title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0499/00 van Christopher Huhne (ELDR) aan de Commissie. Verschillen in autoprijzen.

text: C 303 E/200 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 24. 10. 2000 Van de Europese burgers boven de 65 jaar lijdt 5 % aan de ziekte van Alzheimer. Er is vandaag de dag nog geen therapie die het proces van neurologische achteruitgang dat deze ziekte met zich meebrengt, definitief kan genezen. Welke procedures denkt de Commissie in het leven te roepen en welke criteria is zij voornemens aan te leggen voor de besteding van de middelen uit de nieuwe begrotingslijn B3-4307N ter verbetering van de kwaliteit van het bestaan van personen die lijden aan neurodegeneratieve ziekten als de ziekte van Alzheimer en aanverwante aandoeningen, en personen die hen mantelzorg bieden? Antwoord van de heer Byrne namens de Commissie (22 maart 2000) De Commissie is zich bewust van de gevolgen die demografische factoren, en in het bijzonder de vergrijzing van de bevolking van de Gemeenschap, zullen hebben voor de maatschappij in haar geheel en voor de gezondheidsstelsels in het bijzonder. Zij onderstreepte deze gevolgen in haar mededeling betreffende de ontwikkeling van beleid op volksgezondheidsgebied in de Gemeenschap (1), die zij ook erkent in haar komende mededeling en voorstel voor een actieprogramma op het gebied van de volksgezondheid. Bovendien zijn in het kader van het huidige communautaire actieprogramma inzake -opvoeding en -opleiding strategieºn ter verbetering van de gezondheidsbevordering, gezondheid van ouderen als een prioritair thema ontwikkeld. -voorlichting, Als gevolg van de vergrijzing van de bevolking zal het aantal Alzheimer-patiºnten in de toekomst verder toenemen en de Commissie is zich zeer bewust van het grote lijden dat door deze ziekte wordt veroorzaakt, niet alleen voor de patiºnten maar ook voor hun familie. Het feit dat noch doeltreffend gebleken behandelingen noch efficiºnte preventieve maatregelen voor de ziekte van Alzheimer beschikbaar zijn, verergert nog de situatie en beperkt tezelfdertijd de reikwijdte van acties op zowel nationaal als communautair vlak. Begrotingslijn B3-4307 voorziet in activiteiten ter verbetering van de levenskwaliteit van patiºnten die lijden aan neurodegeneratieve ziekten als de ziekte van Alzheimer en personen die hun mantelzorg bieden. De Commissie onderzoekt thans de gevolgen van de toepassing van deze begrotingslijn, inclusief de gevolgen voor de uitgaven voor andere communautaire activiteiten op het gebied van de volksgezondheid. Zodra dit onderzoek is voltooid, zal de Commissie het resultaat daarvan rechtstreeks aan de geachte afgevaardigde toezenden. (1) COM(98) 230 def. (2000/C 303 E/228) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0499/00 van Christopher Huhne (ELDR) aan de Commissie (17 februari 2000) Betreft: Verschillen in autoprijzen Denkt de Commissie dat de opmerkelijk hogere autoprijzen in het VK het resultaat zijn van onderling afgestemde gedragingen van autoproducenten en/of (cid:141)distributeurs en dat er dus dringend een herziening moet komen van de groepsvrijstelling die in de huidige regelgeving is vastgelegd? Indien de Commissie meent dat dat niet het geval is, hoe verklaart zij dan het grote en blijvende verschil in de prijzen van nieuwe auto(cid:146)s, dat ruimschoots hoger ligt dan de cijfers die zijn vermeld in de nota die de Commissie met betrekking tot Verordening EEG 123/85 (1) heeft gepubliceerd? (1) PB L 15 van 18. 1. 1985, blz. 16. 24. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 303 E/201 Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (8 maart 2000) Volgens artikel 11 van de groepsvrijstellingsverordening inzake motorvoertuigendistributie (cid:129) Verordening (EG) nr. 1475/95 van 28 juni 1995 betreffende de toepassing van artikel 85, lid 3, van het Verdrag op groepen afzet- en klantenserviceovereenkomsten inzake motorvoertuigen (1), die op 30 september 2002 afloopt (cid:129) zal de Commissie op geregelde tijdstippen de toepassing van deze verordening bezien, met name wat betreft de prijsverschillen van de producten tussen de lidstaten en de kwaliteit van de dienstverlening aan de eindverbruiker. Daartoe volgt de Commissie sinds 1993 in haar tweejaarlijks verslag over auto- prijzen (2) de verschillen in de communautaire autoprijzen. Voorts moet de Commissie, volgens datzelfde artikel 11, uiterlijk op 31 december 2000 een evaluatieverslag over deze verordening opstellen. Het is juist dat de Commissie sinds 1997 grote verschillen vaststelt tussen prijzen in het Verenigd Koninkrijk en die in andere lidstaten. Deze situatie wordt ten dele veroorzaakt door het sterke Britse pond, terwijl zij ook voor een deel kan worden toegeschreven aan het feit dat in het Verenigd Koninkrijk verkochte wagens uitgerust zijn met rechtse besturing (RHD). Tegelijkertijd bleek ook dat lage prijzen v(cid:243)(cid:243)r belasting vooral voorkomen in lidstaten met hoge belastingen op de aankoop van auto(cid:146)s. Deze omstandig- heid kan bijdragen tot de kunstmatig grote prijsverschillen tussen dergelijke landen en landen waar dit soort belastingen niet bestaat, zoals bijvoorbeeld het Verenigd Koninkrijk. De Commissie is van oordeel dat de toenemende prijstransparantie, die wordt bevorderd door haar verslagen over autoprijzen en door de invoering van de euro, klanten in het Verenigd Koninkrijk er in toenemende mate toe aanzet auto(cid:146)s in andere lidstaten te kopen. Deze ontwikkelingen zijn belangrijke marktfactoren die bijdragen tot een betere harmonisering van prijzen in heel de Gemeenschap. De Commissie heeft een aantal maatregelen genomen om de consumenten deze vrijheid te garanderen (het ambtshalve inleiden van procedures ten aanzien van automobielproducenten, het door de sector aanvaarde verzoek om speciale telefoonlijnen open te stellen om klanten te helpen). Een voorbeeld daarvan is de boete van 102 miljoen EUR die de Commissie op 28 januari 1998 aan Volkswagen oplegde wegens mededingingsbeperkende gedragingen die erop gericht waren haar dealers te verbieden auto(cid:146)s te verkopen voor export naar burgers in andere lidstaten. In vergelijkbare zaken in verband met andere automobiel- producenten loopt momenteel een onderzoek. In de door het geachte parlementslid vermelde Bekendmaking van de Commissie inzake Verordening (EEG) nr. 123/85 van 12 december 1984 betreffende de toepassing van artikel 85, lid 3, van het EG-Verdrag op groepen afzet- en klantenserviceovereenkomsten inzake motorvoertuigen (3) worden de omstandigheden vernoemd waarin de Commissie het voordeel van de groepsvrijstelling kan intrekken. Daar is onder meer sprake van aanmerkelijke prijsverschillen tussen lidstaten die over een aanzienlijke periode voortduren. In dergelijke gevallen dient de Commissie aan te tonen dat dergelijke prijsverschillen in hoofdzaak te wijten zijn aan de groepsvrijstelling voor motorvoertuigendistributie. De loutere vaststelling van een prijsverschil dat boven het in de bekendmaking genoemde cijfer ligt, vormt dus op zich nog geen voldoende bewijs voor een eventuele intrekking. Verwacht mag worden dat het evaluatieverslag over de richtlijn meer bewijsmateriaal oplevert betreffende de oorzaken van prijsverschillen en het effect van het vrijgestelde distributiesysteem op de autoprijzen. Ook de Britse Competition Commission legt de laatste hand aan een verslag dat nadere informatie zal bevatten over het specifieke vraagstuk van prijsverschillen op de markt in het Verenigd Koninkrijk. Na studie van de bevindingen van de Britse Competition Commission en na de voltooiing van haar eigen verslag, zal de Commissie kunnen uitmaken of, en zo ja welke maatregelen moeten worden genomen. Het verslag over de toepassing van Verordening (EG) nr. 1475/89 zal een onmisbaar uitgangspunt vormen voor de komende discussie over de toekomstige regelgeving inzake motorvoertuigendistributie, na het aflopen van de huidige verordening. (1) PB L 145 van 29. 6. 1995. (2) Voor het jongste verslag, zie IP/00/121 van 7. 2. 2000. (3) PB C 17 van 18. 1. 1985


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 370/2000 της Επιτροπής, της 17ης Φεβρουαρίου 2000, για καθορισμό της μέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή μαλακού σίτου στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1707/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund
export tax
third country

formats: pdf print

text: L 46/28 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 18. 2. 2000 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 370/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 17ης Φεβρουαρίου 2000 για καθορισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή µαλακού σίτου στο πλαίσιο του διαγωνισµού που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1707/1999 Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί δηµιουργίας κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 (2), τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1501/95 της Επιτροπής, της 29ης Ιου- νίου 1995, περί θεσπίσεως ορισµένων λεπτοµερών κανόνων εφαρ- µογής του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, όσον αφορά τη χορήγηση επιστροφών κατά την εξαγωγή, καθώς και τα µέτρα τα οποία πρέπει να λαµβάνονται σε περίπτωση διατα- ραχής της αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (3), όπως τροποποι- ήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2513/98 (4), και ιδίως το άρθρο 4, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) Με τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1707/1999 της Επιτροπής (5), όπως τροποποιήθηκε από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2011/ 1999 (6), προκηρύχθηκε διαγωνισµός για τον καθορισµό της επιστροφής ή/και του φόρου κατά την εξαγωγή µαλα- κού σίτου προς όλες τις τρίτες χώρες. Το άρθρο 7 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1501/95 προβλέπει ότι, µε βάση τις ανακοινωθείσες προσφορές, η Επιτροπή δύναται, σύµφωνα µε τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 23 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92, να αποφα- σίσει να καθορίσει µια µέγιστη επιστροφή κατά την εξαγωγή, λαµβάνοντας υπόψη τα κριτήρια που αναφέρονται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1501/95. Στην περίπτωση αυτή, ο διαγωνισµός κατακυρώνεται σ’ εκείνον ή σ’ εκείνους εκ των προσφερόντων των οποίων η προσφορά είναι µικρότερη ή ίση από τη µέγιστη επιστροφή καθώς και σ’ εκείνον ή σ’ εκείνους των υποβαλλόντων των οποίων η προσφορά αφορά φόρο κατά την εξαγωγή. (3) (4) Η εφαρµογή των ανωτέρω κριτηρίων στην παρούσα κατά- σταση της αγοράς του εν λόγω σιτηρού οδηγεί στον καθο- ρισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή στο ποσό που αναφέρεται στο άρθρο 1. Τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης σιτηρών. ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Για τις προσφορές που ανακοινώνονται στο πλαίσιο του διαγωνι- σµού που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1707/1999 από τις 11 έως τις 17 Φεβρουαρίου 2000, η µέγιστη επιστροφή κατά την εξαγωγή µαλακού σίτου καθορίζεται σε 29,48 EUR/t. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 18 Φεβρουαρίου 2000. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 17 Φεβρουαρίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 147 της 30. 6. 1995, σ. 7. (4) ΕΕ L 313 της 21. 11. 1998, σ. 16. (5) ΕΕ L 201 της 31. 7. 1999, σ. 55. (6) ΕΕ L 248 της 21. 9. 1999, σ. 23


title: Gli investimenti nelle industrie del carbone e dell'acciaio della Comunità Relazione sull'indagine 1998.,Inversiones en las industrias del carbón y del acero de la Comunidad Encuesta 1998.,Investimentos nas Indústrias do Carvão e do Aço da Comunidade Inquérito de 1998.

eurovoc_concepts:
coal industry
economic survey
industrial investment
industrial production
industrial statistics
iron and steel industry
report


title: Résolution du Parlement européen sur le bilan des travaux de l'Assemblée paritaire ACP-UE en 1999

eurovoc_concepts:
ACP-EU Joint Assembly
activity report

text: 29. 11. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 339/263 Jeudi, 17 février 2000 invite le Conseil à soutenir l’adoption d’une résolution condamnant les violations flagrantes des 20. droits de l’homme commises par les forces armées russes en Tchétchénie; 21. invite le Conseil à soutenir l’adoption d’une résolution exprimant sa vive inquiétude quant aux vio- lations des droits de l’homme dans l’ex-République de Yougoslavie et au Kosovo, notamment en ce qui concerne la situation des minorités et des prisonniers politiques; 22. invite instamment le Conseil à condamner fermement la discrimination systématique et la répres- sion constante des femmes par le régime afghan des Talibans, qui sapent leurs droits fondamentaux et qu’on peut avec raison considérer comme un «apartheid sexuel», ainsi qu’à condamner fermement la dis- crimination systématique des femmes par le gouvernement de l’Arabie saoudite; 23. prie instamment le Conseil d’appeler les autorités iraniennes à mettre fin à l’oppression générale et systématique et à faire en sorte que la République islamique d’Iran adhère notamment à la Convention pour l’élimination de toutes les formes de discrimination contre les femmes, manifestant ainsi d’une manière concrète et sans équivoque sa volonté d’engager une réforme de sa politique, notamment envers les femmes; invite le Conseil à accorder son soutien résolu aux enquêtes ouvertes sur les violations flagrantes et 24. systématiques des droits de l’homme en Sierra Leone, au Soudan, en République démocratique du Congo, en Ouganda, au Rwanda et au Burundi, notamment en ce qui concerne les crimes de guerre et les crimes contre l’humanité; demande que les auteurs de ces crimes soient traduits devant la justice; 25. invite également le Conseil à soutenir des enquêtes approfondies sur les violations des droits de l’homme au Timor oriental, notamment en ce qui concerne les crimes contre l’humanité; demande que les auteurs de ces crimes soient traduits devant la justice; charge sa Présidente de prendre les dispositions nécessaires pour qu’une délégation du Parlement 26. européen puisse participer à la 56e session de la Commission des droits de l’homme des Nations unies, qui s’ouvrira le 20 mars 2000 à Genève; 27. charge sa Présidente de transmettre la présente résolution au Conseil, à la Commission, aux gouver- nements des États membres ainsi qu’au Haut Commissariat des Nations unies pour les droits de l’homme. 9. Assemblée ACP-UE A5-0032/2000 Résolution du Parlement européen sur le bilan des travaux de l’Assemblée paritaire ACP-UE en 1999 Le Parlement européen, < vu les résolutions adoptées par l’Assemblée paritaire en ses 28e et 29e sessions tenues à Strasbourg (29 mars-1er avril 1999) (1) et à Nassau (11-14 octobre 1999), < vu l’article 163 de son règlement, < vu le rapport de la commission du développement et de la coopération (A5-0032/2000), A. considérant que le critère défini par le Parlement européen concernant les travaux et les résolutions de l’Assemblée paritaire ACP-UE contribue à la cohérence de la politique de développement suivie par l’Union européenne et que l’Assemblée paritaire joue, quant à elle, un rôle de premier plan au service de l’évolution et du renforcement des relations entre l’Union européenne et ses interlocuteurs des pays ACP, B. considérant que le Parlement européen accorde une importance majeure à la politique de développe- ment et au renforcement des relations ACP-UE, notamment au titre de la promotion des droits de l’homme à travers le monde, (1) JO C 271 du 24. 9. 1999. C 339/264 Journal officiel des Communautés européennes FR 29. 11. 2000 Jeudi, 17 février 2000 C. D. E. F. considérant que la légitimité démocratique du Parlement européen et de l’Assemblée paritaire leur confère une autorité appréciable s’agissant de sensibiliser l’opinion publique au sujet de l’importance et des objectifs de la politique de développement, considérant que l’année 1999 a marqué une étape cruciale dans la coopération ACP-UE et que l’As- semblée paritaire a joué un rôle clé s’agissant de l’évolution des négociations en vue de la reconduction de la convention de Lomé IV qui vient à expiration en février 2000, rappelant l’échec de la conférence de l’OMC à Seattle, la nécessité absolue pour l’Union européenne d’obtenir une dérogation appropriée lui permettant de maintenir les préférences commerciales, tout du moins en matière d’accessibilité actuelle des marchés pour nos partenaires ACP, et la nécessité de doter cette organisation des structures plus transparentes, considérant également que les coûts et les avantages de la libéralisation des échanges commerciaux multilatéraux découlant de l’Uruguay Round n’ont pas été répartis équitablement entre pays industria- lisés et pays en développement, les pays les plus pauvres ayant souffert le plus; 1. accueille avec satisfaction la contribution importante fournie par l’Assemblée paritaire au débat et au processus de négociations relatif à l’accord qui fera suite à Lomé IV, et réitère son engagement absolu en faveur de sa finalisation et mise en œuvre à titre d’élément fondamental de la politique de développement de l’Union européenne; 2. demande que la nouvelle convention renforce la fonction de l’Assemblée paritaire et valorise au maxi- mum ses méthodes de travail dans le sens de leur adaptation aux nouveaux modes de coopération qui se développent actuellement, assortie de la possibilité de tenir des réunions régionales de l’Assemblée; sou- ligne que l’Assemblée paritaire constitue une véritable assemblée parlementaire représentant les peuples des pays ACP et de l’UE, les représentants élus des pays ACP constituant de 75 à 85 % de l’ensemble des pays ACP; et demande par ailleurs que des mesures préparatoires soient prises afin d’assurer la participation égale des partenaires ACP à l’heure des questions et aux débats d’urgence de l’Assemblée paritaire; 3. demande de prévoir des dispositions adéquates permettant aux délégations ACP d’être représentatives de la diversité d’opinions politiques dans leurs pays respectifs à l’instar de la délégation européenne de manière à équilibrer le débat; affirme que la crédibilité de l’engagement de l’Union européenne vis-à-vis de ses partenaires ACP 4. apparaîtra essentiellement au travers de la dotation financière correspondant au 9e FED; souligne à nouveau la nécessité d’insérer le FED dans le budget communautaire afin de permettre 5. l’exercice d’un contrôle parlementaire efficace en matière d’affectation et d’engagement des crédits; réaffirme que la lutte contre la pauvreté demeure l’objectif prioritaire de la politique de développe- 6. ment et accueille avec satisfaction le rapport général de l’Assemblée paritaire consacré en 1999 à ce sujet; s’oppose à ce que certains crédits budgétaires de la Communauté destinés aux pays les plus pauvres 7. soient détournés au profit de la reconstruction du Kosovo; 8. note avec intérêt les conclusions et les propositions formulées par les groupes de travail de l’Assem- blée paritaire qui ont étudié, d’une part les effets des changements climatiques et les stratégies possibles d’adaptation pour les petits pays insulaires qui se trouvent placés en première ligne face à ce phénomène planétaire et, d’autre part, la coopération régionale dans les pays ACP à titre de moyen permettant de faire face aux problèmes de la mondialisation et à titre de clé de la croissance; note également les résultats des travaux du groupe de suivi de la pêche et leur importante contribu- 9. tion aux débats de l’Assemblée paritaire au sujet des questions relatives à la pêche, qui constitue l’un des principaux secteurs où les intérêts réciproques et l’interdépendance apparaissent le plus nettement; exhorte par ailleurs, dans l’esprit de la résolution du Conseil du 7 juin 1997, à veiller à la cohérence appropriée entre la politique de la pêche et la politique du développement de l’Union européenne en vue de garantir l’exploitation durable des ressources halieutiques dans l’intérêt de tous quant à l’avenir; 29. 11. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 339/265 Jeudi, 17 février 2000 10. souscrit à la recommandation, formulée par l’Assemblée paritaire, de mettre en place des structures régionales chargées du suivi et de la médiation afin de prévenir toutes tensions d’ordre ethnique, écono- mique, social et religieux, susceptibles d’apparaître et de nature à déboucher potentiellement sur de graves conflits armés; 11. adhère également à l’appel lancé par l’Assemblée à l’intention de toutes les parties à la renégociation des accords de Lomé de reconnaître que la prévention et la préparation face aux catastrophes naturelles constituent un élément déterminant en vue de la réalisation de l’objectif prioritaire que constitue le déve- loppement durable; 12. accueille avec grande satisfaction la conclusion de l’accord de commerce, de coopération et de déve- loppement avec l’Afrique du Sud; marque toutefois sa déception vis-à-vis des retards continuels s’agissant de la conclusion de l’accord sur les vins et spiritueux; 13. adhère à la demande faite par l’Assemblée paritaire auprès de la communauté internationale de reconnaître l’État du Timor oriental et invite la Commission à prendre les mesures nécessaires en vue d’une adhésion rapide du Timor oriental à la convention de Lomé; 14. manifeste à nouveau sa profonde tristesse quant au conflit entre l’Érythrée et l’Éthiopie et appuie les efforts déployés par l’Assemblée paritaire en vue d’éviter un drame humanitaire où tout le monde sera perdant; accueille favorablement la mission du Bureau de l’Assemblée qui s’est rendue dans les deux pays en vue de trouver une solution pacifique à ce conflit, et offre son appui total aux négociateurs de l’OUA; réitère sa condamnation de la situation politique régnant au Soudan et déplore que l’Assemblée 15. paritaire n’ait pas été en mesure d’adopter une résolution à ce sujet lors de ses sessions de 1999; 16. marque son appui aux travaux réalisés par les vice-présidents aux droits de l’homme de l’Assemblée paritaire et invite tous les États membres de la convention de Lomé à coopérer à ce travail; demande qu’un rapport annuel dans les pays signataires de la nouvelle Convention soit présenté et 17. voté par l’Assemblée paritaire en vue de souligner l’importance de ce sujet dans les nouvelles relations entre l’Union européenne et les pays ACP; 18. signale les lacunes apparaissant dans la définition et l’application de la clause de non-exécution contenue à l’article 366 bis de la convention actuelle et insiste sur la nécessité de procéder à sa révision afin d’exclure l’adoption de mesures arbitraires; estime en ce sens que l’imposition de sanctions devrait être soumise à l’avis conforme du Parlement afin de garantir une objectivité optimale; juge favorablement que les gouvernements ACP invitent de plus en plus l’Assemblée paritaire et le 19. Parlement européen à dépêcher des délégations chargées de suivre les opérations électorales et considère indispensable de fournir une réponse favorable à ces invitations; demande que l’Assemblée paritaire soit dotée d’un budget autonome en vue de mener à bien ses 20. activités parlementaires y compris de suivre des opérations électorales dans les pays ACP; 21. se déclare satisfait par la tenue d’élections présidentielles au Nigéria et lance un appel au nouveau gouvernement afin qu’il accorde une priorité absolue au renforcement de l’État de droit, au respect des droits de l’homme et à la bonne gestion des affaires publiques; 22. souligne que la participation de la société civile au processus décisionnel et à la gestion de la coopé- ration constitue un facteur essentiel en vue de garantir le succès et la durabilité des actions de développe- ment mises en œuvre, et demande que soient appuyées une participation, consultation et discussion paral- lèles renforcées avec les représentants de la société civile, dans le cadre de l’évolution future des travaux de l’Assemblée paritaire; invite l’Union européenne et les États ACP à renforcer leur position commune en vue de modifier 23. les normes de l’OMC dans le sens de la priorité accordée à l’éradication de la pauvreté et à la durabilité du développement face à la libéralisation des échanges commerciaux; demande également aux parties négociatrices de défendre, vis-à-vis de l’OMC, les préférences et 24. protocoles commerciaux de Lomé; C 339/266 Journal officiel des Communautés européennes FR 29. 11. 2000 Jeudi, 17 février 2000 25. prend note des préoccupations manifestées par l’Assemblée en ce qui concerne les menaces pesant sur certaines productions qui, tels le cacao, le rhum, le sucre et les bananes, revêtent une importance considérable pour les économies de certains pays ACP, et s’engage à examiner ces préoccupations légitimes et à assurer la protection des régimes préférentiels dont bénéficient les États ACP dans leurs relations commerciales avec l’Union; charge sa Présidente de transmettre la présente résolution au Conseil ACP-UE, à l’Assemblée pari- 26. taire ACP-UE et à la Commission. 10. Accord de stabilisation et d’association avec l’ARYM A5-0031/2000 Résolution du Parlement européen sur la recommandation de décision du Conseil autorisant la Commission à négocier un accord de stabilisation et d’association avec l’ancienne République yougoslave de Macédoine (SEC(1999) 1279 0 C5-0166/1999 0 1999/2121(COS)) Le Parlement européen, < vu la recommandation de la Commission (SEC(1999) 1279 < C5-0166/1999), < vu le rapport de la Commission sur la faisabilité de négocier un accord de stabilisation et d’association avec l’ancienne République yougoslave de Macédoine (COM(1999) 300 < C5-0118/1999), < vu l’article 47, paragraphe 1, de son règlement, < vu le rapport de la commission des affaires étrangères, des droits de l’homme, de la sécurité commune et de la politique de défense et les avis de la commission de l’industrie, du commerce extérieur, de la recherche et de l’énergie ainsi que de la commission juridique et du marché intérieur (A5-0031/2000), A. prenant acte de la proposition de la Commission visant à asseoir les relations entre l’Union euro- péenne et l’ancienne République yougoslave de Macédoine sur une base contractuelle entièrement nouvelle et à ouvrir à ce pays la perspective d’une pleine intégration dans les structures de l’Union, B. C. D. E. F. relevant qu’il s’agit là de la première application concrète de l’approche induisant un processus de stabilisation et d’association en faveur des pays de l’Europe du Sud-Est, au travers de laquelle l’Union européenne entend apporter sa contribution au Pacte de stabilité pour l’Europe du Sud-Est, considérant que, dans son rapport de faisabilité du 16 juin 1999 (COM(1999) 235), la Commission parvient à la conclusion que, eu égard aux réformes politiques et économiques engagées dans le cadre de l’accord de coopération et pour autant que des périodes de transition soient appliquées dans cer- tains secteurs, l’ancienne République yougoslave de Macédoine pourrait satisfaire aux exigences d’un accord de stabilisation et d’association, faisant remarquer l’attitude constructive et responsable adoptée par la Macédoine pendant la guerre qui a ravagé les pays issus de l’ancienne Yougoslavie, et soulignant que le retard intervenu dans la marche de la Macédoine vers l’Union européenne était dû à des problèmes avec un État membre, et non à des réticences de la Macédoine à l’égard de son adhésion à l’Union, reconnaissant le rôle stabilisateur que l’ancienne République yougoslave de Macédoine a joué, pendant les guerres de Yougoslavie, dans la région, s’agissant en particulier de l’intégration de la minorité alba- naise dans la vie politique et sociale du pays et de la volonté de participer à la coopération régionale, soulignant le rôle important que la minorité albanaise pourrait jouer dans le pays et les répercussions positives que ce modèle de coexistence pourrait avoir dans les pays voisins, surtout en ce qui concerne l’Albanie et le Kosovo, G. considérant que le développement et la consolidation d’une société civile interethnique forte sont un facteur clé susceptible de contribuer à la stabilisation interne du pays,


title: Komission viides kertomus tiettyihin muihin Kiinan kansantasavallan alkuperätuotteisiin kuin tekstiilituotteisiin sovellettavista määrällisistä kiintiöistä ja valvontatoimenpiteistä

eurovoc_concepts:
China
import
originating product
quantitative restriction
tariff quota

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 17. 02. 2000 KOM(2000) 91 lopullinen KOMISSION VIIDES KERTOMUS tiettyihin muihin Kiinan kansantasavallan alkuperätuotteisiin kuin tekstiilituotteisiin sovellettavista määrällisistä kiintiöistä ja valvontatoimenpiteistä KOMISSION VIIDES KERTOMUS tiettyihin muihin Kiinan kansantasavallan alkuperätuotteisiin kuin tekstiilituotteisiin sovellettavista määrällisistä kiintiöistä ja valvontatoimenpiteistä 1. JOHDANTO. 3 A. Taustaa. 3 B. Komission kertomuksen tarkoitus. 3 C. Menetelmät. 3 2. 1 LUKU MÄÄRÄLLISTEN RAJOITUSTEN TÄYTÄNTÖÖNPANO. 5 I. Tausta ja kehitys toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. 5 II. Kiintiöiden hoito. 6 III. Määrällisten rajoitusten alaisten tuotteiden kaupan kehitys. 8 3. 2 LUKU YHTEISÖN KIINTIÖIDEN SÄILYTTÄMISEN TARPEELLISUUS. 13 I. Komission lähestymistapa. 13 II. Asianomaisten alojen tarkastelu. 13 1. Jalkineet. 13 2. Posliiniset pöytäesineet ja keraamiset pöytäesineet. 25 III. IV. Kiinan kaupan vapauttaminen ja maan WTO:n jäsenyys. 36 Päätelmät. 37 4. 3 LUKU VALVONTATOIMENPITEIDEN TOTEUTTAMINEN JA NIIDEN SÄILYTTÄMINEN. 40 I. Valvontatoimenpiteiden tarkoitus. 40 II. Toteuttaminen. 40 III. IV. Valvonnan alaisten tuotteiden tuonnin kehitys. 40 Valvontatoimenpiteiden aiheellisuus. 42 5. 4 LUKU KOMISSION PÄÄTELMÄT JA EHDOTUKSET. 43 2 1. JOHDANTO A. Taustaa Euroopan unionin neuvosto otti 7 päivänä maaliskuuta 1994 annetulla asetuksella (EY) N:o 519/94 käyttöön yhteisön laajuiset määrälliset rajoitukset seitsemälle Kiinan kansantasavallan alkuperätuotteiden luokalle, jotka ovat käsineet, jalkineet, posliiniset ja keraamiset pöytäesineet, lasiesineet, autoradiot ja lelut, sekä tiettyjä valvontatoimenpiteitä. Neuvosto sopi periaatteessa tällaisten toimenpiteiden käyttöönotosta joulukuussa johon kuuluvat Uruguayn kierroksen tulosten 1993 osana yleistä pakettia, hyväksyminen, yhteisen kauppapolitiikan valmiiksi saattaminen. kauppapoliittisten vahvistaminen välineiden ja Viimeksi mainittuun paketin kohtaan kuului 6 417 kansallisen määrällisen rajoituksen (joista noin 4 700 koski kiinalaisia tuotteita) yksipuolinen poistaminen ja yhteisön laajuisten tuontikiintiöiden käyttöönotto muutamille Kiinasta tuotaville herkille tuotteille, joiden tuontiin sovellettiin tuolloin kansallisia rajoituksia. Tällaisten kiintiöiden käyttöönotto perustui seuraaviin seikkoihin: a) yhteisön kyseisten tuotannonalojen herkkyys, b) Kiinan tuontitavaroiden kyseisille tuotannonaloille aiheuttama yhä suurempi uhka, jota Kiinan talouden erityisominaisuudet pahentavat entisestään. B. Komission kertomuksen tarkoitus Neuvostossa käytyjen asetusta (EY) N:o 519/94 koskevien keskustelujen aikana komissio sitoutui antamaan neuvostolle vuosittain kertomuksen liitteissä II ja III asetettujen valvontatoimenpiteiden ja määrällisten rajoitusten täytäntöönpanosta sekä tarpeen mukaan tarpeesta asianmukaisia mukautuksia. toimenpiteitä ehdottamaan säilyttää tällaisia ja Viides kertomus on vastaus edellä mainittuun sitoumukseen. C. Menetelmät 1. Ensiksi kertomuksessa luodaan katsaus määrällisten rajoitusten täytäntöönpanoon sekä niiden hallinnosta johtuviin ongelmiin. Toisessa luvussa etsitään vastausta siihen, onko tarpeen säilyttää neuvoston käyttöön rajoitukset. Tätä varten komissio tutki, olivatko näiden ottamat määrälliset edelleen toimenpiteiden käyttöönoton vuonna 1994 oikeuttaneet olosuhteet olemassa, erityisesti kun oli kyse: a) yhteisön kyseisen teollisuuden tilanteesta, b) näiden tuotannonalojen herkkyydestä Kiinan tuonnin vaikutuksille, 3 c) Kiinan kaupan vapautumisen edistymisestä. Tämä tutkimus tehtiin alakohtaisesti. Valvontatoimenpiteiden täytäntöönpanoa ja niiden säilyttämisen tarpeellisuutta käsitellään kolmannessa luvussa. Neljännessä luvussa esitetään komission edellä mainitun analyysin perusteella tekemät päätelmät. teollisuuden 2. Kuten edellisinä vuosina, komissiolla oli huomattavia vaikeuksia kerätä tietoja laajaa yhteisön tuotevalikoimaa eivätkä pelkästään sellaisia tuotteita, joihin sovelletaan kiintiötä. Lisäksi kyseisillä aloilla toimii useita pk-yrityksiä, joista merkittävä osa on jopa täysin tuntemattomia asianomaisille kansallisille keskusjärjestöille. valmistajat tuottavat yleensä tilasta, sillä Tuojien osalta yhteenliittymältä ja muutamilta yksittäisiltä tuojilta. sai yleisluonteisia komissio vastauksia ainoastaan yhdeltä 3. Yleisesti ottaen analyysi perustuu vuoden 1998 lukuihin. Vuoden 1999 kehitystä on kuitenkin käytetty mahdollisuuksien mukaan. 4 2. 1 LUKU MÄÄRÄLLISTEN RAJOITUSTEN TÄYTÄNTÖÖNPANO I. Tausta ja kehitys toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen Kiintiöt otettiin käyttöön maaliskuussa 1994, ja tämän jälkeen niitä on muutettu useaan ja kauppavirtojen ylläpitämistä Kiinan kansantasavallan kanssa koskevat tavoitteet voitaisiin pitää tasapainossa: tuotannonalan suojaamista otteeseen, kyseisen yhteisön jotta - neuvosto päätti heinäkuussa 1994 korottaa tiettyjen lelujen kiintiöiden tasoa, - kiintiöiden tasoa korotettiin edelleen maaliskuussa 1995 Itävallan, Suomen ja Ruotsin EU:hun liittymisen huomioonottamiseksi, - kiintiöiden käytöstä annetun päätelmien johdosta neuvosto päätti kiintiömenettelyä huhtikuussa 1996 annetulla asetuksella (EY) N:o 752/96: komission ensimmäisen vuosikertomuksen lieventää edelleen Kiinaan sovellettavaa • kolmen tuotteen kiintiöt (käsineet, autoradiot ja yhdistelmäautoradiot) poistettiin • kolme lelukiintiötä sulautettiin yhdeksi kiintiöksi, jotta kauppiaat voisivat toimia aiempaa joustavammin ja reagoida aiempaa nopeammin markkinoiden muutoksiin • jäljelle jääneitä kiintiöitä lisättiin (keraamisten ja posliinisten pöytäesineiden kiintiöitä viisi prosenttia ja tiettyjen jalkineiden kiintiöitä kaksi prosenttia), - vuoden 1996 lokakuussa annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1897/96 lasipäällysteiset vaihtokehykset poistettiin lasiesineisiin sovellettavasta kiintiöstä, - vuoden 1997 toukokuussa annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 847/97 lelujen osien ja tarvikkeiden tuonti vapautettiin ja lasisten pöytäesineiden kiintiö poistettiin 1. päivästä tammikuuta 1998, - toukokuun 28. päivänä 1998 annettiin neuvoston asetus (EY) N:o 1138/98, jolla pantiin ehdotukset. kolmannen Asetuksella vuosikertomuksen täytäntöön komission • vapautettiin lelujen tuonti, • lisättiin keraamisten ja posliinisten pöytäesineiden kiintiöitä 5 prosenttia. Komissio totesi neljännen vuosikertomuksensa päätelmissä, että huomioitavien tekijöiden perusteella nykyisten kiintiöiden rakenteeseen ja tasoon ei tarvitse tehdä muutoksia. 5 II. Kiintiöiden hoito a) Oikeusperusta ja tavoitteet 1. Yhteisön hoito perustuu kiintiöiden kiintiöiden hallintomenettelyn käyttöönotosta 7 päivänä maaliskuuta 1994 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 520/94 ja tietyistä neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/94 soveltamista koskevista säännöksistä 30 päivänä maaliskuuta 1994 annettuun komission asetukseen (EY) N:o 738/94 (enimmäkseen menettelyjä koskeviin kohtiin, joihin kuuluu yhteinen tuontilisenssilomake). yhteisön määrällisten Olisi muistettava, että ennen asetuksen (EY) N:o 520/94 antamista kiintiöt jaettiin jäsenvaltioiden kesken eikä suoraan tuojille. Kaikkiin yhteisön tuojiin sovelletaan maaliskuun 1994 uudistuksesta lähtien sovelletaan yhdenmukaisia perusteita, hallintokomiteaa, yhtenäismarkkinoiden periaatteiden ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiaa koskevan oikeuskäytännön mukaisesti. komissio määrittelee kuultuaan jotka 2. Komissiota ovat kiintiöiden hoidossa ohjanneet seuraavat periaatteet: - hallinnolliset menettelyt eivät saisi lisätä kiintiöiden tarkoitettua vaikutusta kauppaan, ja käytettävissä olevat määrät olisi käytettävä täysimääräisesti, ja - syrjimättömyys pitäisi taata kaikkien yhteisön tuojien kesken riippumatta siitä, minne ne ovat sijoittautuneet ja missä ne tekevät lisenssihakemuksen. b) Kiintiönhoitojärjestelmän toiminta asetuksessa 1. Edellä mainittujen periaatteiden mukaisesti komissio piti asianmukaisena turvautua ensimmäiseen jakomenetelmään eli perinteisiin kauppavirtoihin perustuvaan menetelmään, joka takaa perinteisille tuojille ainakin osan niiden tarkasteluajanjakson aikana saamasta aiemmasta kaupan tuloksesta sekä varmistaa muiden kuin perinteisten tuojien oikeudenmukaisen pääsyn kiintiöiden piiriin. (EY) N:o säädettyyn 520/94 Muille kuin perinteisille tuojille varattujen kiintiöiden osuuden jakamisessa käytetään kolmatta asetuksessa (EY) N:o 520/94 säädettyä jakomenettelyä eli kiintiön jakamista suhteessa haettuihin määriin. Lisäksi epäasianmukaisen soveltamisen tuojiin asetetaan muihin välttämiseksi sovellettava enimmäismäärä. perinteisiin kuin kuin perinteiset 1996 muut Vuonna 204 tuontilisenssihakemusta. Luku kasvoi 19 708:aan vuoden 1997 ja 21 439:ään vuoden 1998 kiintiöiden jakamisen osalta. Vuoden 1999 kiintiöiden osalta määrä pieneni 17 416:een (pieneneminen on suhteellista, sillä kiintiöiden alaisten tuotteiden määrää pienennettiin edelleen vuonna 1998). Vuoden 2000 kiintiöistä tehtiin 27 247 hakemusta. tekivät tuojat 28 6 Hakemusten erittäin suuren määrän vuoksi muille kuin perinteisille tuojille jaetaan yhä rajoitetumpia määriä, mikä saattaa johtaa kiintiöiden vajaakäyttöön. Tilanteen korjaamiseksi muille kuin perinteisille tuojille varattuja kiintiöiden osuutta päätettiin lisättä 5 prosenttia vuonna 1997 vuoden 1998 kiintiöiden osalta, ja samanlaisesta lisäyksestä päätettiin seuraavana vuonna vuoden 1999 kiintiöiden osalta. Lisäysten avulla muille kuin perinteisille viljelijöille voidaan parhaillaan myöntää samat, erittäin pienet määrät kuin aiempina vuosina. Neljännessä vuosikertomuksessaan komissio ehdottikin, että jakomenettelyä, jolla suurin osa kiintiöistä varattiin perinteisille tuojille ja joka oli ollut tarkoituksenmukainen ensimmäiset neljä vuotta, olisi muutettava niin, että epätasapaino perinteisille ja muille kuin perinteisille tuojille myönnettävien määrien välillä poistuu tai ainakin pienenee. Tästä syystä vuonna 1999, jolloin vuoden 2000 kiintiöistä päätettiin, muille kuin perinteisille tuojille varattujen kiintiöiden osuutta lisättiin edelleen 5 prosenttia. Samalla yksittäisten kiintiöiden enimmäismäärää nostettiin 4 000 parista 5 000 pariin jalkineita (kutakin CN-koodia kohti) ja 4 tonnista 5 tonniin posliinisia ja keraamisia pöytäesineitä (kutakin CN-koodia kohti). Lisätoimia voidaan tulevaisuudessa tarvita toisaalta kiintiöiden kokonaiskäytön tehostamiseksi ja toisaalta seuraavana vuonna uudelleen jaettavien käyttämättömien määrien vähentämiseksi mahdollisimman paljon. 2. 3. 4. Kiintiöiden hoidossa komissio teki kaikkensa täyttääkseen tuojien toiveen saada seuraavan kauden kiintiöiden jakamista koskevat tiedot mahdollisimman hyvissä ajoin. Tämän vuoksi komissio aloitti vuotta 2000 koskevat jakamismenettelyt heinäkuussa 1999 hyvissä ajoin ennen kiintiövuoden alkua ja antoi tuojille kaksi ja puoli kuukautta aikaa, eli syyskuuhun 1999, jättää hakemuksensa. Vuoden 2000 kiintiöiden hoitoa koskevissa säännöissä määrätään tuontilisenssien voimassaoloajaksi 12 kuukautta. Lisäksi vuoden 1999 kiintiöiden käyttämättömät osat jaetaan uudelleen vuonna 2000. Komissio katsoo, että edelliseltä vuodelta uudelleen jaetut määrät olisi pidettävä erillään nykyisestä vuosikiintiöstä. Hallinnollisten menettelyjen osalta yhteisön kiintiönhoitojärjestelmä perustuu keskitettyyn lähestymistapaan, jonka mukaan kaikki yhteisön tuojat, riippumatta lisenssihakemuksen niiden sijoittautumispaikasta yhteisössä, voivat valitsemansa jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja saada koko yhteisössä voimassa olevan tuontilisenssin. jättää hakumenettely on Lisäksi muodollisuudet on karsittu mahdollisimman vähäisiksi; täysin maksutonta yhteisön tuojille. tehty mahdollisimman ja yksinkertaiseksi, lisenssimenettely on 7 c) Päätelmä ja uudelleen koskevien jaettuja määriä Kauppaa rajoitettaessa ei voida välttyä aiheuttamasta tiettyjä ongelmia kiintiöiden hoidossa. Tiettyjä ongelmia, kuten tarkasteluvuoden valitsemista perinteisille tuojille tavallisista vuosikiintiölisensseistä poikkeavaa voimassaoloaikaa, on käsitelty tyydyttävästi. Muille kuin perinteisille tuojille jaettavia määriä on lisätty edelleen vuoden 2000 jotta voidaan ainakin osittain pienentää epätasapainoa kiintiöiden osalta, kiintiöiden suhteellisten osuuksien jakamisessa ja näin parantaa niiden saatavuutta. Komissio on kuitenkin sitä mieltä, että järjestelmä on toiminut kokonaisuudessaan ansiosta. Erityisesti (perusteltuun) huolestumiseen siitä, ettei kiintiönhoitojärjestelmän pitäisi lisätä neuvoston päättämien kiintiöiden vaikutusta, on komission mielestä vastattu. jäsenvaltioiden yhteistyön lisenssien hyvin III. Määrällisten rajoitusten alaisten tuotteiden kaupan kehitys Jäljempänä olevassa kahdessa taulukossa esitetään tiivistelmä kunkin määrällisten rajoitusten alaisen tuotteen kaupan kehityksestä sekä määrän että arvon osalta. 8 a) Kyseisten tuotteiden määrän kehitys (tuonti ja kiintiöt) Yk- sikkö paria Tuonti 1996 1995 1997 1998 31 348 517 (xxx myös erikoistekn. valmistetut) 48 136 893 (xxx myös erikoistekn. valmistetut) 38 878 434 (xxx myös erikoistekn. valmistetut) 34 623 222 (xxx myös erikoistekn. valmistetut) Kiintiöt Kiintiöt 1998 (vuotuinen perusta) Kiintiöt 1999 (vuotuinen perusta) Käyttämättö- mät määrät 1998 39 151 481 39 151 481 6 508 239 (paitsi erikoistekn. valmistetut) (paitsi erikoistekn. valmistetut) paria 1 242 010 1 541 123 1 511 466 1 079 488 2 795 000 2 795 000 1 294 088 Tuotteet Jalkineet, joiden päälliset ovat kumia tai muovia (6402 99) Nahkajalkineet (6403 ja 59) 51 paria Nahkajalkineet (6403 ja 99) 91 Tekstiilijalki- neet (6404 11) paria 15 652 713 (xxx myös erikoistekn. valmistetut) 14 182 424 (xxx myös erikoistekn. valmistetut) 18 676 971 (xxx myös erikoistekn. valmistetut) 21 410 923 (xxx myös erikoistekn. valmistetut) 23 288 824 (xxx myös erikoistekn. valmistetut) 29 416 097 (xxx myös erikoistekn. valmistetut) 23 488 462 (xxx myös erikoistekn. valmistetut) 25 445 694 (xxx myös erikoistekn. valmistetut) 12 120 000 12 120 000 1 823 036 (paitsi erikoistekn. valmistetut) (paitsi erikoistekn. valmistetut) 18 228 780 18 228 780 5 863 051 (paitsi erikoistekn. valmistetut) (paitsi erikoistekn. valmistetut) 9 paria 18 915 085 14 158 153 1 552 812 9 654 874 31 897 716 31 897 716 15 869 720 Tekstiilijalki- neet (6404 19 10) Jalkineet yhteensä paria 81 340 749 (xxx myös erikoistekn. valmistetut) 103 924 063 (xxx myös erikoistekn. valmistetut) 94 647 633 (xxx myös erikoistekn. valmistetut) 94 291 740 (xxx myös erikoistekn. valmistetut) 104 192 977 104 192 977 31 358 134 (paitsi erikoistekn. valmistetut) (paitsi erikoistekn. valmistetut) - Komission valvonnassa olevia erikoistekniikalla valmistettuja jalkineita koskevat julkaistuihin valvonta-asiakirjoihin. Asiakirjoista ei välttämättä käy ilmi tuonnin todellinen taso, ja siksi lukuja on tarvittaessa mukautettu Taric-tietokannan tietojen perusteella. Tuontiluvut saattavat erota edellisissä kertomuksissa annetuista luvuista, sillä Taric-tietokannan tietoja on jouduttu mukauttamaan teknisesti. luvut perustuvat - Käyttämättömiä määriä koskevat luvut perustuvat jäsenvaltioihin palautettuihin tuontilisensseihin. 10 Tuotteet Yksik- kö Tuonti 1995 1996 1997 1998 Kiintiöt Kiintiöt 1998 (vuotuinen perusta) Kiintiöt1999 (vuotuinen perusta) Käyttämättö- mät määrät (*) tonnia 31 966 34 742 37 969 52 381 48 090 48 090 1998 8 175 tonnia 26 372 28 454 32 105 44 255 36 383 36 383 7 043 Posliiniset pöytäesineet (691110) Keraamiset pöytäesineet (691200) Lähde: EUROSTAT (*)Käyttämättömiä määriä koskevat luvut perustavat jäsenvaltioihin palautettuihin tuontilisensseihin. 11 b) Kiinan alkuperätuotteiden tuontihinnat Tuote Yksikköhinta vuonna 1995 Yksikköhinta Yksikköhinta Yksikköhinta vuonna 1996 vuonna 1997 vuonna 1998 Jalkineet: - 6402 99 4,35 ecua/pari 4,81 ecua/pari 4,95 ecua/pari 4,92 ecua/pari - 6403 51 6,74 ecua/pari 7,56 ecua/pari 8,34 ecua/pari 10,79 ecua/pari - 6403 59 3,17 ecua/pari 2,88 ecua/pari 2,69 ecua/pari 3,05 ecua/pari - 6403 91 11,17 ecua/pari 12,16 ecua/pari 13,69 ecua/pari 13,30 ecua/pari - 6403 99 9,25 ecua/pari 9,54 ecua/pari 11,09 ecua/pari 11,88 ecua/pari - 6404 11 7,17 ecua/pari 8,33 ecua/pari 9,41 ecua/pari 9,58 ecua/pari - 6404 19 10 0,83 ecua/pari 1,11 ecua/pari 1,14 ecua/pari 1,14 ecua/pari Posliiniset pöytäesineet(*): 6911 10 1070,03 ecua/ tonni 1149,61 ecua/ tonni 1364,42 ecua/tonni 1310,00 ecua/ tonni Keraamiset pöytäesineet(*): 6912 00 1077,92 ecua/ tonni 1212,91 ecua/ tonni 1404,18 ecua/tonni 1500,00 ecua/ tonni Lähde: EUROSTAT 12 3. 2 LUKU YHTEISÖN KIINTIÖIDEN SÄILYTTÄMISEN TARPEELLISUUS I. Komission lähestymistapa Tähän kysymyksen vastaamiseksi komissio pyrki selvittämään, olivatko määrällisten rajoitusten käyttöönoton vuonna 1994 aikaansaaneet olosuhteet, eli yhteisön kyseisten tuotannonalojen suhdanneherkkyys ja Kiinan tuotteiden aiheuttama uhka, yhä olemassa. Komissio selvitti asian alakohtaisella analyysilla seuraavien taloudellisten osoittimien perusteella: 1. Tuotannonalan rakenne 2. Tuotanto 3. Työllisyys 4. Tuonnin kehitys 5. Tuontihinnat 6. Kiinan vientimahdollisuudet Jäljempänä III jaksossa komissio analysoi Kiinan kaupan vapauttamista ja maan WTO:n jäsenyyttä yhteisön kiintiöiden säilyttämisen kannalta. II. Asianomaisten alojen tarkastelu 1. Jalkineet CN-koodit 6402 99, 6403 51 ja 59, 6403 91 ja 99, 6404 11, 6404 19 10 Seuraaviin jalkineisiin sovelletaan määrällisiä rajoituksia: 13 CN-koodi 640299 1 Tavaran kuvaus Jalkineet, jotka eivät peitä nilkkaa ja joiden ulkopohjat ja päälliset ovat kumia tai muovia (muut kuin nimikkeen 6401 kattamat vedenpitävät jalkineet ja muut jalkineet) ja muut kuin nimikkeen 6402 kattamat urheilujalkineet 640351 640359 Jalkineet, jotka peittävät nilkan ja joiden ulkopohjat ja päälliset ovat nahkaa (muut kuin urheilujalkineet) Jalkineet, jotka eivät peitä nilkkaa ja joiden ulkopohjat ja päälliset ovat nahkaa (muut kuin urheilujalkineet) 640391 1 Muut jalkineet, joiden ulkopohjat ovat kumia, muovia, nahkaa tai tekonahkaa ja päälliset nahkaa ja jotka peittävät nilkan 640399 1 Muut jalkineet, joiden ulkopohjat ovat kumia, muovia, nahkaa tai tekonahkaa ja päälliset nahkaa ja jotka eivät peitä nilkkaa 640411 2 Urheilujalkineet: tennis-, koripallo-, voimistelu- ja harjoituskengät sekä niiden kaltaiset kengät, joiden ulkopohjat ovat kumia tai muovia ja päälliset tekstiiliainetta 64041910 Tohvelit ja muut sisäjalkineet, joiden ulkopohjat ovat kumia tai muovia ja päälliset tekstiiliainetta, muut kuin nimikkeen 6404 11 kattamat jalkineet 1 Paitsi erikoistekniikalla valmistetut jalkineet: urheilukäyttöön tarkoitetut kengät, joiden cif-tuontihinta on vähintään 9 ecua ja joissa on muotin mukaan muulla kuin ruiskuvalumenetelmällä tehty yksi- tai useampikerroksinen pohja, joka on valmistettu synteettisistä materiaaleista, ja jotka on erityisesti suunniteltu vaimentamaan pysty- tai vaakasuuntaisten liikkeiden aiheuttamia iskuja ja joissa on esimerkiksi seuraavia teknisiä ominaisuuksia: kaasua tai nestettä sisältäviä ilmatiiviitä tyynyjä, iskuja vaimentavia tai tasoittavia mekaanisia osia tai pientiheyspolymeerien kaltaisia materiaaleja. 2 a. b. Paitsi: jalkineet, jotka on tarkoitettu urheiluun ja joissa on tai joihin voidaan kiinnittää piikkejä, nauloja, nappuloita, pidikkeitä, poikittaislistoja tai niiden kaltaisia tavaroita ja joiden pohja on muuten kuin ruiskuvalumenetelmällä tehty, erikoistekniikalla valmistetut jalkineet (tarkka määritelmä alaviitteessä 1). 14 A. 1. Euroopan jalkineteollisuuden tilanne Johdanto korkealaatuisten Alalla on usean vuoden ajan ollut käynnissä nykyaikaistaminen ja rakenneuudistus kasvavan kansainvälisen kilpailun ja teknologisen muutoksen vuoksi. EU:n jäsenvaltiot ovat siirtyneet kohti monimuotoista ja korkealaatuista tuotantoa, josta saatava lisäarvo on aiempaa suurempi. Vastoin tiettyjä käsityksiä tämä ei kuitenkaan tarkoita, että eurooppalaiset tuotteiden markkinoita yhteisön huipputuotteet ”varattu” halpatuotteiden markkinat halpatyövoimamaista tuotaville tuotteille. Itse asiassa heikkolaatuisten tuotteiden alaa valtaavat yhä enenevässä määrin keskilaatuiset tuotteet, joita merkittävä osa Euroopan teollisuudesta vielä tuottaa ja jotka ovat erityisen kilpailukykyisiä. Lisäksi yritysten, jotka ovat perinteisesti tuottaneet korkealaatuisia tuotteita, on yhä useammin täydennettävä tuotevalikoimaansa myös halvemmilla malleilla. hallitsisivat olisi vastaavasti että ja jalansijaa maailmanmarkkinoilla Alan viime vuosina kehittämistä kilpailueduista on hyötyä ainoastaan, jos EU:n tuojat saavat että lopputuotteiden myynnin osalta. Vaikka yhteisön kansainvälisen kauppapolitiikan ensisijainen tavoite on nykyistä parempi pääsy markkinoille, nykytilanteessa on vielä ja kaupan tekniset esteet estävät EU:n paljon parannettavaa, sillä useat yrityksiä otettava täysimääräisesti. On joka on yksi yhteisön huomioon, että jopa teollisuusmaat, kuten Yhdysvallat, pääasiallisista vientimarkkinoista, soveltavat jopa 48 prosentin tulleja. tulliesteet vientimahdollisuuksiaan hyödyntämästä raaka-aineiden hankinnan sekä 2. Tuotannonalan rakenne Yhteisön jalkineteollisuus koostuu useista pienyrityksistä (noin 20 työntekijää), joista joiden teollisuus ei ole kovinkaan monipuolista. suurin osa sijaitsee alueilla, ja ranskalaiset yritykset Jäsenvaltioiden välillä on kuitenkin eroja: italialaiset ja työllistävät keskimäärin 100 työntekijää, kun taas espanjalaiset keskimäärin 10 työntekijää. Muut jäsenvaltiot sijoittuvat näiden ääripäiden välille. saksalaiset EU:n tuottajien määrä on laskenut koko 1990-luvun 15 897:stä vuonna 1989 14 588:aan vuonna 1998, kun luku vuonna 1997 oli 14 817. Alan maantieteellinen keskittyminen, sen työvoimavaltaisuus ja merkittävä herkkyys halpatuonnille johtavat tilanteeseen, jossa talouden pienilläkin suhdannevaihteluilla on merkittäviä alueellisia ja sosiaalisia vaikutuksia. 3. Yhteisön tuotanto, kulutus ja työllisyys Yhteisön tuotanto laski suhteellisen vähän eli 1,46 prosenttia vuosina 1996–1997 mutta jopa 4,56 prosenttia vuonna 1998, minkä seurauksena tuotanto oli alhaisimmalla tasolla vuosikausiin. Kuten edellä todettiin, pääsyynä oli viennin huomattava väheneminen Aasian ja muiden kansainvälisten talouskriisien seurauksena (-9,74 prosenttia vuonna 1998). Kulutus laski 1,6 prosenttia, kun taas kokonaistuonti pysyi suurinpiirtein samana. Seurauksena EU:n tuottajien markkinaosuus EU:n markkinoista pieneni 50 prosenttiin vuonna 1998, kun se vuonna 1997 oli 51 prosenttia. 15 Työllisyys laski edelleen vuonna 1998 noin 11 784:llä työpaikalla. Tämä vastaa 3,93 prosentin laskua vuodesta 1997. Taulukko 1 1 000 paria 1995 1996 1997 1998 muutos muutos 1997/1996 1998/1997 Tuotanto 1 104 339 1 104 590 1 088 485 1 038 857 -1,46% 306 880 319 374 299 443 270 278 -6,24% -4,56% -9,74% Vienti ulkopuolelle EU:n Tuonti ulkopuolelta EU:n 748 067 804 412 805 592 809 549 +0,15% +0,5% Kulutus 1 545 934 1 605 311 1 573 978 1 548 849 -1,95% Suora työllisyys 313 789 307 699 299 572 287 788 -2,64% -1,6% -3,93% Yhteisön tuottajien myynti sisämarkkinoilla Yhteisön tuotannon markkinaosuus Kiinan markkinaosuus tuonnin 797 764 788 490 798 650 776 521 +1,29% -2,77% 52 % 49 % 51 % 50 % 19 % 21 % 16,9 % 17,4 % 16 4. Viennin kehitys Vienti väheni vuonna 1998 edelleen 9,74 prosenttia, kun se vuonna 1997 oli vähentynyt 6,24 prosenttia. Venäjän vienti kehittyi heikoimmin (-20,33 prosenttia tärkeimpien vuonna vientimarkkinoiden markkinaosuudet säilyivät lähes samoina. 1998). Yhteisön prosenttia vuonna -24,89 1997 ja Taulukko 2 1000 paria 1995 1996 1997 1998 muutos 1998/1997 osuus viennistä (1997) osuus viennistä (1998) EU:n ulkopuo- liset maat yhteensä Yhdysvallat Sveitsi Venäjä Kanada Japani Saudi- Arabia Norja Puola 306 880 319 374 299 443 270 278 -9,74% 100% 100% 79 802 84 088 92 871 85 612 -7,82% 31,0% 31,7% 29 341 29 325 27 265 25 519 -6,40% 9,1% 20 231 25 698 20 474 15 377 -24,89% 6,8% 11 660 9 905 12 357 10 956 -11,34% 4,1% 14 639 15 165 11 817 10 433 -11,71% 4,0% 19 964 17 857 11 293 10 123 -10,36% 3,8% 9 035 5 386 8 793 6 640 8 792 7 866 9 236 +5,05% 2,9% 7 961 +1,21% 2,6% 9,4% 5,7% 4,1% 3,9% 3,8% 3,4% 2,6% (Tuotteet: CN-koodit 6401–6405) 17 Vienti yhteisön pääasiallisiin tuojamaihin pysyi vähäisenä. Kiinan viennin osuus oli vain 0,16 prosenttia kaikesta yhteisön viennistä. Taulukko 3 1000 paria 1995 1996 1997 1998 muutos 1998/1997 osuus viennistä (1997) osuus viennistä (1998) EU:n ulkopuoliset maat yhteensä Taiwan Etelä-Korea Kiina Brasilia Intia Thaimaa Indonesia Vietnam 306 880 319 374 299 443 270 278 -9,74% 100% 100% 1 986 1 400 1 769 2 849 1 759 2 664 201 250 145 277 160 14 202 433 172 405 116 80 891 269 91 345 220 123 1 711 -2,7% 0,59% 0,63% 449 423 343 173 170 87 61 -83,2% 0,89% 0,17% -52,5% 0,30% 0,16% +27,5% 0,09% 0,13% +90,1% 0,03% 0,06% -50,7% 0,12% 0,06% -60,5% 0,07% 0,03% -50,4% 0,04% 0,02% (Tuotteet: CN-koodit 6401–6405) Aasian kriisi vaikutti yhteisön viennistä kielteisimmin Etelä-Korean (-83,2 prosenttia), Indonesian (-60,5 prosenttia) ja Thaimaan (-50,7 prosenttia) vientiin. Kiinan vienti väheni 52,5 prosenttia. Vienti Intiaan ja Brasiliaan kehittyi myönteisesti vuonna 1998 sen jälkeen, kun se oli vähentynyt selvästi vuonna 1997. Intian vienti saavutti jälleen saman (alhaisen) tason, jolla se oli vuonna 1996. Yhteisön kauppatase pysyi näiden maiden osalta erittäin alijäämäisenä (pareina ilmoitettuna), kuten viennin ja tuonnin suhteesta vuosilta 1997 ja 1998 voidaan havaita. 18 Taulukko 4 tuonti 1997 tuonti 1998 vienti 1997 vienti 1998 vienti 1997 prosentteina tuonnista 1997 vienti 1998 prosentteina tuonnista 1998 Kiina Vietnam Indonesia Taiwan Thaimaa Intia Brasilia Etelä-Korea 265 377 136 452 84 807 35 526 37 038 23 681 14 528 6 345 269 983 146 603 66 968 37 807 37 380 23 143 11 291 6 227 891 123 220 423 61 87 1 759 1 711 345 91 269 2 664 170 173 343 449 0,34% 0,09% 0,26% 4,95% 0,93% 0,38% 1,85% 41,99% 0,16% 0,04% 0,13% 4,53% 0,45% 0,75% 3,04% 7,21% (Tuotteet: CN-koodit 6401–6405) Kiinan viennin ja tuonnin suhde heikkeni edelleen vuonna 1998. Näin kävi myös Vietnamin, Indonesian, Taiwanin ja Thaimaan kohdalla. Etelä- Korean viennin ja tuonnin suhde putosi 7,2 prosenttiin vuonna 1998, kun se oli ollut 42 prosenttia vuonna 1997. B. 1. Herkkyys Kiinan tuonnin vaikutuksille Tuonnin kehitys Vuonna 1998 EU:n jalkineiden tuonti kaikista lähteistä kasvoi noin 0,5 prosenttia noin 810 miljoonaan pariin. Kiina lisäsi hieman markkinaosuuttaan (32,9 prosentista 33,4 prosenttiin) ja samoin Vietnam (18,1 prosenttiin) ja Indonesia (8,3 prosenttiin). Määrällisistä rajoituksista huolimatta Kiinan tuonti kasvoi 1,7 prosenttia vuodesta 1997, mikä oli eniten kaikista yhteisön tuojamaista (kaikista lähteistä). Pääasiallisista tuojamaista tuonti kasvoi enemmän vain Vietnamista (7,4 prosenttia) ja Taiwanista (6,4 prosenttia), mutta kyseisten maiden absoluuttinen lähtötaso oli huomattavasti alhaisempi. Brasilian ja Indonesian tuonti puolestaan putosi selvästi, Brasilian 22,3 prosenttia ja Indonesian 21 prosenttia. 19 Taulukko 5 1000 paria 1995 1996 1997 1998 muutos 1998/1997 osuus tuonnista (1997) osuus tuonnista (1998) EU:n ulkopuoliset maat yhteensä Kiina Vietnam Indonesia Taiwan Thaimaa Intia Brasilia Etelä-Korea 748 067 804 412 805 592 809 549 +0,5% 100% 100% 295 107 338 045 265 377 269 983 +1,7% 76 759 102 481 20 726 37 722 19 650 15 377 15 347 96 993 99 729 22 027 32 158 21 803 12 945 9 038 136 452 146 603 +7,4% 84 807 35 526 37 038 23 681 14 528 6 345 66 968 -21,0% 37 807 +6,4% 37 380 +0,9% 23 143 -2,3% 11 291 -22,3% 6 227 -1,9% 32,9% 16,9% 10,5% 4,4% 4,6% 2,9% 1,8% 0,8% 33,4% 18,1% 8,3% 4,7% 4,6% 2,9% 1,4% 0,8% (Tuotteet: CN-koodit 6401–6405) Noin kolmasosaan Kiinasta tuodusta jalkineista sovellettiin kiintiöitä vuonna 1998: Taulukko 6 1000 paria 1995 1996 1997 1998 muutos muutos Kiintiöiden jalkineet 3 alaiset Kiintiöihin kuulumattomat jalkineet Yhteensä * Kiintiöiden kattavuus 81 341 103 924 94 648 94 292 -8,9% -0,4% 1997/1996 1998/1997 213 767 234 121 170 729 175 691 -27,1% +2,9% 295 107 338 045 265 377 269 983 -21,5% +1,7% 27,6% 30,7% 35,7% 34,9% (* Tuotteet: CN-koodit 6401–6405) Kiintiöiden alainen jalkineiden tuonti pysyi suhteellisen samana vuonna 1998 (-0,4 prosenttia verrattuna -8,9 prosenttiin vuosina 1996–1997), kun taas kiintiöihin kuulumattomien jalkineiden tuonti kasvoi 2,9 prosenttia (kun se edellisenä vuonna oli vähentynyt huomattavasti). Tämä johti kiintiöiden kattavuuden lievään laskuun. 3 Lukuihin sisältyvät erikoistekniikalla valmistetut jalkineet, jotka eivät kuulu kiintiöihin. 20 Kiintiöiden alaisten CN-koodien mukaisesti ilmoitettuna tilanne on seuraavanlainen: Taulukko 7 Jalkineiden kiintiö (paria) 6402 99 6403 51 ja 59 6403 91 ja 99 64004 11 6404 19 10 YHTEENSÄ 1995 1996 1997 1998 muutos muutos 1997/1996 1998/1997 31 348 517 48 136 893 38 878 434 34 623 222 -19,23% -10,94% 1 242 010 1 541 123 1 511 466 1 079 488 -1,92% -28,58% 15 652 713 18 676 971 23 288 824 23 488 462 +24,69% +0,86% 14 182 424 21 410 923 29 416 097 25 445 694 +37,39% -13,50% 18 915 085 14 158 153 1 552 812 9 654 874 -89,03% +521,77% 81 340 749 103 924 063 94 647 633 94 291 740 -8,93% -0,38% Kiintiön alaisten jalkineiden kokonaistuonti pysyi samana ainoastaan siitä syystä, että tohvelien ja muiden sisäjalkineiden, joiden päällinen on tekstiiliä ja jotka kuuluvat CN-koodiin 6404 19 10, tuonti kasvoi merkittävästi. Kyseisten tohvelien tuonti oli vähentynyt huomattavasti väliaikaisten polkumyyntitullien määräämisen jälkeen helmikuusta 1997. Tullit määrättiin yhdeksän kuukauden ajaksi, ja ne koskivat sekä CN-koodia 6404 19 10 (tohvelit) ja 6404 19 90 (muut kuin tohvelit). Lopulliset polkumyyntitoimenpiteet, jotka otettiin käyttöön 29. lokakuuta 1997 ja jotka koskevat Kiinaa ja Indonesiaa, eivät koske tohveleita. Tästä syystä tohvelien tuonti kasvoi yli 520 prosenttia vuonna 1998. CN-koodiin 6404 19 90, johon sovelletaan edelleen polkumyyntitoimenpiteitä muttei kiintiöitä, kuuluvien kiinalaisten tuotteiden tuonti pysyi puolestaan samalla matalalla tasolla kuin vuonna 1997. Taulukko 8 CN-koodi 1995 1996 1997 1998 muutos muutos 1997/1996 1998/1997 18 915 085 14 158 153 1 552 812 9 654 874 -89,03% +521,77% 117 947 316 120 089 613 17 830 124 17 687 917 -85,15% -0,80% 136 862 401 134 247 766 19 382 936 27 342 791 -85,56% +41,07% 6404 19 10 6404 19 90 6404 (yhteensä) 19 (paria) tai muovia, Tiettyjen Kiinasta, Indonesiasta ja Thaimaasta tuotavien jalkineiden, joiden päällys on nahkaa lopulliset polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön 23. helmikuuta 1998. Toimenpiteet koskivat tiettyjä CN-koodin 6402 99 ja 6403 99 nimikkeitä (eli 6402 99 98 ja 6403 99 93, 6403 99 96, 6403 99 98) mutta eivät urheilukäyttöön tarkoitettuja jalkineita. CN-koodin 6402 99 osalta Kiina ja Indonesia menettivät markkinaosuuttaan vuosina 1997 ja 1998, kun taas Thaimaa pystyi lisäämään vientiään polkumyyntitoimenpiteistä huolimatta. Vietnamista tuli yhteisön pääasiallinen kyseisten tuotteiden tuoja. 21 Taulukko 9 CN-koodi 6402 99 EU:n ulkopuoliset maat yhteensä Vietnam Kiina Indonesia Thaimaa (paria) 1995 1996 1997 1998 muutos 1998/1997 markkina- osuus 1998 107 377 026 141 484 322 136 867 673 140 573 152 +2,71% 100% 20 382 805 28 829 276 32 408 667 37 932 343 +17,04% 27% 31 348 517 48 136 893 38 878 434 34 623 024 -10,95% 25% 23 637 838 29 528 805 25 265 664 20 085 445 -20,50% 14% 8 999 241 10 534 893 11 765 228 14 324 934 +21,76% 10% Vietnamista on tullut yhteisön pääasiallinen tuoja myös CN-koodin 6403 99 osalta. Kiinan kyseisten tuotteiden vienti pysyi samana. Taulukko 10 CN-koodi 1995 1996 1997 1998 muutos markkina- osuus 1998 1998/1997 6403 99 EU:n ulkopuoliset maat yhteensä Vietnam Indonesia Kiina Thaimaa (paria) 129 690 664 139 966 455 161 872 851 167 065 089 +3,21% 100% 11 011 255 15 964 478 22 824 260 23 603 959 +3,42% 14% 19 094 480 19 034 263 19 695 445 18 512 334 -6,01% 11% 11 440 370 13 888 711 17 417 339 17 444 357 +0,16% 10% 9 615 502 8 040 358 7 627 196 7 489 173 -1,81% 4% 22 2. Tuontihinnat kiinalaisten Vertaamalla yhteisön vientihintoihin (EU:n ulkopuoliset maat) saadaan käsitys Kiinan tuontihintojen ja yhteisön markkinahintojen suuresta erosta. keskimääräisiä tuontihintoja jalkineiden Taulukko 11 Hinta paria kohti (ecua) Tuote 1995 1996 1997 1998 6402 99 Kiina 4,35 4,81 4,95 4,92 Ero prosentteina (1997) Ero prosentteina (1998) EU:n ulkop. 6,41 6,73 7,44 7,87 66,5% 62,5% 6403 51 Kiina 6,74 7,56 8,34 10,79 21,02 21,52 23,50 22,73 35,5% 47,5% EU:n ulkop. 6403 59 Kiina 3,17 2,88 2,69 3,05 18,13 22,03 23,78 25,17 11,3% 12,1% EU:n ulkop. 6403 91 Kiina 11,17 12,16 13,69 13,30 20,88 21,15 24,19 24,43 56,6% 54,4% EU:n ulkop. 6403 99 Kiina 9,25 9,54 11,09 11,88 14,70 15,08 16,81 17,96 66,0% 48,6% EU:n ulkop. 6404 11 Kiina 7,17 8,33 9,41 9,58 10,74 12,58 10,24 14,08 91,9% 68,0% EU:n ulkop. 6404 19 10 Kiina 0,83 1,11 1,14 1,14 EU:n ulkop. 4,03 4,19 4,65 4,24 24,5% 26,9% olivat keskimääräisistä 12,1–68 prosenttia Vuonna Kiinan hinnat yhteisön vientihinnoista yhteisön ulkopuolisiin maihin. Vuosina 1997–1998 Kiinan hinnat pienenivät huomattavasti suhteessa yhteisön hintoihin CN-koodin 6403 99 (66 prosentista 48,6 prosenttiin) ja 6404 11 (91,9 prosentista 68 prosenttiin) osalta yhteisön vientihintojen noustessa (ja huolimatta tiettyjen CN-koodiin 6403 99 väliaikaisen kuuluvien tuotteiden polkumyyntitulleista). Tohvelien (6404 19 10) polkumyyntitullin poistaminen ei suoraan vaikuttanut hintoihin, jotka pysyivät 1,14 ecussa parilta. CN-koodin 6403 51 osalta hintaero pieneni 47,5 prosenttiin vuonna 1998, kun se vuonna 1997 oli 35,5 prosenttia. Kaiken kaikkiaan Kiina, jonka tuontijalkineiden keskimääräinen yksikköhinta pieneni 4,70 ecuun vuonna 1998, kun se vuonna 1997 oli 4,82 ecua, oli edelleen yhteisön pääasiallisista jalkineiden tuojista halvin (yksikköhinnoiltaan). 23 Taulukko 12 Tuonti Kiina Vietnam Thaimaa Indonesia EU:n ulkopuoliset maat yhteensä Vienti EU:n ulkopuoliset maat yhteensä 1995 2,87 4,87 7,55 6,57 6,97 1996 3,40 5,61 8,18 6,90 7,26 1997 4,82 6,41 8,23 8,98 8,65 1998 4,70 6,58 8,57 8,79 8,55 16,10 17,48 20,03 21,13 (Tuotteet: CN-koodiryhmä 64) (4,70 ecua) olivat vain 55 Vuonna 1998 Kiinan keskimääräiset yksikköhinnat prosenttia tuontihinnoista yhteisöön kaikista lähteistä (8,55 ecua/yksikkö) ja 22,2 prosenttia yhteisön ulkopuolisilla markkinoilla myytyjen eurooppalaisten tuotteiden keskihinnoista (21,13 ecua/yksikkö). C. 1. Tuotannonalan osapuolten lausunto Yhteisön tuotannonalan lausunto Euroopan jalkineteollisuuden liitto (CEC) mukaan kiinalaisten jalkineiden tuonti on edelleen suurin yhteisön ulkopuolisten maiden tuonnista huolimatta määrällisistä rajoituksista. Lisäksi liitto toteaa, että määrällisiä rajoituksia ei edes käytetä ja näin ollen Kiinan tuonti voi edelleen kasvaa. Liitto katsoo, että kokonaan, kiinalaiset tuotteet ovat edelleen selvästi eurooppalaisia tuotteita halvempia, mikä aiheuttaa Euroopan jalkineteollisuudelle suuria paineita, joita lisää tuotannon lasku, viennin väheneminen ja työllisyyden väheneminen. Näistä syistä Euroopan jalkineteollisuus vastustaa tiukasti kyseisten Kiinaan sovellettavien tuontikiintiöiden poistamista sekä kiintiöiden määrien lisäämistä nykyiseltä tasoltaan. 2. Tuojien lausunto Ulkomaankauppaliitto FTA on todennut, että työllisyyden väheneminen yhteisön jalkineteollisuudessa on luonnollinen ilmiö, jonka aiheuttajia ovat automatisointi ja tietotekniikan kehittyminen. Se ei usko, että Kiinan tuonti uhkaa tuotannonalaa. D. Päätelmät Jalkineala on edelleen erittäin herkkä ala, kun otetaan huomioon Kiinan tuonnin suuri määrä (33,4 prosenttia kaikesta yhteisön tuonnista, katso taulukko 5), sen merkittävä osuus yhteisön markkinoista (17,4 prosenttia, katso taulukko 1), huomattavasti 21,13 yhteisön verrattuna ecuun/yksikkö, teollisuuden merkittävät vientimahdollisuudet. (4,70 sekä Kiinan hinnat 12) ecua/yksikkö alhaisemmat taulukko hintoja katso 24 Edellä kuvattu tilanne huononi vuonna 1998 entisestään Aasian, Venäjän ja Brasilian talouskriisien vuoksi, kun EU:n tuottajat menettivät merkittäviä vientimarkkinoita pystymättä suuntautumaan toisille markkinoille. Samalla Euroopan unioni oli ainoa sellainen suuri alue maailmassa, tuontinsa samalla tasolla huolimatta kahden edellisen vuoden talouskriiseistä. Näin ollen se oli useiden yhteisön ulkopuolisten maiden, joiden kotimaan markkinat eivät toimineet, ja niiden tuottajien tärkein markkina-alue. Tämän seurauksena yhteisön vienti ja tuotanto vähenivät merkittävästi. joka oli säilyttänyt Huolimatta määrällisistä rajoituksista Kiinan tuonti oli keskiarvoltaan suurin yhteisön tuojien tuonnista (+1,7 prosenttia verrattuna +0,5 prosenttiin, katso taulukko 5). Jos Kiinaan sovellettavat määrälliset rajoitukset poistettaisiin tällä hetkellä, yhteisön teollisuuspolitiikka joutuisi ristiriitaan: toisaalta Euroopan tuottajia kannustetaan jatkuvasti parantamaan kilpailukykyään sijoittamalla aineellisiin ja aineettomiin luomaan tuottajille yleisen tekijöihin ja toisaalta Euroopan toimielimet pyrkivät kehyksen, jossa ne voivat kilpailla tasavertaisesti kilpailijoidensa kanssa avoimilla maailmanmarkkinoilla. Tällä hetkellä mahdollisuutta tasavertaiseen kilpailuun ei ole, sillä useilla yhteisön ulkopuolisilla mailla on edelleen käytössä erittäin korkeita tulleja sekä useita kaupan teknisiä esteitä. Jos yritykset eivät löydä markkinoita erittäin kilpailukykyisille tuotteilleen, ne eivät myöskään halua investoida ja innovoida jatkaakseen (usein vaikeaa) yrityksen ovat nykyaikaistamista välttämättömyys suurtuotannon etuihin pyrkiville yrityksille, jotka lisäävät näin kansainvälistä kilpailukykyään tuottamalla alhaisemmilla keskihinnoilla. kasvavat markkinat rakennemuutosta. Lisäksi ja Kun otetaan huomioon edellä mainitut seikat ja se, että jalkineteollisuus on pääasiassa työvoimavaltainen ala, yhteisön tuonnin mahdollisen vapauttamisen on tapahduttava yhdessä yhteisön kauppakumppanien vastaavanlaisten vapauttavien toimien kanssa. Kiinaan sovellettavat määrälliset rajoitukset on pidettävä voimassa niin kauan kuin useiden yhteisön ulkopuolisten maiden markkinat pysyvät käytännössä katsoen suljettuina EU:n vienniltä, jossa taloudelliset toimijat eivät pysty kilpailemaan tasavertaisesti. jotta lievennetään kilpailutilannetta, 2. Posliiniset pöytäesineet ja keraamiset pöytäesineet CN-koodit 6911 10 ja 6912 00 Näistä kahdesta kiintiön alaisesta nimikkeestä on vaikea saada tilastoja tai yksityiskohtaisia tietoja, koska useimmat tuottajat tuottavat useanlaisia pöytäesineitä, jotka yleensä ilmoitetaan, jos niitä ilmoitetaan ollenkaan, CN-koodiin 6911, 6912 tai 6913 kuuluvina ”pöytäesineinä”. Tuottajat ovat myös yleensä haluttomia paljastamaan pitämiään keskusjärjestöilleen kaupallisesti tietoja. Lisäksi luottamuksellisina jotka eivät kuulu mihinkään pöytäesinealalla toimii useita hyvin pieniä tuottajia, kansalliseen keskusjärjestöön. Tämän kertomuksen laatimisessa on näin ollen jälleen hyödynnetty useista eri lähteistä saatuja tietoja. 25 A 1. Yhteisön pöytäesinealan tilanne Tuotannonalan rakenne keraamiset tuotantolaitokset ja Alunperin energialähteitä sekä paikoille, joissa oli hyvät kuljetusyhteydet. Nämä eivät enää ole pääasiallisia valintaperusteita, vaikka ala on edelleen maantieteellisesti hyvin keskittynyttä. Suuria keskittymiä ovat esimerkiksi Staffordshire Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Limoges Ranskassa, Pohjois-Baijeri Saksassa sekä Maastricht Alankomaissa. rakennettiin raaka-aine- lähelle Ala koostuu pääasiassa pk-yrityksistä vaikka niiden ohella onkin eräitä suuria tuottajia, kuten saksalainen Villeroy & Boch sekä Yhdistyneen kuningaskunnan Royal todennäköisesti maailman kolme suurinta Doulton ja Wedgwood, jotka ovat pöytäesineiden tuottajaa. Näiden tuottajien tuotevalikoimat ovat laajoja ja hyvin tuottajien välillä, mikä riippuu suurelta osin kuluttajien mausta ja erilaisia eri käytettävissä olevista tuloista. osuus EU:n Pöytäesinealan noin kymmenesosa, mutta työntekijöiden lukumäärän kannalta sen osuus on noin neljännes. Se on keraamisen teollisuuden kuudesta osa-alasta kaikkein työvoimavaltaisin ja tästä syystä erityisen herkkä epäterveen kilpailun vaikutuksille. teollisuuden tuotannosta keraamisen on 26 2. Tuotannon kehitys ja tosiasiallinen kulutus Jäljempänä annetut luvut koskevat koko keraamista alaa. Huom: Koska DEBA-tietokantaa ei enää ole ja Eurostatin toiminnan täysimittaista jatkumista odotetaan, vuoden 1998 tuotantoluvut on laskettu Eurostat-European Business Trends -tietokannan lyhyen aikavälin osoittimien perusteella. Yksikkö: miljoona ecua 1995 1996 1997 1998 Tuotanto 26 081 25 506 25 429 25 260 Vienti EU:n ulkopuolelle Tuonti EU:n ulkopuolelta Tosiasiallinen kulutus EU:n myynti kotimaan markkinoilla EU:n markkina- osuus Tuonnin markkina- osuus Suora työllisyys Yritysten lukumäärä 4 234 4 614 5 205 5 130 1 323 1 396 1 640 1 783 23 170 22 289 21 864 21 913 21 847 20 892 20 223 20 129 94,29% 93,7% 92,5% 91,9% 5,71% 6,26% 7,5% 8,1% 322 38 306 614 277 234 262 000* 2 50 2 00 puuttuu puuttuu 27 Euroopan unionin 15 jäsenvaltion tuonti- ja vientiluvut on otettu COMEXTista. Tuotanto- ja työllisyysluvut on saatu DEBA-tietokannasta (paitsi * ==> ensimmäinen arvio Cérame- Uniesta1) ja Eurostat-NewCronos-tietokannasta (Euroopan unionin 15 jäsenvaltion luvut vuosilta 1995, 1996, 1997 ja 1998 on saatu käyttämällä NACE-toimialaluokitusta, rev. 1, kolminumerotasot 26. 2 + 26. 3 + 26. 4). Vertailun vuoksi samat tiedot pöytäesineiden osalta. CN-koodit 6911 + 6912 + 6913 1995 2 850 959,9 650,8* 678,9 395,0* 1996 1998 Yksikkö: miljoona ecua 1997 2 800 puuttuu 1 014 710,5* 736,7 448,8* 1 091 743,9* 945,7 541,1* 1 147 805,8* 875,0 513,7* 2 569,0 2 521,9 puuttuu puuttuu puuttuu puuttuu puuttuu puuttuu puuttuu puuttuu puuttuu puuttuu 26,4% 29,2% puuttuu puuttuu 77 436** 57 342** 171*** Tuotanto Vienti EU:n ulkopuolelle Tuonti EU:n ulkopuolelta Tosiasiallinen kulutus EU:n myynti kotimaan markkinoilla EU:n markkina- osuus Tuonnin markkina- osuus Suora työllisyys Yritysten lukumäärä Lähteet: tuonti- ja vientiluvut COMEXTista tuotanto- ja työllisyysluvut Cérame-Uniesta CN-koodi 6911 10 ja 6912 00 Cérame-Unien arvio sellaisten pöytäesineiden tuottajien lukumäärä, jotka ovat Cérame-Unien * ** *** jäseniä Kuten edellä olevat luvut osoittavat, keraamisten tuotteiden tuonnin yhteinen markkinaosuus ei ole merkittävä. On kuitenkin muistettava, että Eurooppa on perinteisesti merkittävä keraamisten tuotteiden viejä ja että vienti muodostaa olennaisen ja korvaamattoman osan monen eurooppalaisen yrityksen tilauskannasta. 1 EU:n keraamista alaa edustava kattojärjestö. Pöytäesinealaa edustaa FEPF (Fédération Européenne des Industries de Porcelaine et de Faïence de Table et d’Ornementation). 28 Lisäksi on huomattava, että Kiinan osuus kaikkien keraamisten tuotteiden tuonnista EU:n ulkopuolelta on kasvanut tasaisesti, ja se oli 20,1 prosenttia vuonna 1998, kun se vuonna 1996 oli 17,2 prosenttia (arvon perusteella mitattuna). Tämä on huolestuttavaa EU:n keraamisen teollisuuden kannalta, sillä vaikka Kiinasta tuodaan EU:hun tällä hetkellä erittäin pieniä määriä kaakeleita, tuotannonalalla on tehty valtavia investointeja viime vuosina, niin että maa on ohittanut Espanjan ja Brasilian ja on nyt maailman toiseksi suurin kaakeleiden tuottaja Italian jälkeen. Näin ollen kiinalaisten kaakeleiden tuonnin EU:hun odotetaan kasvavan lähivuosina. Alalla on lisäksi yksilöity pöytäesinemarkkinoiden nykyisiä piirteitä: (cid:1) (cid:1) pöytäesineiden kokonaiskysyntä kasvaa maailman väestönkasvun mukaisesti sillä asiakkaat ostavat harvemmin moniosaisia astiastoja koko elinajaksi, epävirallinen ruokailu lisää suosiotaan; pöytäesineistä on näin ollen tulossa muotitavaroita, jotka heitetään pois suhteellisen lyhyen ajan kuluttua muodin muuttuessa Aasian tuottajat lisäävät markkinaosuuttaan jatkuvasti EU:n tuottajat pyrkivät nykyistä halvempiin hintoihin vähentämällä kalliiden ja siirtämällä sen vuoksi marginaaliltaan korkeampien materiaalien käyttöä, (mikä haittaa tuotantoa alueille, perinteistä työllisyyttä) ja ulkoistamalla tuotantoa tuotanto perinteisillä pöytäesineiden tuotantoalueilla väheni 750 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuotta 1997 edeltävinä viitenä vuonna samaan aikaan Aasian tuotanto lisääntyi 1 000 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria Hotellikäyttöön tarkoitettujen astioiden tuotanto voi EU:n edelleen hyvin, mutta ala astioihin sovellettavista huipputulleista (katso seuraava taulukko). Tilannetta pahentaa se, että kiinalaiset tuottajat tähtäävät Yhdysvaltain markkinoille halpatuotteillaan ja työntävät EU:n tuottajat kirjaimellisesti ulos joiltakin markkina-alueilta. joilla palkkakustannukset ovat alhaiset perinteisillä markkinoilla kärsii Yhdysvaltain kaltaisilla (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) 3. Työllisyyden kehitys tasaisesti viime vuosina. Vuotta 1998 Keraamisen alan työllisyys on vähentynyt koskevia lukuja ei ole toimitettu kaikista maista, ja saatavilla olevien tietojen luotettavuus eroaa jäsenvaltiosta toiseen. FEPF antoi vuosittaisessa kokouksessaan 3. – 4. kesäkuuta 1999 seuraavat arviot pääasiallisten tuottajamaiden kahden viime vuoden työllisyydestä: 29 1997 1998 Työntekijöiden määrä prosentuaali- nen muutos Ranska Saksa Portugali Espanja Yhdistynyt kuningas- kunta Itävalta Alankomaat Luxemburg Italia Suomi 3 423 17 213 25 000 3 425 16 541 16 000 - -4,4 -36,0 1 700 puuttuu 20 000 16 000 -20,0 600 576 914 puuttuu 591 925 7 600 3 950 410 puuttuu +2,6 - -48,0 Yhteensä: 77 436 57 342 -25,9 Keraamisen alan työllisyys väheni noin 24,9 prosenttia vuosina 1992–1997. Pöytäesinealan työllisyyden on arvioitu vähentyneen jopa noin 33 prosenttia vuosina 1992–1996 ja edelleen 25,9 prosenttia vuosina 1997–1998, kuten edellä esitetystä taulukosta nähdään. Työllisyyden lasku on kiihtynyt vuonna 1999 kotimaisen kysynnän laskun sekä Aasian ja tietyssä määrin myös Etelä-Amerikan talousongelmien vaikutusten vuoksi. Etelä-Amerikan kriisin myötä EU:n tuottajien perinteiset markkinat hävisivät, kun taas kyseisten maiden tuottajat etsivät EU:n markkinoiden kaltaisia markkinoita, joille siirtää kotimaan ylijäämätuotantoa. Samalla tiettyjen valuuttojen, erityisesti Englannin punnan vahvistuminen Yhdysvaltain dollariin nähden teki myymisen Yhdysvaltoihin vaikeammaksi. Se aiheutti myös ensimmäistä kertaa sen, että hotellikäyttöön tarkoitettujen astioiden halpatuonti kiihtyi Yhdysvalloista EU:hun ja erityisesti Yhdistyneeseen kuningaskuntaan huolimatta siitä, että Uruguayn kierroksella EU:n ja Yhdysvaltain välisissä neuvotteluissa oli ilmoitettu, että Yhdysvaltain tuottajat eivät vie hotellikäyttöön tarkoitettuja astioita. Uruguayn kierroksella ei myöskään pystytty poistamaan huipputulleja hotellikäyttöön tarkoitetuilta astioilta Yhdysvalloissa, joka on EU:n tuottajien perinteinen markkina-alue. 30 Jäsenvaltojen lausunnot esitetään seuraavassa: (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) Yhdistynyt kuningaskunta Markkinaosuus ja tuotanto pienenivät molemmat noin 10 prosenttia vuonna 1998 ja vuodeksi 1999 on ennustettu vielä 5 prosentin verrattuna vuoteen 1997, vähenemistä. Pöytäesineiden perinteisen tuonnin määrästä saatu tuotto ja kokonaistyöllisyys vähenivät 25 prosenttia vuosina 1996–1998, mistä 20 prosenttia tapahtui vuonna 1998. Kannattavuus puolittui samassa ajassa. Vuoden 1998 lopulla ja vuoden 1999 alussa työllisyys väheni 1 200 työpaikalla yhdessä suurimmista tuottajista, 140 työpaikalla toisessa ja 300 työpaikalla kolmannessa, joka lopetti kokonaan. On tärkeää ottaa huomioon alueelliset seikat: Yhdistyneessä kuningaskunnassa keraamisen alan työllisyyden osuus koko työllisyydestä on 1 prosentti, mutta Stoke-on-Trentissä, joka on maan pääasiallinen keramiikan tuotantoalue, 51 prosenttia työvoimasta on keraamisella ja siihen liittyvillä aloilla. Saksa 4,4 prosentin lasku vuosina 1997-1998. Luku voi hyvin kuvata työllisyyden vähentymistä, sillä Saksan suurin tuottaja on vähentänyt työpaikkoja kolmen viime vuoden aikana ja suunnitteilla on vielä työpaikkojen vähentäminen 1 500:lla. Pääsyynä on halpatuonnin aiheuttama epäterve kilpailu. Kaksi muuta tuottajaa lopetti yhden tehtaansa toiminnan kokonaan. Eurostatin vain Saksaa koskevien lukujen perusteella keraamisten talousesineiden ja koriste-esineiden tuotannossa työllisyys on laskenut 25 prosenttia kesäkuusta 1995 marraskuuhun 1998, ja työpaikkojen määrä laski 18 326:een vuonna 1996, kun määrä oli vuonna 1995 ollut 21 857. Ranska Ranskalainen FEPF:n jäsen totesi, että työllisyystilanne oli pysynyt suhteellisen toimintansa kokonaan ja samana vuonna 1998, vaikka kolme tehdasta lopetti työpaikkojen määrä väheni 500:lla. Menetykset kompensoitiin muilla aloilla. Käynnissä on tuotannon rakennemuutos ja järkiperäistäminen, minkä vuoksi työllisyys on laskenut 25 prosenttia vuodesta 1990. Italia Työllisyys laski noin 48 prosenttia vuosina 1997–1998. Kreikka Kolme tehdasta lopetti pöytäesineiden tuottaja on vakavissa taloudellisissa vaikeuksissa. toimintansa kokonaan. Kreikan ainoa jäljellä oleva Portugali Työllisyys laski noin 36 prosenttia vuosina 1997–1998. Luku voi olla liioiteltu, sillä vuoden 1997 luvut saattoivat olla liian korkeat. Vaikka pöytäesinealan työllisyyden vähenemisen ei voida sanoa johtuvan ainoastaan halpatuonnista, on se epäilemättä yksi, erityisesti lehdistötiedotteissa mainittu tehtaiden sulkemiseen ja järkiperäistämispäätöksiin vaikuttanut tekijä. 31 B 1. Herkkyys Kiinan tuonnin vaikutuksille Tuonnin ja viennin kehitys Kuten edellä mainittiin, vienti on EU:n pöytäesineiden tuottajille tärkeä tekijä. Useimmat tuottajista vievät jopa 30 prosenttia tuotannostaan, vaikka pöytäesineiden viennin määrä on yleensä selvästi tuontia pienempi. Jäljempänä esitetyistä taulukoista voidaan nähdä EU:n kaupan suurimmat vientimarkkinat ja pääasialliset tuojat vuonna 1998. 32 Tuonti EU:n ulkopuolelta vuonna 1998: 15 jäsenvaltiota Lähde: COMEXT CN-koodi 6911 10 CN-koodi 6912 00 tonnia prosentuaali- nen osuus koko tuonnista tonnia prosentuaali- nen osuus koko tuonnista Kiina Taiwan Thaimaa Romania Puola Brasilia Indonesia Malesia Turkki Tšekki Filippiinit Hongkong EU:n ulkopuoliset maat yhteensä 40 072 29,1 2 875 3 041 10 668 24 041 1 221 4 418 712 3 762 2,1 2,2 7,7 17,4 0,9 3,2 0,5 2,7 29 438 13 011 18 193 11 083 7 252 3 780 3 707 2 749 1 978 20 175 14,6 927 4 051 1 116 2,9 0,8 1 119 610 26,2 11,6 16,2 9,9 6,5 3,4 3,3 2,4 1,8 0,8 1,0 0,5 137 692 100,0 112 175 100,0 33 Vienti EU:n ulkopuolelle vuonna 1998: 15 jäsenvaltiota Lähde: COMEXT CN-koodi 6911. 10 CN-koodi 6912. 00 tonnia prosentuaali- nen osuus koko tuonnista tonnia prosentuaali- nen osuus koko tuonnista Yhdysvallat 11 698 27,7 79 102 63,9 Australia Kanada Japani Israel Sveitsi Norja Puola Tšekki Turkki Kiina EU:n ulkopuoliset maat yhteensä 1 244 1 280 2 453 1 693 4 210 1 457 408 8 859 946 22 2,9 3,0 5,8 4,0 9,9 3,4 1,0 20,9 2,2 0,05 6 303 5 637 4 676 2 344 3 536 2 601 1 159 654 775 241 5,1 4,5 3,8 1,9 2,8 2,1 0,9 0,5 0,6 0,2 42 283 100,0 123 723 100,0 Kiinan tuonti on pysynyt merkittävänä ja maa on selvästi tärkein posliinin ja keramiikan tuoja. EU:n vienti Kiinaan on puolestaan lähes olematonta. Kiinan vienti on pysynyt pienenä pääasiassa maan ylituotannon ja valuuttanäkökohtien vuosi. Samasta syystä maan vientimahdollisuudet ovat erityisen merkittävät. On väitetty, että Kiinan viejät kiertävät yhteisön kiintiöitä. On kuitenkin otettava huomioon, että edellä mainitut tuontiluvut on ilmoitettu COMEXTista. Kiinan epäillään kuitenkin tuovan tuotteitaan muiden maiden, kuten Hongkongin ja viime aikoina Vietnamin kautta. Esimerkiksi Hongkongissa ei paikallisesti tuoteta ollenkaan keraamisia pöytäesineitä, vaikka se vei EU:hun jäljempänä mainittuja määriä vuonna 1996. 34 Arvo Tonnia (miljoonaa € ) ecua/kg CN 6911 10 1 116 CN 6912 00 610 2,1 1,2 1,88 1,97 Lähde: COMEXT ilmaistaan tonneissa, Lisäksi kiintiöt ja näin ollen Kiinan tuonnin todellinen laajuus ei välttämättä ole tiedossa. Kiinan tuontituotteille tehtyjen laboratoriokokeiden perusteella Kiinan on nimittäin epäilty pienentävän tuotteittensa keskimääräistä painoa jopa kaksi kolmasosaa. Vaikka tonneissa ilmaistavia tuontikiintiöitä ei käytetä kokonaan, Kiinasta tuotujen huomattavasti. Väitteen väitetty todenperäisyyttä ei valitettavasti voida vahvistaa COMEXTissa, jossa tietoja ei ilmoiteta kappalemäärissä. pöytäesineiden määrän kasvaneen on Eurooppalaisten pöytäesineiden tuottajien lisäongelmaksi on muodostunut tuotteiden väärentäminen. Viime vuosien tavoin on väitetty, että tietyt kiinalaiset tuottajat jäljentävät jota sitten valmistetaan Kiinassa ja myydään Euroopassa eurooppalaista muotoilua, tuotteita. Esimerkit ovat huomattavasti alhaisemmalla hinnalla kuin eurooppalaisia osoittaneet, että aikaisemmin Euroopan markkinoilla myydyt kiinalaiset tuotteet ovat käytännöllisesti katsoen suoria jäljennöksiä eurooppalaisista tuotteista. 2. Hinnat Kiinasta tuodun posliinin ja keramiikan keskihinnat ovat tavallisesti olleet selvästi alle eurooppalaisten hintojen. Jäljempänä vertaillaan kiinalaisten tuontituotteiden sekä vastaavien EU:ssa valmistettujen tuotteiden keskihintoja (vuoden 1998 hintoja ei ole vielä käytettävissä). ecua/kg Lähde: Cérame-Unien jäsenet 1995 1996 1997 1998 CN 6911 Kiina 1,10 1,19 1,41 puuttuu EU 3,39 6,72* 10,86** puuttuu CN 6912 Kiina 1,10 1,17 1,43 puuttuu EU 2,06 2,06* 2,12** puuttuu * ** Koskee ainoastaan ranskalaisia ja portugalilaisia tuotteita. Koskee ainoastaan ranskalaisia tuotteita. 35 Kiinalaisten tuotteiden hinnat verrattuna keskimääräiseen EU:n sisäiseen hintatasoon kahden kiintiön alaisen erityistuotteen osalta vuonna 1998: ecua/kg Lähde: COMEXT CN 6911 10 CN 6912 00 Kiina 1,31 1,50 EU 5,30 2,49 Kuten edellä esitetyistä luvuista voidaan nähdä, kiintiöiden määrääminen kiinalaisille tuontitavaroille on saattanut alentaa tuonnin määrää, ja Kiinan myyntihinnat ovat nousseet hieman. Yleisesti ottaen Euroopan hintatasoon kohdistuu kuitenkin yhä enenevässä määrin alentamispaineita osin Kaakkois-Aasian ja Keski- ja Itä-Euroopan halpatuonnin vuoksi mutta myös siksi, että Euroopan unionissa on yhä ylituotantoa tällä alalla. C. 1. Tuotannonalan osapuolten lausunto Yhteisön tuotannonalan lausunto Euroopan keraamisten pöytäesineiden alaa edustaa Euroopassa FEPF (Fédération européenne des Industries de Porcelaine et de Faïence de Table et d’Ornementation), joka puolestaan on jäsen Euroopan keramiikkaliitossa Cérame-Uniessa. Cérame-Unie, joka edustaa noin 75:ttä prosenttia kaikista EU:n pöytäesineiden tuottajista (on otettava huomioon, että alalla on paljon pieniä yksityisiä tuottajia), tukee voimakkaasti kiintiöiden säilyttämistä vuonna 2000 niin, ettei vuoden 1999 tasoja nosteta. 2. Tuojien lausunto Lasi- ja keraamisen alan tukkukauppiaiden järjestöjen liitto (Union of Glass and Pottery Wholesalers Associations) ja ulkomaankauppaliitto FTA katsovat, ettei pöytäesineiden kiintiöiden säilyttäminen ole enää välttämätöntä, sillä Euroopan keraamisen alan tilanne on huomattavasti parantunut järkiperäistämisen, henkilöstön vähentämisen ja tuotannon siirtämisen jälkeen Itä- ja Keski-Eurooppaan sekä Kaukoitään, jossa tuntipalkat ovat 70–80 prosenttia pienemmät kuin yhteisössä. D. Päätelmä halpatuonnin suuren määrän Edellä mainittujen seikkojen perusteella pöytäesineala on edelleen suhdanneherkkä ala Kiinan aiheutuvien ja merkittävien häiriöiden vuoksi. EU:n pöytäesinealalla jatketaan järkiperäistämistä tuottavuuden ja kilpailukyvyn parantamiseksi. Tässä tilanteessa tuotannonala on erityisen kiintiöiden vaikutuksille, mikä halpatuonnin säilyttämiselle samalla tasolla kuin vuonna 1999. tuonnista mahdollisesti lisäperuste altis on III. Kiinan kaupan vapauttaminen ja maan WTO:n jäsenyys Yhteisö on pyrkinyt avaamaan Kiinan kanssa keskusteluja maan 385 kiintiön poistamisesta sekä kahdenvälisesti että WTO:ssa. Yhteisö ei kuitenkaan ole vielä pystynyt tekemään päätöstä sellaisesta Kiinan kiintiöiden asteittaisen poistamisen ohjelmasta, joka olisi EU:n omien ohjelmien kaltainen. 36 Komissio on toistuvasti todennut odottavansa, että kiintiöt poistetaan kokonaan viimeistään vuonna 2005 ja että, jos kiintiöitä poistetaan sovittua aiemmin, yhteisö vastaa siihen poistamalla omia kiintiöitään. Kiinan viranomaiset ovat ilmoittaneet poistavansa kiintiöt viimeistään vuonna 2005 ja muutamia niistä sovittua aiemmin, jos usein Kiinasta kyseenalaistettu vuoden 2005 määräaika, jonka noudattamisen on väitetty riippuvan WTO:n jäsenyydestä. lähitulevaisuudessa. Neuvotteluissa tulee WTO:n jäsen on Lisäksi Kiinan kiintiöiden hoito on usein mielivaltaista eikä tarpeeksi avointa. Komissio on toistuvasti pyytänyt Kiinaa soveltamaan yhdenmukaista menettelyä kaikkiin tuojiin ja viejiin kiintiöitä jakaessaan. Tällä hetkellä kiintiöiden hoito on edelleen epätyydyttävää. Komissio on selkeästi ilmaissut Kiinan viranomaisille, että maan markkinoille pääsyn huomattavalla helpottumisella voi olla tärkeä merkitys, kun harkitaan EY:n kiintiöiden poistamisen jatkamista. Tähän päivään mennessä pääsy markkinoille ei ole helpottunut. IV. Päätelmät Keräämistään tiedoista komissio on tehnyt seuraavat päätelmät: 1. Yleisesti ottaen aloilla, joihin määrällisiä rajoituksia sovelletaan, on toteutettu toimia, jotka ovat vaikuttaneet myönteisesti tuotannon uudelleenjärjestämiseen ja kiintiöiden piiriin kuuluvien tuotteiden laadun parantamiseen. Vaikka eurooppalaiset tuottajat jatkavat näitä toimia, jalkine- ja pöytäesinealat ovat edelleen hyvin herkkiä. - Kokonaistilanne on epävarma: tuotannon pysähtyminen, myynnin ja viennin väheneminen, yritysten lakkauttaminen ja työpaikkojen vähentäminen vaikut- tavat eriasteisesti molempiin tuotannonaloihin. - Kyseessä ovat jotka ovat erityisen herkkiä halpatyövoimamaiden kilpailulle. Alat ovat jo menettäneet kilpailijoille suuren osan yhteisön markkinoista. työvoimavaltaiset tuotannonalat, ja hajanaiset - Useimmilla näyttävät tulvalla olisi tässä herkässä tilanteessa erittäin kielteisiä vaikutuksia. jotka lupaavilta mutta ovat kalliita ja vaikeita suorittaa. Halpatuonnin rakennemuutostoimia, tuotannonaloilla toteutetaan 2. Kilpaileva kiinalainen tuotanto on edelleen todellinen uhka. - Määrällisten rajoitusten alaisilla tuotannonaloilla Kiinalla on valtavat ja kasvavat tuotanto- ja vientimahdollisuudet, ja kiintiöiden puuttuessa maan viejät pystyisivät nopeasti tuomaan suunnattomia määriä tuotteita yhteisön markkinoille. - Kun määrälliset rajoitukset otettiin käyttöön yhteisössä, Kiinan tuonti oli jo vallannut tai valtaamassa huomattavan markkinaosuuden. - Kiinalaisten tuontitavaroiden hinnat ovat edelleen paljon alhaisemmat kuin vastaavien yhteisön tuotteiden. Ne ovat myös selvästi alhaisemmat kuin muilla yhteisön tuojilla. 37 - Kilpailua vääristää lisäksi se, että erityisesti posliini- väärentäminen on yleistä. ja keramiikkatuotteiden - Tilannetta vaikeuttavat lisäksi Kiinan talousjärjestelmän erityispiirteet. Kiina on viime vuosina pyrkinyt vapauttamaan kauppajärjestelmäänsä ja avaamaan talouttansa maailmalle. Vaikka nämä toimenpiteet ovat tärkeitä edistysaskeleita, Kiinan viranomaisten vaikutus Kiinan teollisuuden toimintaan on yhä suuri. Näistä voidaan jotka eivät heijasta kyseisen mainita esimerkiksi keinotekoisen alhaiset hinnat, joihin sekä vientistrategiat, tuotannon tosiasiallisia taloudellisia kustannuksia, vaikuttavat muutkin kuin puhtaasti kaupalliset näkökohdat. Tuonnin osalta Kiina soveltaa useisiin kulutustuotteisiin korkeita tulleja, mutta ehkäisevämmät rajoitukset johtuvat usein kaupan teknisistä esteistä, kuten kiintiöistä, lisensseihin liittyvistä vaatimuksista, valuuttarajoituksista ja muista esteistä. Tuotteita saavat tuoda maahan vain ulkomaankauppaa harjoittavat yritykset, jotka ovat saaneet toimiluvan keskushallinnolta ja joita keskushallinto valvoo. On siis perusteltua otaksua, että määrällisten rajoitusten poistaminen johtaisi uuteen, voimakkaaseen Kiinan tuonnin kasvuun ja heikentäisi sitä kautta vielä lisää yhteisön asianomaisen tuotannonalan markkina-asemaa. Yhteisön tuojien tuontilisenssien käyttämistä koskevasta tutkimuksesta kävi ilmi, että käyttämättä jääneet määrät ovat huomattavia, noin 15 prosentista selvästi yli 30 prosenttiin(*) kaikista kiintiöistä. Vaikka osa näistä käyttämättä jääneistä määristä on seurausta muille kuin perinteisille tuojille jaetuista vähäisistä kiintiöistä (nämä kieltäytyvät tuomasta määriä, jotka eivät ole taloudellisesti merkittäviä), suurin osa niistä liittyy perinteisten tuojien päätökseen olla käyttämättä tuontilisenssejään täysimääräisesti. Kyseiset päätökset tiettyjen jalkineiden alaluokkien (tohvelit ja tietyt tekokuiduista seurata polkumyyntitoimista tai käynnissä olevista tutkimuksista vuonna 1997 ja 1998. Näin ei kuitenkaan ole niiden kiintiöihin kuuluvien tuotteiden osalta, joiden käyttämättä jääneet määrät olivat merkittäviä. valmistetut nahasta kengät) voineet osalta ovat ja Näissä olosuhteissa komissio toteaa, että käytettävissä olevat kokonaismäärät riittävät kattamaan tuojien tarpeet eikä niitä tarvitse nostaa välittömästi. Kuten edellä tässä kertomuksessa on selitetty, jakomenetelmän mukauttaminen muita kuin perinteisiä tuottajia suosivaksi on toteutettu, ja se tulee voimaan 1. tammikuuta 2000. Komission mielestä tällainen mukauttaminen ja jo toteutetut toimet perinteisten ja muiden kuin perinteisten tuojien välillä vallitsevan epätasapainon korjaamiseksi parantanevat tuontilisenssien kokonaiskäyttöä ja johtavat näin siihen, että todelliset tuontimäärät kasvavat. Komissio pitää tarkoituksenmukaisena suositella, että kiintiöiden taso säilytetään entisellään vuonna 2000, kun otetaan huomioon edellä mainitut seikat sekä tavoite kiintiöiden poistamiseksi tulevaisuudessa. Kiinan viranomaisten on pian toteutettava tai vastavuoroisia toimia neuvotteluissa maan WTO:n jäsenyydestä ja monen- (*) Paitsi tohvelit (CN-koodi 6404 19 10). 38 kahdenvälisissä kanssa molemminpuoleisesta poistamisesta sovitulla aikavälillä. neuvotteluissa yhteisön kiintiöiden asteittaisesta 39 4. 3 LUKU VALVONTATOIMENPITEIDEN SÄILYTTÄMINEN TOTEUTTAMINEN JA NIIDEN I. Valvontatoimenpiteiden tarkoitus Neuvosto otti nämä toimenpiteet käyttöön voidakseen seurata aiempaa tiiviimmin tietty- jen tuotteiden tuonnin kehitystä silloin, kun suuntaus antoi aihetta huoleen muttei kuitenkaan muodostanut välitöntä uhkaa yhteisön teollisuudelle. II. Toteuttaminen Yhteisön etukäteisvalvontaa toteutetaan järjestelmällä, lisenssi myönnetään automaattisesti kuluitta hakemuksessa mainitulle määrälle viiden päivän kuluessa siitä, kun yhteisön tuoja on tehnyt hakemuksen. jossa Asetuksella (EY) N:o 519/94, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 139/96, otettiin käyttöön yhteisön yhtenäinen ja yksinkertaistettu valvonta-asiakirja, joka vähensi mahdollisimman pitkälle niitä muodollisuuksia, joita tuojilta ja jäsenvaltioilta vaaditaan valvottavien tuotteiden tuonnin yhteydessä. Vuoden 1997 toukokuussa komission toisen kertomuksen päätelmien jälkeen neuvosto päätti asetuksellaan (EY) N:o 847/97: - poistaa yhteisön valvonnan alaisesta tuoteluettelosta joukon tuotteita, joiden tuonti vuonna 1995 oli vähäisempää kuin vuonna 1994, - lisätä yhteisön etukäteisvalvontaan kuuluvien tuotteiden luetteloon tuotteet, joiden kiintiöt oli poistettu (lelujen osat ja tarvikkeet sekä lasitavarat 1. päivästä tammikuuta 1998). Komission kolmannen kertomuksen päätelmien jälkeen neuvosto päätti toukokuussa 1998 antamalla asetuksellaan (EY) N:o 1138/98 lisätä lelut, joiden kiintiöt oli poistettu, niiden tuotteiden luetteloon, joihin sovelletaan yhteisön etukäteisvalvontaa. III. Valvonnan alaisten tuotteiden tuonnin kehitys Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään valvottavien tuotteiden tuontiluvut tuhansina ecuina vuonna 1998 erikoistekniikalla valmistettuja jalkineita lukuun ottamatta ja verrataan niitä vuoden 1997 lukuihin. 40 CN-koodi Tavaran kuvaus 1997 1998 niiden ja Ammoniumkloridi 2827 10 00 2905 49 90 Muut moniarvoiset alkoholit Sitruunahappo 2918 14 00 2941 30 00 Tetrasykliinit johdannaiset Klooriamfenikoli Emäksiset värit … Kyyppivärit … Ilotulitusvälineet Polyvinyylialkoholit Käsineet Käsineet Jalkineet 1 Jalkineet 1 Posliiniset koriste-esineet Polkupyörät Rakennussarjat Täytetyt lelut Eläimiä esittävät lelut Palapelit Lelut Pelikortit Luudat ja harjat Luudat ja harjat Luudat ja harjat Luudat ja harjat 2941 40 00 3204 13 00 3204 15 00 3604 3905 30 00 4203 29 91 4203 29 99 6402 19 6403 19 6913 10 8712 00 9503 30 9503 41 9503 49 9503 60 9503 90 9504 40 9603 29 9603 30 9603 40 9603 90 1 239 7 121 17 347 60 756 6 352 9 710 15 125 84 004 24 301 16 028 14 481 12 129 432 5 884 694 79 905 701 55 874 285 568 88 895 13 620 444 711 3 344 29 621 14 385 24 655 17 001 1 032 4 108 20 969 58 468 5 345 8 691 11 064 81 391 27 684 13 571 15 291 8 597 403 8 892 395 81 893 822 53 519 370 487 121 564 13 560 517 529 2 302 32 463 15 918 27 712 22 900 Tuonti Kiina/EU:n ulkopuoliset maat (1998) 66,54% 20,82% 60,29% 80,52% 73,21% 28,34% 15,88% 91,97% 23,77% 43,03% 29,15% 48,64% 31,65% 73,78% 0,15% 20,61% 69,08% 71,05% 40,26% 64,24% 18,65% 52,68% 32,70% 64,70% 30,87% Lähde: EUROSTAT 1 paria 41 Tiettyjen erikoistekniikalla valmistettujen urheilujalkineiden tuonnin osalta Eurostatin tilastoista ei voida erottaa sitä, ovatko ne valvonnan alaisia vai eivät, joten komissio voi ainoastaan viitata vuonna 1998 julkaistuihin valvonta-asiakirjoihin: ex 6402 99 2 769 168 paria ex 6403 91 ja 99 12 108 575 paria ex 6404 11 13 647 636 paria yhteensä 28 525 379 paria IV. Valvontatoimenpiteiden aiheellisuus Edellä esitetyt luvut osoittavat, että Kiinan tuonnin osuus kaikkien näiden tuotteiden osalta on edelleen erittäin suuri yhtä lukuun ottamatta (*). Komission mielestä näiden tuotteiden etukäteisvalvontaa olisi jatkettava. * tuonnin Kyseessä ovat polkupyörät, joihin sovelletaan lopullisia polkumyyntitulleja ja joiden herkkyyttä ei voida arvioida ainoastaan lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden päättymistä koskeva uudelleentarkastelu aloitettiin 10. syyskuuta 1998. Tarkastelun tuloksia ei ole vielä saatu, mutta näyttää siltä, että etukäteisvalvontaa on tarpeen jatkaa, vaikka Kiinan tuonnin osuus alasta onkin pieni. sovellettavien polkupyöriin Kiinalaisiin perusteella. määrän 42 5. 4 LUKU KOMISSION PÄÄTELMÄT JA EHDOTUKSET Edellä mainittujen seikkojen perusteella komissio katsoo, että asetuksella (EY) N:o 519/94, sellaisena kuin se on asetuksella (EY) N:o 1138/98 muutettuna, perustettu määrällisten rajoitusten ja valvontatoimenpiteiden järjestelmä olisi säilytettävä. Kiintiöiden rakenteeseen ja joihin valvontatoimenpiteitä tasoon tehtäville muutoksille ei ole perusteita, sovelletaan, olisi myös pidettävä ennallaan. ja tuotteet, 43