niet toereikend is om uitvoer van de producten mogelĳk te maken, voor die producten de overeenkomstig artikel 17 vastgestelde restitutie geldt. Krachtens artikel 17, lid 2, van Verordening (EG) nr. 2201/96 moet bĳ de vaststelling van de restituties reke- ning worden gehouden met de situatie of de vooruit- zichten met betrekking tot enerzĳds de prĳzen en de beschikbaarheid van op basis van groenten en fruit verwerkte producten op de markt van de Gemeenschap en anderzĳds de in de internationale handel toegepaste prĳzen. Bovendien moet rekening worden gehouden met de in artikel 17, lid 2, onder b), bedoelde kosten en het economische aspect van de beoogde uitvoer. (4) Op grond van artikel 16, lid 1, van Verordening (EG) nr. restituties worden vastgesteld 2201/96 moeten de binnen de grenzen die voortvloeien uit de in overeen- stemming met artikel 300 van het Verdrag gesloten overeenkomsten. Krachtens artikel 17, lid 3, van Verordening (EG) nr. 2201/96 worden de prĳzen op de markt van de Gemeenschap vastgesteld rekening houdend met de prĳzen die het gunstigst blĳken met het oog op uitvoer. De prĳzen in de internationale handel moeten worden bepaald op basis van de in artikel 17, lid 3, tweede alinea, bedoelde noteringen en prĳzen. (6) Wegens de omstandigheden in de internationale handel of de specifieke vereisten van bepaalde markten, kan het nodig zĳn de restitutie voor een bepaald product te differentiëren naar gelang van de bestemming van dat product. (7) (8) (9) (10) (11) Voor voorlopig verduurzaamde kersen, tomaten zonder schil, gekonfĳte kersen, bereide hazelnoten en sommige soorten sinaasappelsap kunnen op dit ogenblik in economisch opzicht belangrĳke uitvoertransacties plaats- vinden. De toepassing van bovengenoemde voorschriften op de huidige marktsituatie of op de te verwachten marktont- wikkelingen, en met name de noteringen en de prĳzen voor op basis van groenten en fruit verwerkte producten in de Gemeenschap en in de internationale handel, leidt tot de restituties zoals die worden vastgesteld in de bĳlage bĳ deze verordening. Overeenkomstig artikel 16, lid 2, van Verordening (EG) nr. 2201/96 moet ervoor worden gezorgd dat de beschikbare middelen zo doeltreffend mogelĳk worden gebruikt, zonder dat dit evenwel tot discriminatie tussen de belanghebbende marktdeelnemers In dit verband moet erop worden toegezien dat de eerder door de restitutieregeling op gang gebrachte handelsstromen niet worden verstoord. leidt. Bĳ Verordening (EEG) nr. 3846/87 van de Commissie (5), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2765/ 1999 (6), is de landbouwproductennomenclatuur voor de uitvoerrestituties vastgesteld. Bĳ Verordening (EEG) nr. 3719/88 van de Commissie (7), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1127/ 1999 (8), zĳn de gemeenschappelĳke uitvoeringsbepa- lingen vastgesteld inzake het stelsel van invoer-, uitvoer- en voorfixatiecertificaten voor landbouwproducten. (1) PB L 297 van 21. 11. 1996, blz. 29. (2) PB L 327 van 21. 12. 1999, blz. 5. (3) PB L 141 van 24. 6. 1995, blz. 28. (4) PB L 145 van 5. 6. 1997, blz. 16. (5) PB L 366 van 24. 12. 1987, blz. 1. (6) PB L 338 van 30. 12. 1999, blz. 1. (7) PB L 331 van 2. 12. 1988, blz. 1. (8) PB L 135 van 29. 5. 1999, blz. 48. 16. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 43/15 (12) De in deze verordening vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het Comité van beheer voor op basis van groenten en fruit verwerkte producten, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De uitvoerrestituties in de sector van op basis van groenten en fruit verwerkte producten worden 1. vastgesteld in de bĳlage bĳ deze verordening. Certificaten die in het kader van de voedselhulp worden afgegeven, zoals bedoeld in artikel 14 bis van 2. Verordening (EEG) nr. 3719/88, worden niet afgeboekt op de in lid 1 bedoelde hoeveelheden. Deze verordening treedt in werking op 23 februari 2000. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 15 februari 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie L 43/16 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 16. 2. 2000 BĲLAGE Product (De volledige omschrĳving van de in aanmerking komende producten is opgenomen in de sector „Op basis van groenten en fruit verwerkte producten” van Verordening (EEG) nr. 3846/87 van de Commissie, zoals gewĳzigd) Productcode Code van de bestemming (1) Voorlopig verduurzaamde kersen 0812 10 00 9100 Tomaten zonder schil Gekonfĳte kersen Bereide hazelnoten 2002 10 10 9100 2006 00 31 9000 2006 00 99 9100 2008 19 19 9100 2008 19 99 9100 Sinaasappelsap met een suikergehalte van ten minste 10° Brix, maar minder dan 22° Brix 2009 11 99 9110 2009 19 99 9110 met een suikergehalte van ten minste 55° Brix 2009 11 99 9150 2009 19 99 9150 (1) De codes voor de bestemming zĳn als volgt: A00: alle bestemmingen; A20: alle bestemmingen behalve de Verenigde Staten van Amerika; F06: alle bestemmingen behalve de landen van Noord-Amerika. F06 A20 F06 A00 A00 A00 Periode toekenning certificaten: maart t/m juni 2000 Periode indiening aanvragen: 23 februari t/m 23 juni 2000 Restitutie (in EUR/ton netto) 55 50 170 66 6 32 Hoeveelheid (in t) 3 358 50 000 338 405 353 354


title: Euroopan parlamentin päätöslauselma luonnoksesta komission tiedonannoksi jäsenvaltioille Euroopan alueen sopusointuiseen ja tasapainoiseen kehittämiseen tähtäävää Euroopan laajuista yhteistyötä koskevan yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvistamisesta (Interreg) (KOM(1999) 479 — C5-0243/1999 — 1999/2178(COS))

eurovoc_concepts:
EU initiative
cross-border cooperation
economic development
enlargement of the Union
regional development
sustainable development
town and country planning
transport policy

text: 29. 11. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 339/47 Tiistai 15. helmikuuta 2000 pyytää komissiota ja jäsenvaltioita takaamaan uudelle Urban-aloitteelle laajan mainonta- ja tiedotus- 24. kampanjan; 25. pyytää komissiota ja jäsenvaltioita toimittamaan riittävästi ja avoimesti Urban-aloitteen valintame- nettelyjä ja metodologiaa koskevaa tietoa sekä antamaan parlamentille säännöllisesti tietoja Urbanin toteut- tamisesta; 26. panee tyytyväisenä merkille rahaston horisontaalisen mekanismin hyvien käytänteiden vaihtamisen mahdollistamiseksi ja kaupunkialueiden uudistamiseen tähtäävien innovatiivisten lähestymistapojen koros- tamiseksi; pyytää komissiota ilmoittamaan parlamentille menettelysääntöjen mukaisesti, mitkä toimistot osal- 27. listuvat tähän työhön; 28. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille. 4. Euroopan alueen sopusointuinen ja tasapainoinen kehittäminen (Interreg) A5-0028/2000 Euroopan parlamentin päätöslauselma luonnoksesta komission tiedonannoksi jäsenvaltioille Euroo- pan alueen sopusointuiseen ja tasapainoiseen kehittämiseen tähtäävää Euroopan laajuista yhteis- (KOM(1999) 479 ) työtä koskevan yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvistamisesta (Interreg) C5-0243/1999 ) 1999/2178(COS)) Euroopan parlamentti, joka " ottaa huomioon luonnoksen komission tiedonannoksi jäsenvaltioille (KOM(1999) 479 " C5-0243/ 1999), " ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan, " ottaa huomioon rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21. kesäkuuta 1999 annetun ase- tuksen (EY) N:o 1260/1999 (1), " ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta 12. heinäkuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1783/1999 (2), " ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja komission 6. toukokuuta 1999 sopimat komission toteutta- maa rakennepolitiikan täytäntöönpanoa koskevat käytännesäännöt (3), " ottaa huomioon 3. toukokuuta 1994 antamansa päätöslauselman rajat ylittävää yhteistyötä ja energia- verkkoja koskevasta yhteisöaloitteesta (Interreg II) (4), " ottaa huomioon 28. maaliskuuta 1996 antamansa päätöslauselman aluesuunnittelua koskevasta valti- oiden rajat ylittävästä yhteistyöstä (Interreg IIC) (5), " ottaa huomioon 16. toukokuuta 1997 antamansa päätöslauselman raja-alueyhteistyöstä ja alueiden välisestä yhteistyöstä (6), " ottaa huomioon 2. heinäkuuta 1998 antamansa päätöslauselman aluesuunnittelusta ja yhteisön alue- kehityssuunnitelmasta (7), (1) EYVL L 161, 26. 6. 1999, s. 1. (2) EYVL L 213, 13. 8. 1999, s. 1. (3) EYVL C 279, 1. 10. 1999, s. 488. (4) EYVL C 205, 25. 7. 1994, s. 116. (5) EYVL C 117, 22. 4. 1996, s. 70. (6) EYVL C 167, 2. 6. 1997, s. 245. (7) EYVL C 226, 20. 7. 1998, s. 42. C 339/48 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 29. 11. 2000 Tiistai 15. helmikuuta 2000 " ottaa huomioon Berliinissä 24. ja 25. maaliskuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätel- mät, joiden mukaisesti vähintään 50 prosenttia yhteisöaloitteisiin tarkoitetuista maksusitoumusmäärä- rahoista osoitetaan Interreg-aloitteelle, jossa rajat ylittävään toimintaan olisi kiinnitettävä erityistä huo- miota etenkin laajentumista ajatellen ja niiden jäsenvaltioiden kannalta, joilla on pitkä yhteinen raja jäsenyyttä hakeneiden maiden ja unionin naapurimaiden kanssa, sekä Interregin ja Phare-, Tacis- ja Meda-ohjelmien yhteensovittamisen tehostamiseen, " ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6. toukokuuta 1999 tekemän toimi- elinten välisen sopimuksen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn paran- tamisesta (1) ja siihen kiinteästi liittyvät rahoitusnäkymät, " ottaa huomioon Tampereella 4. ja 5. lokakuuta 1999 kokoontuneen asemakaavoituksesta ja kaupunki- ja aluesuunnittelupolitiikasta vastaavan ministerineuvoston tekemät sopimukset, " ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 1998 koskevan vuosikertomuksen (2), " ottaa huomioon työjärjestyksen 160 artiklan, " ottaa huomioon aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön sekä työllisyys- ja sosiaa- livaliokunnan ja teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot (A5-0028/ 2000), A. ottaa huomioon vaikeudet, joita aikaisemmin on esiintynyt maa- ja merialueilla, joita rajat ovat erot- taneet taloudellisesti, sosiaalisesti ja kulttuurisesti ja joista on tullut syrjäisiä alueita valtiossa, johon ne ovat kuuluneet, B. katsoo, että kansalliset rajat eivät saa olla Euroopan alueen tasapainoisen kehityksen, alueellisen kohee- sion ja yhdentymisen esteenä, C. ottaa huomioon, että raja-alueilla on ollut vaikeuksia yhteisen ympäristöpolitiikan luomisessa, mikä on ollut esteenä ekosysteemien johdonmukaiselle hoidolle, D. katsoo, että rajat ylittävä sekä valtioiden ja alueiden välinen yhteistyö on tärkeää Euroopan yhdenty- miselle sekä institutionaalisesti että taloudellisesti ja sosiaalisesti (maahanmuutot ja maastamuutot) ja edistää rauhaa, turvallisuutta, vakautta, alueellista koheesiota ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioitta- mista, E. katsoo, että sisämarkkinoiden toteuttaminen ja talous- ja rahaliitto sekä unionin tuleva laajentuminen Keski- ja Itä-Euroopan maihin, Maltaan ja Kyprokseen saattavat raja-alueet uuteen tilanteeseen; katsoo tämän vuoksi, että rajat ylittävän yhteistyön tukikelpoisia alueita koskeva asiakirja on päivitettävä näi- den uusien tosiasioiden huomioonottamiseksi, F. katsoo, että Euroopan unionin uusiin maihin kohdistuvaan laajentumisprosessiin tulee sisältyä yhteis- kunnan, talouden ja alueiden integrointi, G. katsoo, että Euroopan aluetta on tarkasteltava kokonaisuutena, jotta unionia voitaisiin kehittää tasapai- noisesti, ja että raja-alueiden integraatio on tärkeä osa Euroopan tulevan aluekehityspolitiikan kehittä- mistä yhteisön aluekehityssuunnitelman mukaisen monikeskisen näkemyksen pohjalta, H. ottaa huomioon, että alueiden välinen yhteistyö vaikuttaa merkittävästi paikallisten ja alueellisten elin- ten osallistumiseen Euroopan integraatioprosessiin, I. J. katsoo, että paikallisten ja alueellisten viranomaisten osallistumista yhteisöaloitteisiin on lisättävä ja niiden rooli näiden aloitteiden suhteen on arvioitava uudelleen ottaen huomioon, että rajan molem- milla puolilla vallitsevien erilaisten juridisten kehysten tai eri kehitystason vuoksi paikallisten ja alueel- listen viranomaisten yhteistyökapasiteetti on usein hyvin rajoitettu, katsoo, että yhteisöaloitteiden avulla on rahoitettava ainoastaan toimia, yhteisön tasolla tai ongelmia, lisäarvoa joiden tarkoituksena on ratkoa yhteisön tukikehysten yhteydessä esille tulleita jotka tuottavat (1) EYVL C 172, 18. 6. 1999, s. 1. (2) EYVL C 349, 3. 12. 1999, s. 1. 29. 11. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 339/49 Tiistai 15. helmikuuta 2000 K. katsoo, että rajan kummallakin puolella rinnakkain toteutettavista erilaisista infrastruktuurihankkeista aiheutuneet ristiriitaiset vaikutukset on estettävä ja että on selvästi taattava yhteiset kehitysstrategiat, joihin sisältyy hallintoelimiä koskevia innovatiivisia ehdotuksia, L. ottaa huomioon, että Interreg II -yhteisöaloitteella on ollut laaja kannatus ja että sen yleisesti tunnus- tettu menestys saattaa myötävaikuttaa yhteisön todellisen asemakaavoituspolitiikan luomiseen, 1. pitää myönteisenä Interreg-aloitteen jatkamista ja toteaa tyytyväisenä, että komissio on sisällyttänyt tarkasteltavana oleviin alustaviin suuntaviivoihinsa tärkeitä suosituksia, jotka parlamentti on esittänyt aikai- semmissa Interreg-aloitetta koskevissa mietinnöissään; on samaa mieltä Interreg III -aloitteen ensisijaisuu- desta ja sille tätä vastaavasti osoitetuista määrärahoista; 2. pahoittelee, että komissio on esittänyt luonnoksensa näin myöhään ja että alueet ja niiden edustuk- selliset elimet eivät ole osallistuneet suuntaviivojen laatimiseen; kehottaa tämän vuoksi komissiota takaa- maan tulevaisuudessa alueellisten viranomaisten aktiivisemman osallistumisen erityisesti Interreg-aloitteen kolmen osa-alueen ohjelmoinnissa ja toteutuksessa; 3. panee huolestuneena merkille, että Interreg II- ja Interreg III -aloitetta ei voida suoraan kytkeä toi- siinsa, koska komissio on esittänyt suuntaviivansa näin myöhään; pitää valitettavana, että tämä vaikeuttaa suunnittelua ja uhkaa rahoituksen jatkuvuutta; vaatii, että ohjelma-aikataulut ovat vastedes täysin samanai- kaisia yhteisöaloitteiden voimaantulon kanssa ohjelmatyön jatkuvuuden parantamiseksi; 4. jotta pitää välttämättömänä Interreg II:n aikana käynnistetyille aloitteille annetun tuen jatkamista, voidaan hyödyntää ensimmäisissä Interreg-ohjelmissa saavutettuja tuloksia ja päättää aloitetut yritysten ja hallintojen väliset yhteistyöhankkeet; 5. pitää valitettavana sitä, että Interreg II:n tulokset eivät olleet tiedossa ennen kuin komissio antoi Inter- reg III:n suuntaviivat Euroopan parlamentin käsiteltäviksi, koska niistä olisi voinut ottaa oppia seuraavia ohjelmia varten; toivoo, että Interreg II -aloitteen tulokset toimitetaan hyvissä ajoin Euroopan parlamentille Interreg III 6. -aloitteen puoliväliarviointia varten; 7. on huolissaan seurauksista, joita Interreg III -aloitteen voimaantulon viivästyminen aiheuttaa tukea saaville alueille, ja erityisesti siitä, että Interreg II -aloitteen soveltamisen loppumisen ja Interreg III -aloit- teen käytännön toteuttamisen välinen aika saattaa johtaa rahoituksen menettämiseen; kehottaa komissiota vastaamaan seurauksista, jotka se on viivyttelyllään aiheuttanut; toivoo, että parlamentille ilmoitetaan niin pian kuin mahdollista Interreg II -ohjelmalle myönnettyjen 8. varojen käyttöasteesta; 9. pitää välttämättömänä laajentaa rajat ylittävän yhteistyön piiriin kuuluvaa aluetta kaikille Adrianme- ren alueille, jotta Interregiä käytettäisiin myös välineenä, jolla tehostetaan yhteistyötä Adrianmeren ja Bal- kanin alueiden kanssa sekä edistetään näiden alueiden taloudellista, yhteiskunnallista ja poliittista tasapai- noa; 10. toivoo, Euroopan unionin laajentumista Maltaan ja Barcelonan prosessia silmällä pitäen, että rajat ylittävän yhteistyön piiriin hyväksyttäviä alueita koskevaan asiakirjaan sisällytetään ne Sisilian maakunnat, joilla on merialueella sijaitseva valtionraja edellä mainitun hakijamaan kanssa; 11. on komission kanssa samaa mieltä siitä, että rajat ylittävää ja valtioiden ja alueiden välistä yhteis- työtä on edelleen tehostettava; toteaa, että hankitun kokemuksen olisi oltava riittävä takuu sille, että Inter- reg III:n puitteissa tehdään todellista rajat ylittävää yhteistyötä; 12. on tyytyväinen, että Interreg " Phare (CBC) -yhteistyötä on kehitetty alueelliselta ja monivuotiselta pohjalta, jossa paikallisviranomaisilla on merkittävä rooli, ja toivoo, että samanlaista yhteistyötä kehitetään Interreg " Tacis (CBC) -ohjelmien puitteissa; C 339/50 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 29. 11. 2000 Tiistai 15. helmikuuta 2000 pitää myönteisenä sitä, että seuranta- ja ohjauskomiteat sekä hallinto- ja maksuviranomaiset on vel- 13. voitettu toimimaan todella rajat ylittävän tai valtioiden välisen luonteen mukaisesti; huomauttaa, että jäsenvaltioiden ilmaston tilan parantamista ja hiilidioksipäästöjen vähentämistä 14. koskevien päätösten tulee näkyä Interreg III:n puitteissa tuetussa rajat ylittävässä ja valtioiden ja alueiden välisessä yhteistyössä; 15. suhtautuu myönteisesti lähestymistapaan, joka perustuu nykyisen ohjelmakauden painopistealueiden uudelleenryhmittelyyn kolmeksi osa-alueeksi, pidättyy kuitenkin ilmaisemasta kantaansa siihen saakka, kunnes saa tietoonsa Interreg II:n tulosten arvioinnin; 16. pitää järkevänä eri osa-alueiden rahoituskiintiöiden määrittelyä, jäsenvaltioittain tehtyä suuntaa-anta- vaa jakoa ja joustavan marginaalin varaamista osa-alueille IIIA ja IIIB; pyytää kuitenkin komissiota varmis- tamaan, että jäsenvaltiot eivät käytä Interreg-varoja yksinomaan omien poliittisten tavoitteidensa toteutta- miseen vaan edistävät tasapuolisesti tukialueiden kehitystä käyttämällä kiintiönsä siten, että määrärahat jakautuvat tasapuolisesti tukialueiden kesken niiden tarpeiden ja hankkeiden toteuttamiskyvyn mukaisesti; 17. katsoo, että osa-alueen IIIA alustava luettelo yhteistyöaloista sisältää riittävästi mahdollisuuksia kor- kealaatuiselle rajat ylittävälle yhteistyölle; on tietoinen siitä, että tukikelpoisten alueiden luettelo perustuu nykyisiin yhteistyöalueisiin; pahoittelee, että saarialueita ja erityisen syrjäisiä alueita ei ole riittävästi otettu huomioon osa-alueessa IIIA huolimatta siitä, että on myönnetty näiden alueiden tarvitsevan erityistä huo- miota; kehottaa tästä syystä komissiota määrittämään nykyisten talousarviomäärärahojen puitteissa kelpoi- suusehdot, jotka ovat selkeät ja joita on vaikea rikkoa, mutta sallimaan jäsenvaltioille suuremman jousta- vuuden päättää osa-alueeseen IIIA kuuluvista yhteistyöalueista; 18. katsoo, että rajojen yli tehtävässä yhteistyössä on kiinnitettävä enemmän huomiota pk-yritysten, erityisesti mikroyritysten ja käsiteollisuusyritysten, toimintaedellytysten parantamiseen, koska tällaiset yri- tykset luovat eniten uusia työpaikkoja ja ovat siten vakauttava tekijä talousongelmien ilmetessä; pitää myönteisenä mahdollisuutta tukea paikallisten palvelujen sekä kehitys- ja työllisyysaloitteiden 19. verkostoja osa-alueen A avulla ja odottaa, että tämä otetaan riittävässä määrin huomioon; korostaa myös alueellisten liikenneyhteyksien ja energiahuoltohankkeiden tukemisen keskeistä mer- 20. kitystä raja-alueilla unionin sisällä ja sen rajoilla; 21. pelkää, että osa-alueen IIIB toiminta-ala ja määrärahat ovat liian suppeat, ja ehdottaa, että tätä osa- aluetta varten laadittaisiin myös suuntaa-antava luettelo yhteisön yhteisrahoitukseen oikeuttavista toimista; toivoo, että osa-alueen IIIB yhteistyöalueet olisivat samat kuin nykyisessä IIC:ssä, jotta nykyinen alueiden, erityisesti syrjäisten alueiden, välinen yhteistyö ei vaarantuisi; pyytää komissiota selvittämään, missä määrin osa-alueen IIIA tyyppistä toimintaa voidaan toteuttaa saari- ja merialueyhteistyön lisäämiseksi; on samaa mieltä komission kanssa siitä, että IIIB osa-alueen toiminnassa on saatava aikaan konk- 22. reettisia, näkyviä ja innovoivia tuloksia; korostaa osa-alueen C merkitystä sen lisäarvon vuoksi, 23. jota yhteisöaloitteen on tuotettava; pitää valitettavana sitä, että osa-alueelle IIIC on osoitettu riittämättömästi määrärahoja; kehottaa komissiota täs- mentämään tämän osa-alueen toteuttamisen yksityiskohtaisia sääntöjä ja välittämään ne parlamentille; kehottaa komissiota lisäksi huolehtimaan siitä, että alueviranomaiset voivat osallistua tämän osa-alueen valmisteluun, hallintoon ja toteuttamiseen, sekä mahdollistamaan alueiden välisessä yhteistyössä erityisesti eri yhteistyöalueisiin kuuluvien alueiden yhteistyön; 24. pitää myönteisenä komission lähtökohtaa tukea alueiden ja kuntien välisen yhteistyön verkostoja; korostaa vielä kerran Interreg IIIC -aloitteen ja EU:n ohjelmien yhtenäisyyden merkitystä hajautetulle yhteistyölle ulkopolitiikan alalla sekä kuntien mahdollisuuksia kehittää yhteistä kansainvälistä kokemusten- vaihtoa ja yhteistyötä; 29. 11. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 339/51 Tiistai 15. helmikuuta 2000 25. on sitä mieltä, että sisärajoilla tehtävällä yhteistyöllä on pyrittävä kansalaisten jokapäiväisten asioi- den ongelmattomaan hoitamiseen; pyytää tästä syystä, että ohjelman hankkeilla edistetään myös työnteki- jöiden perusoikeuksien, sosiaaliturvan, sairausvakuutusturvan ja vapaan liikkuvuuden toteutumista; 26. kehottaa komission yksikköjä tehostamaan Interreg-aloitteen koordinointia sellaisten yhteisön ulko- puolisissa maissa toteutettavien yhteistyöohjelmien kanssa kuin Ispa, Meda, Phare, Sapard, Tacis ja EKR; korostaa, että tällainen koordinointi on todellisen yhteistyön välttämätön edellytys; kehottaa jälleen kerran komissiota tutkimaan yhden ainoan yhteisön rahaston perustamista; pyytää komissiota toimittamaan Euroopan parlamentille ennen 1. kesäkuuta 2000 raportin toimista, joilla parannetaan Interreg-aloitteen ja edellä mainittujen yhteisön eri välineiden välistä koordinointia; 27. toteaa, että unionin erilaisten juridisten ja poliittisten tilanteiden vuoksi tarvitaan suurempaa jousta- vuutta alueiden ja kuntien toimivallassa; pyytää näin ollen komissiota tehokkaan yhteistyön saavuttamiseksi tukemaan valtioiden välisten ja valtioiden väliset rajat ylittävien yhteisten hallintoelinten perustamista; 28. katsoo, että yleissääntelyn suuntaviivojen soveltamisen varmistamiseksi komission on huolehdittava siitä, että jäsenvaltiot ja alueviranomaiset ottavat taloudelliset kumppanit ja työmarkkinaosapuolet käytän- nössä mukaan toimintaan ja varmistavat niiden tosiasiallisen osallisuuden muutenkin kuin periaatejulistuk- sissa kaikissa ohjelman suunnittelun ja täytäntöönpanon vaiheissa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lujittamaan EU:n raja-alueiden roolia ja vastuuta alueellisten 29. kehityssuunnitelmien laatimisessa ja alueiden valtuuksien hyväksikäyttämisessä, mikä tarkoittaa myös sitä, että osa teknisestä tuesta on annettava alueiden käyttöön tätä tarkoitusta varten; toteaa, että kolmansien maiden kanssa Interregin puitteissa toteutettavat kansainväliset hankkeet 30. epäonnistuvat usein, koska rahoitusmahdollisuudet puuttuvat näiltä valtioilta; 31. kehottaa komissiota varmistamaan, että menettelyjä koskevat epäyhtenäisyydet " esimerkiksi Phare CBC -asetuksen ja Interregin suuntaviivojen välillä " eivät johda EAKR:sta yhteisrahoitettujen hankkeiden pysähtymiseen; 32. muistuttaa, että 50 % kaikesta työttömyydestä aiheutuu rakenteellisesta työttömyydestä, ja odottaa tästä syystä, että käyttöön asetettavilla Interreg-varoilla täydennetään työllisyyden edistämiseen suunnattuja kansallisia toimia; korostaa tämän yhteisöaloitteen merkitystä työllisyyden vahvistamiseksi harvaanasutuilla alueilla; kehottaa komissiota tarkastelemaan perusteellisesti jäsenvaltioissa toteutettuja toimia, jotka ovat saa- 33. neet Interreg-varoja, seuraamaan tehokkaasti niiden ja muiden rakennerahastotoimien keskinäistä täydentä- vyyttä ja huolehtimaan valvonnasta; pyytää painokkaasti komissiota varmistamaan, että Interreg-ohjelmaan kuuluvien hankkeiden toteu- 34. tus ei ole ristiriidassa yhteisön yleisen lainsäädännön kanssa; 35. kiinnittää huomiota siihen, että niiden uusien näkökohtien, jotka voivat sisältyä Interreg-aloittee- seen, avulla EAKR:n on osoitettava hallintokykynsä aloilla, joilla sillä ei tähän mennessä ole kokemusta, kuten inhimilliset voimavarat, yhtäläiset mahdollisuudet, matkailu, maaseudun kehittäminen tai työllisyy- den tukeminen; torjuu jyrkästi komission ajatuksen turvautua ulkoisten palveluntarjoajien ylläpitämiin teknisen tuen 36. toimistoihin; kehottaa komissiota pitäytymään asetuksen (EY) N:o 1260/1999 23 artiklan määräyksissä teknisen 37. tuen rahoituksessa; 38. pitää myönteisenä rajat ylittävän sekä valtioiden ja alueiden välisen yhteistyön eurooppalaisen seu- rantakeskuksen käyttämistä alueellisen yhteenkuuluvuuden kehittymisen, asemakaavoituksen ja keskusaluei- den ja syrjäisten alueiden välisten suhteiden seurannassa, jotta voidaan tunnistaa nykyiset epäsuhdat; C 339/52 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 29. 11. 2000 Tiistai 15. helmikuuta 2000 katsoo, että alueellisten ja paikallisten toimijoiden ottaminen mukaan rahoitukseen tai paikallisten 39. yhdistysten ja yksityisen sektorin osallistumisen tehostaminen on välttämätöntä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että alue- ja paikallisviranomaiset, Euroopan 40. parlamentti ja alueiden komitea voivat osallistua seurantakeskuksen työohjelman laatimiseen; 41. pahoittelee, että komission asiakirja ei sisällä jäsenvaltioille osoitettuja suosituksia, joiden tavoitteena on yksinkertaistaa menettelyjä ja kansallisia oikeudellisia määräyksiä, jotka koskevat sitä, kuinka kansalliset viranomaiset antavat hankkeet käsiteltäviksi ja tarkastavat ne, sekä hankkeiden rahoitusta, täytäntöönpanoa ja valvontaa; pyytää kansallisia ja alueellisia viranomaisia maksamaan lopullisille tuensaajille tarkoitetut varat 42. mahdollisimman nopeasti; kehottaa komissiota antamaan parlamentille säännöllisesti tietoa Interreg-aloitteen toteuttamisesta, 43. mikä etenkin ehdotuksen keskeneräisyyden vuoksi on perusteltua; 44. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille. 5. Maaseudun kehittäminen (Leader+) A5-0024/2000 Euroopan parlamentin päätöslauselma luonnoksesta komission tiedonannoksi jäsenvaltioille maa- (Leader+) seudun kehittämistä koskevan yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvistamisesta (KOM(1999) 475 ) C5-0259/1999 ) 1999/2185(COS)) Euroopan parlamentti, joka " ottaa huomioon luonnoksen komission tiedonannoksi (KOM(1999) 475 " C5-0259/1999), " ottaa huomioon 5. toukokuuta 1994 antamansa päätöslauselman (1) yhteisöaloitteiden tulevaisuudesta rakennerahastojen puitteissa (Leader II), " ottaa huomioon neuvoston 21. kesäkuuta 1999 antaman asetuksen (EY) N:o 1260/1999 rakennera- hastoja koskevista yleisistä säännöksistä (2) vuodesta 2000 lähtien, " ottaa huomioon 19. marraskuuta 1998 antamansa päätöslauselman (3) ja 6. toukokuuta 1999 teke- mänsä päätöksen (4) rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä, " ottaa huomioon Euroopan komission käytännesäännöt rakennepolitiikkojen täytäntöönpanosta (5), " ottaa huomioon 24. ja 25. maaliskuuta 1999 kokoontuneen Berliinin Eurooppa-neuvoston päätelmät, " ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6. toukokuuta 1999 tekemän toimi- elinten välisen sopimuksen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn paran- tamisesta (6) sekä siihen olennaisena osana kuuluvat rahoitusnäkymät, " ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 1 kohdan, " ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön sekä aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon (A5-0024/2000), (1) EYVL C 205, 25. 7. 1994, s. 412. (2) EYVL L 161, 26. 6. 1999, s. 1. (3) EYVL C 379, 7. 12. 1998, s. 164. (4) EYVL C 279, 1. 10. 1999, s. 292. (5) EYVL C 279, 1. 10. 1999, s. 488. (6) EYVL C 172, 18. 6. 1999, s. 1


title: PERGUNTA ESCRITA P-0486/00 apresentada por Raffaele Costa (PPE-DE) à Comissão. Remuneração dos funcionários do Banco Europeu de Investimentos (BEI).

eurovoc_concepts:
European Investment Bank
confidentiality
decision-making body (EU)
pay cut
remuneration of work
tax on income
wage cost

formats: html pdf print

text: 24. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 303 E/197 (2000/C 303 E/225) PERGUNTA ESCRITA E-0473/00 apresentada por Olivier Dupuis (TDI) (cid:224) Comissªo (24 de Fevereiro de 2000) Objecto: Adesªo da Alb(cid:226)nia (cid:224) OMC Na sua resposta (cid:224) minha pergunta escrita 2526/99 (1) sobre a adesªo da Alb(cid:226)nia (cid:224) OMC, o ComissÆrio Lamy dÆ respostas evasivas quanto aos progressos realizados na aplica(cid:231)ªo de regras compat(cid:237)veis com as da OMC e afirma que a adesªo da Alb(cid:226)nia (cid:224) OMC estÆ na fase final de prepara(cid:231)ªo. O ComissÆrio Lamy, no entanto, omitiu responder (cid:224) questªo principal posta (cid:224) Comissªo, nomeadamente se pode confirmar (cid:129) ou infirmar (cid:129) informa(cid:231)ıes segundo as quais a adesªo da Alb(cid:226)nia, (cid:224) OMC estaria refØm de um contencioso entre a Fran(cid:231)a e outro pa(cid:237)s membro da OMC, contencioso totalmente estranho (cid:224) questªo estrita da adesªo da Alb(cid:226)nia (cid:224) OMC. Em caso afirmativo, que medidas tomou ou tenciona a Comissªo tomar para que, em conformidade com a decisªo tomada pela Uniªo, a Alb(cid:226)nia se possa rapidamente tornar num membro de pleno direito da OMC? (1) JO C 219 de 1. 8. 2000, p. 177. Resposta dada por Pascal Lamy em nome da Comissªo (20 de Mar(cid:231)o de 2000) A Comissªo lamenta que o Senhor Deputado tenha considerado a resposta anterior evasiva. De facto, a Comunidade nªo p(cid:244)de aceitar os compromissos propostos pela Alb(cid:226)nia respeitantes ao sector dos servi(cid:231)os audiovisuais. Estes compromissos, se implementados, dificultariam o desenvolvimento das futuras rela(cid:231)ıes da Alb(cid:226)nia com a Comunidade no dom(cid:237)nio da pol(cid:237)tica audiovisual, assim como podiam excluir a possibilidade de este pa(cid:237)s participar em diversos programas comunitÆrios como o MEDIA. Estes compromissos foram propostos a pedido dos Estados Unidos, quando jÆ se tinham conclu(cid:237)do quase todas as negocia(cid:231)ıes bilaterais referentes (cid:224) adesªo da Alb(cid:226)nia (cid:224) Organiza(cid:231)ªo Mundial do ComØrcio (OMC). Considerando os reduzidos interesses de mercado da indœstria norte-americana na Alb(cid:226)nia, o pedido americano corre o risco de ser contraproducente, dado poder atrasar a futura integra(cid:231)ªo da Alb(cid:226)nia na Europa, ponto central da estratØgia comunitÆria para os Balcªs. Por esse motivo, a Comissªo estÆ bastante empenhada em continuar as negocia(cid:231)ıes com as partes interessadas para que a adesªo da Alb(cid:226)nia (cid:224) OMC, fortemente apoiada pela Comunidade, se processe rapidamente. (2000/C 303 E/226) PERGUNTA ESCRITA P-0486/00 apresentada por Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (15 de Fevereiro de 2000) Objecto: Remunera(cid:231)ªo dos funcionÆrios do Banco Europeu de Investimentos (BEI) Considerando que o or(cid:231)amento do BEI prevŒ cerca de 129 Mecu (250 mil milhıes de liras itlianas) para os funcionÆrios. No montante referido estªo salÆrios dos seus cerca de 1. 000 (998 mais precisamente) inclu(cid:237)dos nªo s(cid:243) os altos funcionÆrios que representam uma despesa de cerca de 260. 000 Ecu (500 milhıes de liras) por ano, mas tambØm o pessoal administrativo; PoderÆ a Comissªo indicar: 1. 2. 3. qual Ø a composi(cid:231)ªo dos (cid:243)rgªos directivos do BEI qual Ø o salÆrio e o tratamento fiscal (salÆrio l(cid:237)quido e il(cid:237)quido incluindo os prØmios) qual Ø o salÆrio mØdio global dos altos funcionÆrios (agentes do BEI) C 303 E/198 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 24. 10. 2000 4. 5. se se confirma que para os cerca de 1. 000 funcionÆrios do BEI a despesa (cid:129) calculada estabelecendo a mØdia dos salÆrios pagos aos vÆrios n(cid:237)veis- relativa aos salÆrios e (cid:224)s despesas a cargo da institui(cid:231)ªo Ø de 250 milhıes de liras por ano (menos de 52. 00 euros por ano) se se confirma que os membros do comitØ de direc(cid:231)ªo do BEI recebem, na totalidade, 50 milhıes de liras l(cid:237)quidas por mŒs 6. se se confirma que os directores-gerais recebem 40 milhıes de liras l(cid:237)quidas por mŒs 7. se se confirma que s(cid:243) os salÆrios atØ ao n(cid:237)vel de chefe de divisªo sªo tornados pœblicos 8. 9. se se confirma que alguns administradores, a vÆrios t(cid:237)tulos, tŒm rendimentos provenientes do BEI da ordem de 500. 000 euros por ano (cerca de mil milhıes de liras italianas) se nªo considera necessÆrio proceder a uma redu(cid:231)ªo de 30 % dos referidos salÆrios a partir de 1 de Janeiro de 2000 10. qual Ø o montante total exacto pago a todos os administradores e a todos os funcionÆrios do BEI durante o ano de 1998? Resposta dada por Pedro Solbes Mira em nome da Comissªo (13 de Mar(cid:231)o de 2000) Dado o carÆcter muito concreto da pergunta colocada pelo Senhor Deputado, a Comissªo transmitiu-a ao Banco Europeu de Investimento (BEI), que comunicou a seguinte resposta: Os (cid:243)rgªos de direc(cid:231)ªo do BEI sªo constitu(cid:237)dos 1) pelo Conselho de Governadores, composto por um ministro de cada Estado-membro, regra geral o ministro das finan(cid:231)as, da economia ou do tesouro, 2) pelo Conselho de Administra(cid:231)ªo, composto por 25 membros e 13 suplentes, 3) pelo ComitØ de Direc(cid:231)ªo, o (cid:243)rgªo executivo permanente do BEI, composto pelo Presidente do Banco e por sete vice- -presidentes e, 4) pelo ComitØ de Fiscaliza(cid:231)ªo, o (cid:243)rgªo de auditoria externa do BEI, composto por quatro personalidades escolhidas nos meios da auditoria externa das finan(cid:231)as pœblicas ou privadas na Uniªo Europeia. Os membros das inst(cid:226)ncias referidas nos pontos 2) a 4) sªo nomeados pelo Conselho de Governado- res. A composi(cid:231)ªo e as responsabilidades dos (cid:243)rgªos de direc(cid:231)ªo do BEI estªo documentados no Relat(cid:243)rio Anual do Banco, o qual pode ser consultado pelo Senhor Deputado. O BEI consagra 126,359 milhıes de euros (cid:224)s suas despesas de pessoal, tal como Ø indicado no Relat(cid:243)rio Anual do Banco (1). Estas despesas dizem respeito ao pessoal do Banco (998 lugares) e tambØm aos oito membros do ComitØ de Direc(cid:231)ªo. (cid:201) de salientar que unicamente 70 % deste remunera(cid:231)ıes, e o restante montante, a saber 88,5 milhıes de euros, (37,589 milhıes) Ø destinado a despesas de carÆcter social. Com efeito e ao contrÆrio das outras Institui(cid:231)ıes da Uniªo, o BEI suporta, por si pr(cid:243)prio e directamente, os encargos relativos ao seguro de doen(cid:231)a, (cid:224)s pensıes, (cid:224) creche e aos jardins de inf(cid:226)ncia, assim como aos subs(cid:237)dios de alimenta(cid:231)ªo do seu pessoal. sªo consagrados (cid:224)s Tratando-se da remunera(cid:231)ªo dos quadros dirigentes do Banco, Ø de salientar que, por decisªo do Conselho de Governadores, os membros do ComitØ de Direc(cid:231)ªo tŒm um regime de vencimento igual ao do Presidente e dos Vice-Presidentes da Comissªo. Na mesma ordem de ideias, os Directores-Gerais do BEI tŒm um vencimento anÆlogo ao dos seus hom(cid:243)logos de outras Institui(cid:231)ıes europeias. Assim, o montante referido pelo Senhor Deputado de uma remunera(cid:231)ªo l(cid:237)quida de 40 milhıes de liras por mŒs (ou seja, 20 658,28 euros) para os Directores-Gerais do BEI excede a remunera(cid:231)ªo efectiva em mais de 35 %. Os membros do Conselho de Administra(cid:231)ªo, que se reœnem 11 vezes por ano, nªo recebem qualquer remunera(cid:231)ªo por parte do Banco; Ø-lhes, unicamente, depositado um subs(cid:237)dio fixo de 50 euros para cobrir os custos da sua efectiva participa(cid:231)ªo numa reuniªo do Conselho. Esta verba mantØm-se inalterada desde 1958. Os membros do Conselho de Governadores nªo recebem nem remunera(cid:231)ªo, nem subs(cid:237)dios de reuniªo, por parte do Banco. 24. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 303 E/199 A estrutura dos vencimentos de base do pessoal do BEI reflecte em grande medida a dos funcionÆrios e agentes das Comunidades; distribui-se do seguinte modo: Vencimento de base do BEI (1998) (em euros) Categoria do lugar M(cid:237)nimo MÆximo Pessoal responsÆvel pelas tarefas de execu(cid:231)ªo Pessoal responsÆvel pelas tarefas de concep(cid:231)ªo Pessoal responsÆvel pelas tarefas de direc(cid:231)ªo 1 891,48 4 950,88 3 715,03 10 651,64 7 466,13 14 610,10 Estes dados pıem em evidŒncia uma diferen(cid:231)a mÆxima te(cid:243)rica de 1 a 7,7 entre as remunera(cid:231)ıes mais baixas e as mais altas, diferen(cid:231)a esta que Ø bastante inferior (cid:224) praticada no sector bancÆrio na Europa. AlØm disso, Ø de salientar que, atØ ao momento, nenhum membro do pessoal de direc(cid:231)ªo do BEI foi remunerado com o mÆximo te(cid:243)rico indicado no quadro. Todos estes vencimentos estªo sujeitos ao imposto comunitÆrio, cuja taxa marginal mÆxima Ø de 45 %, e que reverte a favor do or(cid:231)amento das Comunidades. (cid:201) de relembrar ao Senhor Deputado certos elementos espec(cid:237)ficos do BEI, que devem ser tidos em conta na aprecia(cid:231)ªo dos dados acima mencionados: (cid:129) O BEI, ao contrÆrio das outras Institui(cid:231)ıes da Uniªo e por inerŒncia dos seus estatutos, Ø auto- -suficiente financeiramente e cobre as suas despesas de funcionamento por meio da sua margem de intermedia(cid:231)ªo bancÆria. Deste modo, o BEI assegura o seu funcionamento sem recorrer (cid:224)s fontes or(cid:231)amentais das Comunidades ou dos seus Estados-membros. (cid:129) Contrariamente (cid:224)s outras Institui(cid:231)ıes, a rela(cid:231)ªo de trabalho estabelecida entre o Banco e os seus agentes Ø de natureza contratual e nªo de natureza estatutÆria; alØm disso, a dura(cid:231)ªo semanal do trabalho continua a ser de 40 horas. Estes dois elementos, assim como a natureza bancÆria das actividades do BEI, que se traduz numa preponder(cid:226)ncia dos quadros de concep(cid:231)ªo ou de direc(cid:231)ªo (55 % do pessoal), devem ser tidos em conta na avalia(cid:231)ªo do n(cid:237)vel mØdio dos vencimentos dos agentes do BEI. (cid:129) HÆ, por œltimo, que salientar que, de acordo com as prÆticas no sector bancÆrio, os vencimentos dos agentes do BEI sªo definidos individualmente e inserem-se na rela(cid:231)ªo de trabalho que liga o agente ao empregador. Contudo, cada agente do BEI tem conhecimento dos limites m(cid:237)nimo e mÆximo da sua categoria. Concluindo, Ø de referir que a montante efectivamente consagrado (cid:224)s remunera(cid:231)ıes dos agentes do Banco (88,5 milhıes de euros em 126,359 milhıes de custos de pessoal) Ø inferior em 30 % (cid:224) verba mencionada pelo Senhor Deputado. Por œltimo, a Comissªo gostaria de relembrar que o BEI Ø uma institui(cid:231)ªo independente, mantida directamente pelos Estados-membros e que funciona segundo directivas estabelecidas pelos seus Governa- dores. Para obter mais informa(cid:231)ıes acerca da remunera(cid:231)ªo dos agentes do BEI, Ø necessÆrio contactar directamente os Governadores ou o Banco. (1) Contas «Ganhos e Perdas», Relat(cid:243)rio Anual do BEI de 1998, pÆgina 74. Dado que o Senhor Deputado se refere a dados de 1998, os nœmeros apresentados na presente resposta referem-se a esse mesmo exerc(cid:237)cio que Ø o œltimo a ter sido objecto de certifica(cid:231)ªo de contas. (2000/C 303 E/227) PERGUNTA ESCRITA P-0498/00 apresentada por Luciana Sbarbati (ELDR) (cid:224) Comissªo (17 de Fevereiro de 2000) Objecto: Medidas a favor das pessoas afectadas por doen(cid:231)as neuro-vegetativas Face ao processo de prolongamento da vida, levanta-se o problema do aumento generalizado dos problemas de saœde ligados (cid:224) idade. Possibilitar aos idosos prolongar o mais poss(cid:237)vel a sua autonomia, em particular atravØs de curas preventivas, servi(cid:231)os de assistŒncia e estruturas de informa(cid:231)ªo sobre as doen(cid:231)as, constitui uma prioridade da pol(cid:237)tica social da Uniªo Europeia