title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0523/00 esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle. Työpaikkakiusaamisen tutkimus ja ennaltaehkäisy Euroopassa.

eurovoc_concepts:
comparative study
economic consequence
labour law
occupational health
psychological harassment
working conditions

text: C 330 E/180 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 Viime vuonna sopimus rahdin kuljetuksesta rautateitse Italian valtion rautateiden kanssa p(cid:228)(cid:228)ttyi. Voiko komissio tarkistaa, onko uudet postinkuljetuspalveluiden tarjoajat valittu asiallisen ja yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- n(cid:246)n mukaisia menettelyit(cid:228) noudattavan tarjouskilpailun avulla? Ymp(cid:228)rist(cid:246)politiikan sis(cid:228)llytt(cid:228)minen kaikkiin yhteis(cid:246)n politiikkoihin on Amsterdamin sopimuksen mukaan EU:n ensisijainen tavoite. EU on sitoutunut v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n CO2-p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228)(cid:228)n Kioton sopimuksen kriteerien mukaisesti. Katsooko komissio ett(cid:228) rautatiekuljetukset on asetettava maantiekuljetusten edelle aina kun se tehokkuuden kannalta mahdollista? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 2000) Komission tiedossa ei ole sellaisia julkisia hankintoja koskevan yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n ep(cid:228)iltyj(cid:228) loukkauk- sia, joiden perusteella se voisi puuttua Italian viranomaisten toimintaan arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitseman tarjouskilpailun vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi. Komissio olisi eritt(cid:228)in kiitollinen, jos arvoisa parlamentin j(cid:228)sen voisi toimittaa sille asiaa koskevat tietonsa. Komissio ryhtyy mainittujen tietojen pohjalta kaikkiin tarvittaviin tutkimuksiin arvioidakseen, onko julkisista hankinnoista annettua yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) rikottu. Tarvittaessa komissio ryhtyy t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen mukaisiin toimenpiteisiin, jotta kyseinen tarjouskilpailu saate- taan julkisia hankintoja koskevan yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaiseksi. Komission nykyisen rautatieliikennett(cid:228) koskevan politiikan p(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n(cid:228) on luoda puitteet rautateiden tasavertaiselle kilpailulle muiden kuljetusmuotojen kanssa ja antaa siten rautateille kilpailukykyinen asema kuljetusmarkkinoilla. (2000/C 330 E/207) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0523/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Giovanni Pittella (PSE) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Ty(cid:246)paikkakiusaamisen tutkimus ja ennaltaehk(cid:228)isy Euroopassa Tieteellisess(cid:228) kirjallisuudessa ty(cid:246)paikkakiusaaminen m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n ty(cid:246)tovereiden keskin(cid:228)isiss(cid:228) tai esimiehen ja alaisten v(cid:228)lisiss(cid:228) suhteissa esiintyv(cid:228)ksi k(cid:228)ytt(cid:228)ytymiseksi, jossa uhriksi valittua henkil(cid:246)(cid:228) ahdistetaan j(cid:228)rjestelm(cid:228)llisesti ja jatkuvasti h(cid:228)nen ajamiseksi pois ty(cid:246)paikastaan. Kyse on toistuvista erityyppisist(cid:228) ja eriasteisista psykologisista hy(cid:246)kk(cid:228)yksist(cid:228), joihin kuuluu jatkuva ja perusteeton arvostelu, panettelu, toisar- voisten tai halventavien teht(cid:228)vien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)minen ja muunlainen toiminta, jolla uhrin ammatillista ja sosiaalista asemaa heikennet(cid:228)(cid:228)n suhteessa kolmansiin henkil(cid:246)ihin, esimiehiin tai liiketuttaviin. Ilmi(cid:246)n seurauksia ei pid(cid:228) aliarvioida. Ensimm(cid:228)iset asiaa koskevat tutkimukset osoittavat, ett(cid:228) sen lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) ty(cid:246)paikkakiusaaminen heikent(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden terveytt(cid:228), se aiheuttaa my(cid:246)s suuria sosiaalisia kustan- nuksia yrityksille. Kiusaamisen uhrin ty(cid:246)panos voi laskea jopa 80 prosentilla ja kiusaaminen voi vaikuttaa h(cid:228)nen kapasiteettiinsa, vastustuskykyyns(cid:228) ja huomiokykyyns(cid:228) jopa siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin, ett(cid:228) h(cid:228)n sairastuu fyysisesti tai psykologisesti ja joutuu olemaan pitki(cid:228) aikoja pois ty(cid:246)paikaltaan. Ongelma on viime aikoina her(cid:228)tt(cid:228)nyt mielenkiintoa Euroopassa. Kansalliset oikeusj(cid:228)rjestelm(cid:228)t eiv(cid:228)t ole nykyisell(cid:228)(cid:228)n riitt(cid:228)v(cid:228) perusta ennaltaehk(cid:228)isy-, uhrien suojelu- ja vahingonkorvaustoimien m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)miselle. Er(cid:228)iss(cid:228) laeissa on asiaa koskevia mainintoja, mutta laajamittaista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)(cid:228), joka mahdollistaisi kokonais- valtaisen ja tehokkaan ratkaisun, ei ole. Mit(cid:228) komissio aikoo tehd(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n ilmi(cid:246)n vastustamiseksi Euroopassa? 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/181 Katsooko se, ett(cid:228) asian k(cid:228)sittely(cid:228) on syvennett(cid:228)v(cid:228) esimerkiksi tekem(cid:228)ll(cid:228) vertailututkimus ty(cid:246)paikkakiusaa- misesta EU:n j(cid:228)senvaltioissa ja tutkimus ongelman mahdollisista ratkaisuista? Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) sis(cid:228)isesti hallintouudistuksen puitteissa? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (27. huhtikuuta 2000) Komissio on arvoisan parlamentin j(cid:228)senen kanssa samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) kysymyst(cid:228) on tutkittava perusteellisesti, ja ty(cid:246)turvallisuuden, ty(cid:246)hygienian ja ty(cid:246)terveyshuollon neuvoa-antava komitea on perus- ty(cid:246)ryhm(cid:228)n ty(cid:246)paikkav(cid:228)kivallan ehk(cid:228)isemiseksi. Ty(cid:246)paikkav(cid:228)kivaltaa koskeva valmisteluasiakirja, tanut jonka er(cid:228)s tutkimuslaitos on laatinut komission pyynn(cid:246)st(cid:228), sek(cid:228) samaa aihetta k(cid:228)sittelev(cid:228) kansainv(cid:228)lisen ty(cid:246)toimiston julkaisu, joka my(cid:246)s on esitetty ty(cid:246)ryhm(cid:228)lle, on toimitettu suoraan arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle sek(cid:228) parlamentin sihteerist(cid:246)lle. Ensimm(cid:228)isess(cid:228) kokouksessaan lokakuussa 1999 ty(cid:246)ryhm(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tti tarkastella ty(cid:246)paikkav(cid:228)kivaltaa laajasti sis(cid:228)llytt(cid:228)en siihen ty(cid:246)paikkakiusaamisen ja seksuaalisen h(cid:228)irinn(cid:228)n. jota on tarkoitus k(cid:228)sitell(cid:228) lokakuussa 2000 Ty(cid:246)ryhm(cid:228) valmistelee parhaillaan t(cid:228)st(cid:228) aiheesta suositusta, pidett(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) neuvoa-antavan komitean t(cid:228)ysistunnossa. Suosituksen perusteella komissio pystyy arvioimaan uusien yhteis(cid:246)n toimien tarvetta ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden suojelemiseksi ty(cid:246)paikkav(cid:228)kivallalta. toimi 47 (1) sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen Komission uudistamista koskevan valkoisen kirjan (II osan) nykyaikaistamiseen liittyen nimenomaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset henkil(cid:246)n koskemattomuuden suojaamiseksi ty(cid:246)pai- kalla. Seksuaalisen h(cid:228)irinn(cid:228)n voidaan katsoa olevan erityinen ty(cid:246)paikkav(cid:228)kivallan muoto, ja komissio on julkais- sut jo vuonna 1990 henkil(cid:246)st(cid:246)lleen tarkoitetun k(cid:228)yt(cid:228)nnes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)n, jota on t(cid:228)ydennetty ja ajantasaistettu vuonna 1996. (1) KOM(2000) 200. (2000/C 330 E/208) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0529/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Michl Ebner (PPE-DE) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Ty(cid:246)paikkojen luonti sokeille keskuksenhoitajille Keskuksenhoitajan ammatti on yksi harvoista sokeiden ty(cid:246)mahdollisuuksista. Elektroniikan kehityksen my(cid:246)t(cid:228) keskusp(cid:246)yd(cid:228)t ovat muuttuneet sellaisiksi, ett(cid:228) sokeat tai vaikeasti n(cid:228)k(cid:246)vammaiset eiv(cid:228)t en(cid:228)(cid:228) pysty ty(cid:246)skentelem(cid:228)(cid:228)n optimaalisesti ja itsen(cid:228)isesti. Uusia keskusp(cid:246)yti(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)ess(cid:228) sokeat eiv(cid:228)t usein pysty tunnistamaan tulevia puheluita, vapaita linjoja, sis(cid:228)isten puhelinten varattu-signaalia jne. , koska tiedot ilmenev(cid:228)t ainoastaan tavallisesta n(cid:228)keville tarkoitetusta n(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228). Sokeille tietojen pit(cid:228)(cid:228) olla akustisessa muodossa, tai ne tulee voida havaita tuntoaistin perusteella. Jotta sokeat ja vaikeasti n(cid:228)k(cid:246)vammaiset voisivat tulevaisuudessakin toimia keskuksenhoitajina ja jotta t(cid:228)lle ryhm(cid:228)lle taattaisiin oikeus ty(cid:246)h(cid:246)n, olisi t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) puhelinlaitteiden valmistajat ottaisivat tuotannossa huomioon sen, ett(cid:228) keskusp(cid:246)yd(cid:228)t voitaisiin helposti ja edullisesti muuttaa sokeille sopiviksi. Siksi pyyd(cid:228)n komissiota ilmoittamaan, onko olemassa EU:n direktiivej(cid:228) tai asetuksia, valmistajat suunnittelemaan laitteet sokeiden tarpeet huomioon ottaen? jotka velvoittavat Aikooko komissio k(cid:228)sitell(cid:228) asiaa perinpohjin ja tehd(cid:228) vastaavia lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)aloitteita?


title: Regulamentul (CE) nr. 475/2000 al Consiliului din 28 februarie 2000 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 3605/93 de punere în aplicare a Protocolului referitor la procedura în caz de deficit excesiv, anexat Tratatului de instituire a Comunității Europene

eurovoc_concepts:
European accounting system
Protocol (EU)
Treaty on European Union
loss
public administration
public debt

formats: pdf print xhtml

text: 10/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 203 32000R0475 L 58/1 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 3. 3. 2000 REGULAMENTUL (CE) NR. 475/2000 AL CONSILIULUI din 28 februarie 2000 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 3605/93 de punere în aplicare a Protocolului referitor la procedura în caz de deficit excesiv, anexat Tratatului de instituire a Comunității Europene CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 104 alineatul (14) al treilea paragraf, având în vedere propunerea Comisiei, având în vedere avizul Parlamentului European (1), întrucât: (1) (2) Definițiile noțiunilor „guvern”, „deficit” ș(cid:13)i „investiție” sunt prevăzute în Protocolul privind procedura în caz de deficit excesiv anexat la Tratatul de instituire a Comunității Euro- pene ș(cid:13)i în Regulamentul (CE) nr. 3605/93 (2) prin trimitere la Sistemul european de conturi economice integrate; întru- cât Regulamentul (CE) nr. 2223/96 (3) a înlocuit acest sistem cu Sistemul european de conturi naționale ș(cid:13)i regio- nale din Comunitate (denumit în continuare „ESA 95”). Este necesar să se extindă definiția noțiunii „datorie publică” prevăzută în Protocolul privind procedura în caz de deficit excesiv ș(cid:13)i în Regulamentul (CE) nr. 3605/93, prin trimitere la codurile de clasificare ESA 95; întrucât, în cazul produselor financiare derivate, nu există o valoare nomi- nală identică cu cea a altor titluri de creanță; întrucât, prin urmare, produsele financiare derivate nu trebuie incluse pasive pentru a se obține datoria publică în sensul Protocolului referitor la procedura în caz de deficit excesiv; întrucât, în cazul pasivelor care fac obiectul unor acorduri de stabilire a cursului de schimb, acest curs ar trebui luat în considerare la conversia în moneda națională. (4) (5) (6) produsul intern brut ș(cid:13)i a celui dintre datoria publică ș(cid:13)i produsul la care se face mențiune în intern brut articolul 104 din Tratat. Cheltuielile publice consolidate reprezentând dobânzile sunt un indicator important pentru monitorizarea situației bugetare din statele membre; întrucât cheltuielile cu dobân- zile sunt legat intrinsec de datoria publică; întrucât, pentru a putea fi raportată către Comisie de către statele membre, datoria publică trebuie consolidată la nivelul administrați- ilor publice; întrucât nivelul datoriei publice ș(cid:13)i cel al chel- tuielilor cu dobânzile ar trebui să fie coerente între ele; întrucât metodologia ESA 95 (punctul 1. 58) recunoaș(cid:13)te că, pentru anumite tipuri de analize, agregatele consolidate sunt mai semnificative decât cifrele globale brute; întrucât trebuie precizată modalitatea în care statele membre trebuie să furnizeze Comisiei cifrele referitoare la cheltuielile cu dobânzile. Definițiile ș(cid:13)i codurile de clasificare din ESA 95 pot face obiectul revizuirii în contextul armonizării necesare între sistemele naționale de statistică sau din alte motive; întru- cât revizuirea ESA 95 sau modificarea metodologiei sale sunt hotărâte de către Consiliu sau de către Comisie, în conformitate cu normele de competență ș(cid:13)i cu procedura stabilită în tratat ș(cid:13)i în Regulamentul (CE) nr. 2223/96. Articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2223/96 prevede că fostul Sistem european de conturi economice integrate va fi utilizat în continuare în rapoartele statelor membre către Comisie în ceea ce priveș(cid:13)te procedura în caz de deficit excesiv, pe o perioadă de tranziție, până la exer- cițiul de raportare din 1 septembrie 1999, (3) ESA 95 prevede o definiție detaliată a produsului intern brut la prețurile curente ale pieței, ceea ce îl face adecvat pentru calcularea raportului dintre deficitul public ș(cid:13)i ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 (1) Aviz prezentat la 17 februarie 2000 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial). JO L 332, 31. 12. 1993, p. 7. JO L 310, 30. 11. 1996, p. 1. (2) (3) Regulamentul (CE) nr. 3605/93 se modifică după cum urmează: 1. Articolele 1 ș(cid:13)i 2 se înlocuiesc cu următorul text: 204 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 1 „Articolul 1 (1) În sensul Protocolului referitor la procedura în caz de deficit excesiv ș(cid:13)i al prezentului regulament, noțiunile mențio- nate la alineatele următoare se definesc în conformitate cu Sis- temul european de conturi naționale ș(cid:13)i regionale în cadrul Comunității (numit în continuare «ESA 95»), adoptat prin Regulamentul (CE) nr. 2223/96 (*). Codurile care apar între paranteze se referă la ESA 95. (2) «Guvern» înseamnă sectorul «administrației publice» (S. 13), adică «administrația centrală» (S. 1311), «administrația de stat» (S. 1312), «administrația publică locală» (S. 1313) ș(cid:13)i «fondurile de securitate socială» (S. 1314), cu excepția operațiunilor comerciale, astfel cum sunt definite în ESA 95. Excluderea operațiunilor comerciale înseamnă că sectorul «administrației publice» (S. 13) cuprinde doar instituțiile care au drept principală activitate oferirea de servicii nelucrative. (3) «Deficit (excedent) public» înseamnă nevoia de finanțare (capacitatea de finanțare) (B. 9) a sectorului «administrației publice» (S. 13), definit în ESA 95. Dobânzile cuprinse în deficitul public sunt dobânzile (D. 41) definite în ESA 95. (4) «Investiție publică» înseamnă formarea de capital brut fix (P. 51) în sectorul «administrației publice» (S. 13). (5) «Datorie publică» înseamnă totalitatea datoriilor brute sca- dentă la sfârș(cid:13)itul anului, la valoarea lor nominală, în sectorul «administrației publice» (S. 13), cu excepția pasivelor ale căror active financiare sunt deținute de sectorul «administrației publice» (S. 13). Datoria publică se constituie din pasivele administrației cen- trale, având următoarele categorii: numerar ș(cid:13)i depozite (AF. 2), titluri, altele decât acțiunile, cu excepția produselor financiare derivate (AF. 33), ș(cid:13)i credite (AF. 4), aș(cid:13)a cum sunt definite în ESA 95. Valoarea nominală a unui pasiv scadent la sfârș(cid:13)itul anului este valoarea sa nominală inițială. Valoarea nominală a unui pasiv indexat corespunde valorii sale nominale ajustate cu variația valorii principalului consta- tată la sfârș(cid:13)itul anului. Pasivele exprimate în valută sau schimbate dintr-o valută în baza clauzelor contractuale în una sau mai multe alte valute, se convertesc în cealaltă monedă străină la rata convenită prin contractele menționate ș(cid:13)i se convertesc în moneda națională pe baza cursului de schimb reprezentativ pe piață în ultima zi lucrătoare din fiecare an. Pasivele exprimate în moneda națională ș(cid:13)i schimbate într-o valută în baza clauzelor contractuale se convertesc în valuta respectivă la cursul convenit prin contractele menționate ș(cid:13)i se convertesc în moneda națională pe baza cursului de schimb reprezentativ pe piață în ultima zi lucrătoare din fiecare an. Pasivele exprimate într-o valută ș(cid:13)i schimbate în moneda națională în baza clauzelor contractuale se convertesc în moneda națională la cursul convenit prin contractele mențio- nate. Articolul 2 În sensul Protocolului referitor la procedura în caz de deficit excesiv ș(cid:13)i al prezentului regulament, produsul intern brut înseamnă produsul intern brut la prețurile curente ale pieței (PIB pp) (B. 1*g), definit în ESA 95. (*) Regulamentul (CE) nr. 2223/96 al Consiliului din 25 iunie 1996 privind Sistemul european de conturi naționale ș(cid:13)i regionale în Comunitate (JO L 310, 30. 11. 1996, p. 1). ” 2. La articolul 4 alineatul (2), la sfârș(cid:13)itul celei de-a doua liniuțe, termenii „subsectoarele S61, S62 ș(cid:13)i S63” se înlocuiesc cu „subsectoarele S. 1311, S. 1312, S. 1313 ș(cid:13)i S. 1314”. 3. La sfârș(cid:13)itul articolului 5, sintagma „ș(cid:13)i cheltuieli cu dobânzile” se înlocuieș(cid:13)te cu „ș(cid:13)i cheltuieli cu dobânzile (consolidate)”. 4. Articolul 7 se înlocuieș(cid:13)te cu următorul text: „Articolul 7 În cazul în care Consiliul sau Comisia decide revizuirea ESA 95 sau a metodologiei modificate, în conformitate cu normele de competență ș(cid:13)i cu procedura prevăzută de tratat ș(cid:13)i de (CE) nr. 2223/96, Comisia introduce noile Regulamentul referințe la ESA 95 în articolele 1, 2 ș(cid:13)i 4. ” Articolul 2 Prezentul regulament întră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Se aplică de la 1 ianuarie 2000. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 28 februarie 2000. Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele J. PINA MOURA


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0512/00 di Christopher Huhne (ELDR) alla Commissione. Centri offshore e scambio di informazioni in materia di pagamenti.

eurovoc_concepts:
European tax cooperation
exchange of information
money laundering
tax avoidance

formats: html pdf print

text: C 26 E/52 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 26. 1. 2001 Nel corso delle procedure di bilancio 1998, 1999 e 2000, la Commissione ha attivamente cercato di ridistribuire una parte delle risorse umane disponibili per rafforzare le proprie attivit(cid:224) in settori prioritari. Nel quadro della preparazione del progetto preliminare di bilancio (PPB), Ł stato effettuato un prelievo dell(cid:146)1 % dei posti statutari esistenti per costituire una riserva di risorse umane da destinare ad attivit(cid:224) considerate come prioritarie. Per i bilanci 1998 e 1999 la procedura d(cid:146)assegnazione annuale ha riguardato al tempo stesso i posti (vacanti) corrispondenti al prelievo dell(cid:146)1 % e la quota annua di 110 nuovi posti legata all(cid:146)ultimo ampliamento (Austria, Finlandia e Svezia). Nel periodo 1997-1999 i rafforzamenti hanno riguardato soprattutto la direzione generale (DG) «Salute e tutela dei consumatori», la gestione dei programmi, in particolare nel settore delle azioni esterne, compresa la costituzione del Servizio comune Relex (SCR), e l(cid:146)organizzazione di task force specifiche in seguito alla crisi nel Kosovo. L(cid:146)Unit(cid:224) di coordinamento della lotta antifrode (UCLAF), la task force Giustizia e affari interni (GAI), la DG Affari economici e finanziari come pure la DG Concorrenza sono fra i servizi che hanno beneficiato di rafforzamenti significativi. Per il 2000, la procedura di assegnazione delle risorse umane si Ł svolta parallelamente ad una profonda riorganizzazione dei servizi della Commissione, in modo da aumentarne l(cid:146)efficienza e l(cid:146)efficacia. Tale riorganizzazione Ł cominciata nel settembre 1999 e ha comportato la fusione di alcuni servizi (per creare, ad esempio, le nuove DG «Imprese», «Istruzione e cultura», «Energia», «Trasporti») come pure la costituzione di nuove direzioni generali (ad esempio le nuove DG «Allargamento» e «Giustizia e affari interni»). Questa operazione ha comportato il trasferimento di mansioni e di persone da un servizio all(cid:146)altro; essa ha permesso inoltre, attraverso una razionalizzazione dei servizi, di rendere disponibili significative risorse umane (attorno al 2 %) che sono state destinate ad attivit(cid:224) prioritarie. Oltre a tale ottenimento di risorse umane, per i servizi che non sono stati oggetto di profonde riorganizzazioni ha avuto luogo una procedura d(cid:146)assegnazione di personale derivante dal prelievo dell(cid:146)1 % di cui sopra. In sintesi, nell(cid:146)ambito della procedura d(cid:146)assegnazione di risorse per il 2000 Ł stato oggetto di trasferimento l(cid:146)equivalente di piø di 500 uomini/anno. Nell(cid:146)assegnazione di personale per il 2000, i rafforzamenti hanno riguardato soprattutto la gestione dei programmi, in particolare nel settore delle azioni esterne, la costituzione delle nuove DG «Allargamento» e «Giustizia e affari le attivit(cid:224) legate al piø forte ruolo di coordinamento del Presidente della Commissione, la politica in materia di concorrenza e altri aspetti del mercato interno. interni», (2001/C 26 E/066) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0512/00 di Christopher Huhne (ELDR) alla Commissione (28 febbraio 2000) Oggetto: Centri offshore e scambio di informazioni in materia di pagamenti Alla luce della risposta all(cid:146)interrogazione scritta E-2234/99 (1) data dal sig. Bolkestein (17 gennaio 2000), potrebbe la Commissione dire se esiste qualche ragione per cui misure analoghe a quelle evocate in detta risposta non potrebbero essere applicate ai centri offshore che non hanno concluso accordi che prevedano lo scambio di informazioni in materia di pagamenti ai non residenti? (1) GU C 219 E del 1. 8. 2000, pag. 128. Risposta data dal sig. Bolkestein a nome della Commissione (10 aprile 2000) Lo scambio di informazioni di natura fiscale esula dalle attuali disposizioni relative al riciclaggio di denaro ed Ł di norma disciplinato da convenzioni bilaterali di intera competenza dei governi che le sottoscrivono. I ministri delle finanze del G7, il gruppo dei sette paesi piø industrializzati del mondo, hanno tuttavia recentemente espresso la propria preoccupazione in merito ai centri finanziari offshore e ai paradisi fiscali che contravvengono alle norme finanziarie internazionali e costituiscono paraventi per la frode e l(cid:146)evasione fiscale. 26. 1. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 26 E/53 I rappresentanti della task force di azione finanziaria sul riciclaggio del denaro e il comitato per le questioni fiscali dell(cid:146)Organizzazione per la cooperazione e lo sviluppo (OCSE) stanno esaminando in che modo rafforzare i dispositivi antiriciclaggio e migliorare l(cid:146)efficacia degli accordi in materia di scambi di informazioni. informazioni sono elementi chiave per L(cid:146)OCSE ha inoltre rilevato che le carenze nello scambio di l(cid:146)individuazione dei paradisi fiscali e raccomanda in proposito che i paesi sprovvisti di regole in materia di informazione sulle transazioni internazionali e le operazioni con l(cid:146)estero dei contribuenti residenti si dotino di tali regole e procedano allo scambio delle informazioni cos(cid:236) ottenute. ¨ intenzione dell(cid:146)OCSE pubblicare entro la fine dell(cid:146)anno un elenco dei paradisi fiscali e possibilmente garantire il coordinamento delle contromisure nei confronti delle giurisdizioni che non collaborano alla lotta alle pratiche dannose di concorrenza fiscale. La Comunit(cid:224) ha gi(cid:224) adottato direttive in materia di lotta al riciclaggio di denaro e di assistenza reciproca in materia di fiscalit(cid:224) diretta e indiretta. Quest(cid:146)ultima normativa contiene specifiche disposizioni in materia di scambio di informazioni tra le amministrazioni fiscali al fine di contrastare la frode e l(cid:146)evasione fiscale nel territorio comunitario. Parimenti, la Comunit(cid:224) Ł stata la prima ad avvertire la necessit(cid:224) di un intervento coordinato in questo campo e ad adottare misure concrete di lotta alle pratiche dannose di concorrenza fiscale, sia negli Stati membri che nei territori dipendenti o associati. (2001/C 26 E/067) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0514/00 di Marianne Thyssen (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Meccanismi di compensazione per i produttori di cacao (17 febbraio 2000) Attualmente il Parlamento europeo sta esaminando in seconda lettura la modifica della direttiva relativa ai prodotti a base di cacao e di cioccolato destinati al consumo umano. Anche se non Ł ancora chiaro quale sar(cid:224) l(cid:146)esito di questa procedura di codecisione, pare che la direttiva sul cioccolato del 1973 sar(cid:224) ampiamente modificata. Essenzialmente la modifica consiste nell(cid:146)autorizzare per un certo periodo l(cid:146)utiliz- zazione di altri grassi vegetali oltre al burro di cacao. Ci(cid:242) avr(cid:224) un impatto sulle vendite di cacao dei paesi ACP e di altri paesi in via di sviluppo. In considerazione dell(cid:146)equit(cid:224) delle relazioni Nord-Sud e sulla base dei nostri obblighi giuridici nell(cid:146)ambito della Convenzione di LomØ e dell(cid:146)accordo sul cacao pare pertanto ovvio che i produttori di cacao debbano essere in qualche modo compensati in misura sufficiente e aiutati nell(cid:146)eventuale conversione ad altre colture. Esiste una base giuridica che consenta alla Commissione di sviluppare iniziative in tal senso? In caso affermativo, quale? Intende la Commissione sviluppare iniziative in materia? In caso contrario, cosa impedisce alla Commis- sione di farlo? Risposta data dal sig. Nielson a nome della Commissione (27 marzo 2000) Non Ł possibile valutare le conseguenze della proposta direttiva (1) sull(cid:146)uso di grassi vegetali diversi dal cacao nella fabbricazione del cioccolato prima che la direttiva stessa entri in vigore, nØ sarebbe giustificato farlo, considerate le disposizioni della posizione comune adottata dal Consiglio nel dicembre 1999 (2). Ad esempio, il Consiglio ha convenuto di limitare i grassi vegetali a quelli di origine tropicale prodotti dai paesi dell(cid:146)Africa, dei Caraibi e del Pacifico (ACP); inoltre i grassi vegetali possono essere presenti soltanto in una percentuale pari a non oltre il 5 % ed essere aggiunti soltanto al minimo contenuto di cacao richiesto per ciascun prodotto; infine non si sa di preciso se il grassi vegetali verranno utilizzati piø di quanto non avvenga ora. Al momento di valutare le conseguenze della direttiva per i paesi ACP e per altri produttori di


title: 2000 m. vasario 28 d. Tarybos Sprendimas dėl Europos bendrijos ir Maroko Karalystės susitarimo dėl Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimo, įkuriančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją, tam tikrų 2, 3, 4 ir 6 priedų pakeitimų, sudarymo pasikeičiant laiškais

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU production
Morocco
association agreement (EU)
import
originating product

text: 176 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/33 t. 32000D0205 2000 3 18 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 70/205 TARYBOS SPRENDIMAS 2000 m. vasario 28 d. dėl Europos bendrijos ir Maroko Karalystės susitarimo dėl Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimo, įkuriančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją, tam tikrų 2, 3, 4 ir 6 priedų pakeitimų, sudarymo pasikeičiant laiškais (2000/205/EB) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, NUSPRENDĖ: atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnio 3 dalį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmu saki- niu, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) (2) (3) Atsižvelgiant į praėjusį laiką ir pokyčius, įvykusius nuo tada, kai 1996 m. vasario 26 d. buvo pasirašytas Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimas, įkuriantis Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asocia- ciją, kai kuriuose šio Susitarimo prieduose reikia padaryti tam tikrą skaičių nedidelių pakeitimų, Pakeitimų tikslas yra liberalizuoti susitarimus dėl tarifų, kuriuos Marokas taiko Europos bendrijos kilmės pramonės produktų importui. Europos bendrijos ir Maroko Karalystės tuo tikslu sudary- tas Susitarimas pasikeičiant laiškais turėtų būti patvirtintas, 1 straipsnis Europos bendrijos ir Maroko Karalystės susitarimas dėl Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimo, įkuriančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją, tam tikrų 2, 3, 4, ir 6 priedų pakeitimų, sudarytas pasikeičiant laiškais, tvirtinamas Bendrijos vardu. Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo. 2 straipsnis Tarybos pirmininkas pasirašyti Susitarimą, kad jis taptų privalomas Bendrijai. įgaliojamas paskirti asmenį įgaliotą Priimta Briuselyje, 2000 m. vasario 28 d. Tarybos vardu Pirmininkas J. PINA MOURA


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0520/00 υποβολή: María Sornosa Martínez (PSE) προς την Επιτροπή. Γεωργικές πρακτικές επιβλαβείς για το περιβάλλον στο βαλτότοπο της Almenara (ζώνη προστατευόμενη από το LIFE).

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
EAGGF
EU environmental policy
Spain
biotope
desertification
groundwater
infringement of EU law
sustainable agriculture

text: 26. 1. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 26 E/55 ai·thshw paroxh·w plhroforiv·n gia to periba·llon pre·pei na aitiologei·tai kai na basi·zetai se mia apo· tiw ejaire·seiw thw odhgi·aw. Te·low, sy·mfvna me thn odhgi·a 90/313/EOK, oi dhmo·siew arxe·w ofei·loyn epi·shw na plhrofory·n en ge·nei to koino· gia thn kata·stash toy periba·llontow epi· paradei·gmati me periodike·w dhmosiey·seiw perigrafikv·n ekue·sevn. Eja·lloy, ka·ue gnv·mh gia na ei·nai ba·simh pre·pei na sthri·zetai stiw kaly·terew episthmonike·w gnv·seiw poy ypa·rxoyn. Gia to lo·go ayto·, h Epitroph· xrhmatodotei· polya·riuma progra·mmata dra·shw. (cid:211)son afora· thn atmosfairikh· ry·pansh stoyw esvterikoy·w xv·royw, thn onomazo·menh «esvterikh· ry·pansh», h Epitroph·, me·sv toy koinotikoy· progra·mmatow dra·shw gia tiw asue·neiew poy sxeti·zontai me th ry·pansh (2), xrhmatodotei· tri·a e·rga, ta opoi·a ua epitre·coyn na apokth·soyme perisso·terew gnv·seiw gia tiw epiptv·seiw thw ry·panshw ayth·w sth dhmo·sia ygei·a kai a·ra gia toyw kindy·noyw poy diatre·xoyme. (1) (2) EE L 158 thw 23. 6. 1990. EE L 155 thw 22. 6. 1999. (2001/C 26 E/069) GRAPTH ERVTHSH E-0520/00 ypobolh·: María Sornosa Martínez (PSE) prow thn Epitroph· (28 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Gevrgike·w praktike·w epiblabei·w gia to periba·llon sto balto·topo thw Almenara (zv·nh prostateyo·menh apo· to LIFE) Sth zv·nh poy onoma·zetai synolika· balto·topow thw Almenara dieja·gontai e·rga synexoy·w apojh·ranshw me th leitoyrgi·a antliv·n antlh·sevw y·datow, e·rga ta opoi·a ephrea·zoyn shmantika· ton ydrofo·ro ori·zonta. Edv· kai perisso·tero apo· mia dekaeti·a, e·xoyn stamath·sei ple·on sthn perioxh· ayth· oi paradosiake·w xeimvnia·tikew plhmmy·rew poy to·so eynooy·san orisme·new kallie·rgeiew prosarmosme·new sto periba·llon ayto·, o·pvw to ry·zi. Antiue·tvw, o lo·gow poy ypagorey·ei thn apojh·ransh tvn ygroto·pvn aytv·n ei·nai h o·lo kai ayjano·menh kallie·rgeia esperidoeidv·n ek me·royw agrotikv·n epixeirh·sevn poy lamba·noyn xrhmatodo·thsh apo· to EGTPE kai askoy·n tiw drasthrio·thte·w toyw me tiw eylogi·ew tvn perifereiakv·n arxv·n thw Bale·nsia. H kyri·vw apeiloy·menh zv·nh (cid:129) poy aparti·zetai apo· tiw koino·thtew Almenara, Benavites, Quartell, Sagunt, La Llosa kai Xilxes (cid:129) e·xei perilhfuei· apo· tiw ispanike·w arxe·w sto Di·ktyo Fy·sh 2000, uevrhuei·sa vw perioxh· antiprosvpeytikh· gia dia·fora ei·dh bioto·pvn, stoyw opoi·oyw zoyn kai orisme·na ei·dh poy e·xoyn xarakthrisuei· vw ychlh·w proteraio·thtaw sta Pararth·mata thw odhgi·aw peri· bioto·pvn. Pe·ran apo· th mega·lh oikologikh· kai aisuhtikh· toy aji·a, o balto·topow thw Almenara diaue·tei kai idev·deiw synuh·kew gia thn ana·ptyjh thw ayto·xuonhw bla·sthshw kai miaw pani·daw ploy·siaw se endhmika· ei·dh. Oi oikologike·w organv·seiw thw perioxh·w, kai idi·vw h Acció Ecologista Agró, e·xoyn epaneilhmme·na kataggei·lei stiw armo·diew arxe·w ayte·w gevrgike·w praktike·w poy ela·xisto martyroy·n sebasmo· gia to periba·llon, xvri·w me·xri sh·mera na katoruv·soyn na stamath·soyn th leitoyrgi·a tvn antliv·n apojh·ranshw poy ephrea·zoyn dysmenv·w to periba·llon toy baltoto·poy, o opoi·ow en toy·toiw uevrei·tai apo· to LIFE prostateyo·menh perioxh·. Lamba·nontaw ypo·ch o·ti o Kanonismo·w toy EGTPE kauierv·nei plai·sio koinotikv·n enisxy·sevn to opoi·o eynoei· thn aeifo·ro ana·ptyjh thw ypai·uroy, den uevrei· sko·pimo h Epitroph· na diejaga·gei e·reyna (cid:129) aposte·llontaw kai epi· to·poy apostolh· sthn Almenara, efo·son to kri·nei aparai·thto (cid:129) gia thn oikologikh· ypoba·umish tvn ygroto·pvn thw Almenara h opoi·a ofei·letai se gevrgike·w drasthrio·thtew xrhmatodotoy·menew apo· to EGTPE; Den symfvnei· h Epitroph· o·ti oi po·roi toy EGTPE kai oi a·llew endexo·menew enisxy·seiw ua e·prepe na e·xoyn vw sto·xo thn prov·uhsh thw gevrgi·aw me·sv drasthrioth·tvn poy se·bontai to periba·llon thw zv·nhw ayth·w, thw prostateyo·menhw apo· to LIFE; Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (13 Aprili·oy 2000) H topouesi·a «Marjal de Almenara» sthn Bale·nuia, e·xei protauei· apo· thn Ispani·a vw to·pow koinotikh·w shmasi·aw gia to di·ktyo Natura 2000, dyna·mei thw odhgi·aw toy Symboyli·oy 92/43/EOK thw 21hw Mai(cid:138)oy 1992 gia th diath·rhsh tvn fysikv·n oikoto·pvn kauv·w kai thw a·griaw pani·daw kai xlvri·daw (1). H Epitroph· yposthri·zei epi· toy paro·ntow thn topouesi·a ayth· sto plai·sio e·rgoy toy LIFE-fy·sh. C 26 E/56 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 26. 1. 2001 H Epitroph· aphy·uyne epistolh· stiw ispanike·w arxe·w zhtv·ntaw plhrofori·ew o·son afora· thn kata·stash poy perigra·fei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy sthn topouesi·a Marjal de Almenara kai prokeime·noy na ispanike·w arxe·w ta sxo·lia· toyw idi·vw se o·,ti afora· thn th·rhsh thw kei·menhw koinotikh·w diatypv·soyn oi nomouesi·aw. Eja·lloy epiba·lletai na shmeivuei· o·ti h ne·a politikh· agrotikh·w ana·ptyjhw, h opoi·a anafe·retai apo· to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy, kai egkri·uhke ton Ioy·nio toy 1999, e·xei katastei· o dey·terow ki·onaw thw koinh·w gevrgikh·w politikh·w. H eni·sxysh poy e·xei egkriuei· ype·r thw aeifo·roy agrotikh·w ana·ptyjhw ba·sei toy kanonismoy· EK ariu. 1257/1999 toy Symboyli·oy thw 17hw Mai(cid:138)oy 1999 gia th sth·rijh thw agrotikh·w ana·ptyjhw apo· to Eyrvpai¤ko· Gevrgiko· Tamei·o Prosanatolismoy· kai Eggyh·sevn (EGTPE) kai gia thn tropopoi·- hsh kai kata·rghsh orisme·nvn kanonismv·n (2), sxetika· me tiw agrotike·w drasthrio·thtew kai ton anaprosanatoli- smo· toyw, mporei· na afora· metajy· a·llvn th diafy·lajh kai thn proagvgh· thw aeifo·roy gevrgi·aw me idiai·terh aji·a gia th fy·sh kai to periba·llon. Ta kra·th me·lh dy·nantai na perilamba·noyn sta progra·mmata agrotikh·w ana·ptyjhw kai sta epixeirhsiaka· progra·mmata sto plai·sio toy sto·xoy 1, thn ylopoi·hsh toy dikty·oy Natura 2000 kai thn diafy·lajh tvn zvnv·n toy vw a·nv dikty·oy. Oi antistaumistike·w plhrvme·w ek me·royw toy Gevrgikoy· Tamei·oy Prosanatolismoy· kai Eggyh·sevn mporei· na kaly·ptoyn th diath·rhsh gevrgikv·n drasthrio- th·tvn stiw zv·new ayte·w h· thn eni·sxysh agrotv·n poy antimetvpi·zoyn apv·leia eisodh·matow lo·gv tvn eidikv·n apaith·sevn poy aporre·oyn apo· thn efarmogh· thw koinotikh·w nomouesi·aw, o·pvw ende·xetai na symbai·nei sth vw a·nv zv·nh. (1) (2) EE L 206 thw 22. 7. 1992. EE L 160 thw 26. 6. 1999. (2001/C 26 E/070) GRAPTH ERVTHSH E-0521/00 ypobolh·: Concepció Ferrer (PPE-DE) prow thn Epitroph· (28 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Kanonistiko· plai·sio gia thn kataskeyh· iatrikh·w ga·zaw H odhgi·a 93/42/EOK (1)sxetika· me ta ygeionomika· proi¤o·nta kauista· ypoxrevtiko· o·la ta iatrika· kai ygeionomika· proi¤o·nta poy kykloforoy·n sthn agora· thw EE na fe·royn to sh·ma CE, to opoi·o apotelei· eggy·hsh o·ti to proi¤o·n plhroi· thw apaith·seiw poy kauori·zei h anvte·rv odhgi·a. Gia thn th·rhsh tvn apaith·sevn aytv·n apaith·uhkan apo· thw eyrvpai¤ke·w epixeirh·seiw shmantike·w ependy·seiw, kauv·w kai pro·sueto ko·stow gia th diath·rhsh toy ele·gxoy poio·thtaw. Antiue·tvw, ta proerxo·mena apo· thn Ki·na proi¤o·nta fua·noyn sta nosokomei·a thw Koino·thtaw fe·rontaw men to sh·ma CE, xvri·w o·mvw oi kataskeyaste·w na ei·nai ypoxrevme·noi na throy·n tiw ygeionomike·w apaith·seiw poy isxy·oyn gia tiw koinotike·w epixeirh·seiw kai, epome·nvw, xvri·w na pare·xoyn tiw ygeionomike·w eggyh·seiw poy antiprosvpey·ei to sh·ma CE kai xvri·w na e·xoyn epibarynuei· me tiw mega·lhw kli·makaw ependy·seiw stiw opoi·ew proe·bhsan oi dikoi· maw paragvgoi·. Gnvri·zei h Epitroph· thn kata·stash ayth·; Kai ea·n nai, ti me·tra skopey·ei na la·bei gia thn antimetv·pish· thw; (1) EE L 169 thw 12. 7. 1993, sel. 1. Apa·nthsh toy k. Liikanen ej ono·matow thw Epitroph·w (12 Aprili·oy 2000) H Epitroph· ypogrammi·zei o·ti ta iatrotexnologika· proi¤o·nta (iatrike·w syskeye·w (cid:129) bohuh·mata) poy ti·uentai se kyklofori·a kai se leitoyrgi·a sthn Koino·thta kai ston Eyrvpai¤ko· Oikonomiko· Xv·ro (EOX), ypo·keintai stoyw i·dioyw kano·new kai apaith·seiw, anejarth·tvw toy kata· po·son e·xoyn kataskeyastei· sthn Koino·thta h· ston EOX, h· e·xoyn eisaxuei· apo· tri·tew xv·rew. Kata· syne·peian, o kataskeyasth·w h· o ejoysiodothme·now antipro·svpo·w toy, stiw periptv·seiw kata· tiw opoi·ew o kataskeyasth·w den diaue·tei e·dra se kra·tow me·low, ofei·lei na plhroi· tiw diata·jeiw poy ori·zontai sthn odhgi·a 93/42/EOK kai na ejasfali·zei (cid:129) o·pvw eja·lloy kai na dhlv·nei (cid:129) thn symmo·rfvsh me ayte·w. To·te mo·no mporei· na shma·nei tiw syskeye·w me to sh·ma CE. Apo· thn a·llh pleyra·, h ek me·royw toy kataskeyasth· th·rhsh tvn ypoxrev·sev·n toy apotelei· eyuy·nh tvn arxv·n tvn kratv·n melv·n


title: Rådets yttrande av den 28 februari 2000 om Danmarks uppdaterade konvergensprogram för 1999-2005

eurovoc_concepts:
Denmark
economic convergence
economic cooperation
economic stabilisation
public finance

text: C 98/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 4. 2000 R¯DETS YTTRANDE av den 28 februari 2000 om Danmarks uppdaterade konvergensprogram f(cid:246)r 1999(cid:150)2005 (2000/C 98/06) EUROPEISKA UNIONENS R¯D AVGER F(cid:214)LJANDE YTTRANDE med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om f(cid:246)rst(cid:228)rkning av (cid:246)vervakningen av de offentliga finanserna samt (cid:246)vervakningen och samordningen av den eko- nomiska politiken (1), s(cid:228)rskilt artikel 9. 3 i denna, med beaktande av kommissionens rekommendation, och efter att ha h(cid:246)rt Ekonomiska och finansiella kommittØn. Den 28 februari 2000 granskade r(cid:229)det Danmarks uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 1999(cid:150)2005. I det uppdaterade konvergensprogrammet antas de offentliga finan- serna uppvisa (cid:246)verskott p(cid:229) mer (cid:228)n 2 % av BNP under hela programperioden och bruttoskulden f(cid:246)rv(cid:228)ntas forts(cid:228)tta att minska, f(cid:246)r att (cid:229)r 2005 uppg(cid:229) till 36 % av BNP. Det uppdaterade programmet grundar sig p(cid:229) ett makroekono- miskt scenario, enligt vilket den danska ekonomin, efter en avmattning 1999(cid:150)2000, under perioden 2001(cid:150)2005 antas v(cid:228)xa med i genomsnitt ungef(cid:228)r 2 % per (cid:229)r. R(cid:229)det konstaterar att detta tillv(cid:228)xtscenario visserligen f(cid:246)refaller realistiskt, men att f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningstillv(cid:228)xten det bygger p(cid:229) ett ambiti(cid:246)st m(cid:229)l samtidigt som den f(cid:246)rv(cid:228)ntade (cid:246)kningen av arbetsproduktivite- ten f(cid:246)refaller m(cid:229)ttlig. M(cid:229)ttliga produktivitets(cid:246)kningar enligt programmet i kombination med relativt h(cid:246)ga l(cid:246)ne(cid:246)kningar skulle kunna leda till att den senaste tidens kontinuerliga ur- holkning av Danmarks kostnadsm(cid:228)ssiga konkurrenskraft i f(cid:246)r- h(cid:229)llande till de l(cid:228)nder, s(cid:228)rskilt inom euroomr(cid:229)det, som Dan- mark handlar med, forts(cid:228)tter. Trots att konsumentpriserna (cid:246)kade avsev(cid:228)rt under loppet av 1999, vilket fr(cid:228)mst berodde p(cid:229) h(cid:246)ga l(cid:246)ne(cid:246)kningar och en h(cid:246)j- ning av energiskatten, fortsatte Danmark att uppfylla konver- genskriteriet om inflation. I det uppdaterade konvergenspro- grammet konstateras emellertid att det finns en risk f(cid:246)r att inflationen, tillf(cid:228)lligt och endast med liten marginal, (cid:246)verskrider referensv(cid:228)rdet under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 2000. ˜ven om inflations- trycket f(cid:246)rv(cid:228)ntas avta under loppet av 2000 i takt med att avmattningen i den inhemska efterfr(cid:229)gan f(cid:229)r effekt, uppmunt- rar r(cid:229)det den danska regeringen att noggrant (cid:246)vervaka infla- tionen och upprepar sin rekommendation att ytterligare (cid:229)tg(cid:228)r- der b(cid:246)r vidtas om det skulle visa sig n(cid:246)dv(cid:228)ndigt (2). Det (cid:228)r l(cid:246)ne(cid:246)kningarna blir m(cid:229)ttliga och s(cid:229)ledes mycket viktigt att d(cid:228)rf(cid:246)r kan de l(cid:246)nef(cid:246)rhandlingar p(cid:229) f(cid:246)retagsniv(cid:229) som skall (cid:228)ga rum i (cid:229)r visa sig bli en utmaning. R(cid:229)det konstaterar med tillfredsst(cid:228)llelse att Danmark forts(cid:228)tter att uppfylla konvergenskriterierna om de l(cid:229)ngfristiga r(cid:228)nte- satserna och att v(cid:228)xelkursen har varit stabil gentemot euron. Detta ger vid handen att Danmarks deltagande i ERM II yter- ligare har (cid:246)kat f(cid:246)rtroendet f(cid:246)r landets penningpolitik. R(cid:229)det v(cid:228)lkomnar den danska regeringens strategi att kontinu- erligt ha (cid:246)verskott i de offentliga finanserna p(cid:229) 2 % av BNP under hela programperioden. Danmark b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r med god marginal (cid:228)ven forts(cid:228)ttningsvis uppfylla kravet i stabilitets- och tillv(cid:228)xtpakten p(cid:229) offentliga finanser (cid:148)n(cid:228)ra balans eller som upp- visar (cid:246)verskott(cid:148). Med tanke p(cid:229) att Danmarks offentliga finanser (cid:228)r s(cid:229) sunda v(cid:228)lkomnar r(cid:229)det ocks(cid:229) att de offentliga finanserna kommer att vara mindre betungande f(cid:246)r ekonomin under de kommande (cid:229)ren, eftersom detta skulle f(cid:246)rb(cid:228)ttra de ekonomiska incitamenten och bidra till gynnsammare utsikter f(cid:246)r tillv(cid:228)xt och syssels(cid:228)ttning p(cid:229) medell(cid:229)ng sikt. R(cid:229)det konstaterar att Danmarks offentliga bruttoskuldkvot f(cid:246)r- v(cid:228)ntas minska ytterligare under programperioden och anser att denna prioritering (cid:228)r en lovv(cid:228)rd satsning f(cid:246)r att m(cid:246)ta de kom- mande utmaningarna med tanke p(cid:229) budgeten till f(cid:246)ljd av en befolkning som blir allt (cid:228)ldre. R(cid:229)det uppmanar de danska myndigheterna att forts(cid:228)tta med de omfattande strukturella reformer som inletts. De senaste skatte- och arbetsmarknadsreformerna, vilka ligger i linje med de all- m(cid:228)nna riktlinjerna f(cid:246)r den ekonomiska politiken, (cid:228)r viktiga steg p(cid:229) v(cid:228)gen f(cid:246)r att uppn(cid:229) de ekonomisk-politiska m(cid:229)len i det uppdaterade konvergensprogrammet. Eftersom Danmark f(cid:246)r n(cid:228)rvarande har den l(cid:228)gsta arbetsl(cid:246)sheten sedan 1970-talet kan de reformer som redan har genomf(cid:246)rts p(cid:229) arbetsmark- naden emellertid beh(cid:246)va kompletteras med ytterligare (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att det ambiti(cid:246)sa m(cid:229)l f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningstillv(cid:228)xten som anges i programmet skall n(cid:229)s. Med tanke p(cid:229) de framtida utmaning- arna f(cid:246)r de offentliga finanserna till f(cid:246)ljd av att andelen (cid:228)ldre av befolkningen i Danmark (cid:246)kar kan ytterligare strukturella arbets- marknadsreformer p(cid:229) medell(cid:229)ng sikt visa sig n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att de offentliga finanserna skall kunna utvecklas p(cid:229) ett h(cid:229)llbart s(cid:228)tt. (1) EGT L 209, 2. 8. 1997, s. 1. (2) R(cid:229)dets yttrande av den 14 december 1999 om Danmarks konver- gensprogram, 1998(cid:150)2005


title: 2000 m. liepos 26 d. Komisijos Direktyva 2000/52/EB iš dalies keičianti Direktyvą 80/723/EEB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybinių įmonių skaidrumo

eurovoc_concepts:
EU Member State
economic relations
public sector

text: 08/2 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11 32000L0052 L 193/75 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 2000 7 29 KOMISIJOS DIREKTYVA 2000/52/EB 2000 m. liepos 26 d. iš dalies keičianti Direktyvą 80/723/EEB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybinių įmonių skaidrumo EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 86 straipsnio 3 dalį, kadangi: Komisijos direktyva 80/723/EEB (1) su paskutiniais pakei- timais, padarytais Direktyva 93/84/EEB (2), reikalauja, jog valstybės narės užtikrintų, kad finansiniai santykiai tarp valdžios institucijų ir valstybinių įmonių būtų skaidrūs. Direktyva 80/723/EEB reikalauja, kad valstybės narės sau- gotų tam tikrą finansinę informaciją ir pateiktų ją Komisi- jai jos prašymu, tuo tarpu kita informacija turi būti tei- kiama metinėse ataskaitose. Įvairūs ekonomikos sektoriai, kuriems praeityje buvo būdingos nacionalinės, regioninės ar vietinės monopolijos, buvo arba yra visiškai ar iš dalies atveriami konkurencijai taikant Sutarties nuostatas arba pagal valstybių narių ir Bendrijos nustatytas taisykles. Šis procesas išryškino užtik- rinimo,, kad Sutartimi nustatytos konkurencijos taisyklės būtų teisingai ir veiksmingai taikomos šiuose sektoriuose, svarbą, ir ypač kad nebūtų piktnaudžiavimo dominuojan- čia padėtimi, kaip apibrėžta Sutarties 82 straipsnyje, ir valstybės pagalba, kaip apibrėžta 87 straipsnyje, nebent tai būtų suderinama su bendrąja rinka nepažeidžiant galimo Sutarties 86 straipsnio 2 dalies taikymo. Tokiuose sektoriuose valstybės narės dažnai suteikia tam tikroms įmonėms specialiąsias ar išimtines teises arba moka ar skiria kitos rūšies kompensacijas tam tikroms įmonėms, kurioms yra patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas. Šios įmonės dažnai konkuruoja su kito- mis įmonėmis. aktų ir nepalieka galiojančiųjų, prieštaraujančių Sutarties taisyklėms. Sutarties 86 straipsnio 2 dalis taikoma įmonėms, kurioms yra patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas. Sutarties 86 straipsnio 3 dalis reikalauja, kad Komisija užtikrintų 86 straipsnio nuostatų taikymą ir prireikus leistų valstybėms narėms skirtas atitinkamas direktyvas arba priimtų sprendimus. Aiškinamosios prie Sutarties pridėto Protokolo dėl viešojo transliavimo siste- mos valstybėse narėse nuostatos nustato, kad Europos ekonominės bendrijos steigimo sutarties nuostatos neturi pažeisti valstybių narių kompetencijos numatyti finansa- vimą valstybiniam transliuotojui tiek, kiek toks finansavi- mas skiriamas transliuojančioms organizacijoms, esant valstybės narės paskirtiems, apibrėžtiems ir organizuoja- miems viešųjų paslaugų teikimo įgaliojimams, ir tiek, kiek toks finansavimas nepaveikia prekybos sąlygų ir konkuren- cijos Bendrijoje taip, kad tai prieštarautų bendriesiems inte- resams, tuo pačiu metu atsižvelgiant į tos viešosios paslau- gos teikimo įgaliojimų vykdymą. Kad užtikrintų Sutarties 86 straipsnio nuostatų taikymą, Komisija turi turėti rei- kiamą informaciją. Tai reikalauja apibrėžti skaidrumo užtikrinimo sąlygas. (6) Konkurencijos taisyklių, ir ypač Sutarties 86 straipsnio tai- kymą, gali apsunkinti sudėtingos situacijos, susijusios su įvairiomis valstybinių bei privačių įmonių, kurioms suteik- tos specialiosios ar išimtinės teisės arba kurioms yra patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, for- momis, taip pat ir su veiklos rūšimis, kuriomis gali užsi- imti viena įmonė, taip pat su skirtingu rinkos liberaliza- vimo įvairiose valstybėse narėse lygiu. Todėl būtina, kad valstybės narės ir Komisija turėtų išsamius duomenis apie tokių įmonių vidaus finansinę ir organizacinę struktūrą, ypač apie atskiras ir patikimas sąskaitas, skirtas kiekvienai įmonės veiklos rūšiai. Tokia informacija ne visada priei- nama arba ne visada pakankamai išsami ar patikima. Pagal Sutarties 86 straipsnio 2 ir 3 dalis valstybės narės, iš esmės, turi patikėti tam tikroms įmonėms teikti valstybių narių apibrėžtas bendros ekonominės svarbos paslaugas, o Komisija yra atsakinga už tinkamą minėto straipsnio nuo- statų taikymą. (7) Pagal Sutarties 86 straipsnio 1 dalį, valstybinėms įmonėms bei įmonėms, kurioms valstybės narės suteikia specialias arba išimtines teises, valstybės narės nepriima naujų teisės (1) OL L 195, 1980 7 29, p. 35. (2) OL L 254, 1993 10 12, p. 16. Tokios sąskaitos turėtų parodyti įvairių veiklos rūšių skir- tumus, su kiekviena veiklos rūšimi susijusias išlaidas ir įplaukas bei sąnaudų ir įplaukų paskirstymo metodus. Tokios atskiros sąskaitos, viena vertus, turi būti produk- tams ar paslaugoms, kurių atžvilgiu valstybė narė yra sutei- kusi specialiąsias arba išimtines teises arba yra patikėjusi įmonei teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, ir, kita vertus, kiekvienam produktui ar paslaugai, su kuriuo yra susijusi įmonės veikla. Įpareigojimas atskirti sąskaitas netaikomas įmonėms, kurių veikla apsiriboja bendros ekonominės svarbos paslaugų teikimu ir kurios neužsiima jokia kita veikla, išeinančia už bendros ekonominės svar- bos paslaugų teikimo ribų. Nėra būtina reikalauti sąskaitų (1) (2) (3) (4) (5) 12 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 08/2 t. atskyrimo bendros ekonominės svarbos paslaugų arba specialiųjų arba išimtinių teisių srityse, tai taip pat nėra būtina išlaidų ir įplaukų tarp šitų paslaugų ir produktų ir likusių bendros ekonominės svarbos paslaugų arba specialiųjų arba išimtinių teisių paskirstymui. teikimą, šiuo metu nėra būtina reikalauti, jog tokios įmonės tvarkytų atskiras sąskaitas. (8) (9) Reikalavimas, kad valstybės narės užtikrintų, jog atitinka- mos įmonės turėtų tokias atskiras sąskaitas, yra efektyviau- sias būdas pasiekti, kad tokioms įmonėms būtų teisingai ir veiksmingai taikomos konkurencijos taisyklės. Komisija yra priėmusi Komunikatą dėl Europos interesams bendros svarbos paslaugų (1), kuriame pabrėžiama jų svarba. Būtina atsižvelgti į tam tikrų sektorių, kurie gali būti susiję su bendros svarbos paslaugomis, tvirtos atitinkamų įmonių padėties rinkoje ir liberalizuojamuose sektoriuose atsiran- dančios konkurencijos pažeidžiamumo svarbą. Laikantis proporcingumo principo ir norint pasiekti pagrindinį skai- drumo tikslą yra būtina ir tinkama nustatyti tokių atskirų sąskaitų tvarkymo taisykles. Ši direktyva apsiriboja tuo, kas yra būtina norint įgyvendinti Sutarties 5 straipsnio trečio- joje pastraipoje išdėstytus tikslus. Bendrijos priimtos nuostatos tam tikrų sektorių atžvilgiu reikalauja, kad valstybės narės ir tam tikros įmonės tvar- kytų atskiras sąskaitas. Būtina užtikrinti vienodų sąlygų tai- kymą visai ekonominei veiklai visoje Bendrijoje ir taikyti atskirų sąskaitų reikalavimą visomis panašiomis situacijo- mis. Ši direktyva neturėtų pakeisti specialių taisyklių, nus- tatytų tam pačiam tikslui kitose Bendrijos nuostatose, ir neturėtų būti taikoma įmonių, kurioms taikomos pastaro- sios nuostatos, veiklai. (10) Atsižvelgiant į ribotą galimą poveikį konkurencijai ir sie- kiant išvengti per didelės administracinės naštos, šiuo metu nėra būtina reikalauti, kad įmonės, kurių bendra grynoji apyvarta yra mažesnė nei 40 milijonų eurų per metus, tvar- kytų atskiras sąskaitas. Atsižvelgiant į ribotą galimą poveikį valstybių narių prekybai, šiuo metu nebūtina reikalauti ats- kirų tam tikrų kategorijų paslaugų teikimo sąskaitų. Ši direktyva turi būti taikoma nepažeidžiant jokių kitų taisy- klių, nustatančių valstybių narių informacijos teikimą Komisijai. (11) Tais atvejais, kai taikant atvirą, skaidrią ir nediskriminuo- jančią procedūrą tam tikram laikotarpiui yra nustatyta kompensacija už bendros ekonominės svarbos paslaugų (1) OL C 281, 1996 9 26, p. 3. (12) Sutarties 295 straipsnis nustato, kad Sutartis jokiu būdu nepažeidžia valstybių narių normų, reglamentuojančių nuosavybės sistemą. Taikant konkurencijos taisykles neturi būti nepagrįstos diskriminacijos tarp valstybinių bei priva- čių įmonių. Ši direktyva taikoma ir valstybinėms, ir priva- čioms įmonėms. (13) Valstybių narių administracinės teritorinės struktūros ski- riasi. Ši direktyva turi apimti kiekvienos valstybės narės visų lygių valdžios institucijas. (14) Todėl Direktyva 80/723/EEB atitinkamai pakeičiama, PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1 straipsnis Direktyva 80/723/EEB iš dalies keičiama taip: 1) pavadinimas pakeičiamas taip: „1980 m. birželio 25 d. Komisijos direktyva 80/723/EEB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybinių įmonių skaidrumo ir dėl finansinio skaidrumo tam tikrose įmonėse“; 2) 1 ir 2 straipsniai pakeičiami taip: „1 straipsnis 1. Valstybės narės pagal šią Direktyvą užtikrina finansinių santykių tarp valdžios institucijų ir valstybinių įmonių skai- drumą, kad būtų gerai žinoma apie: a) viešąsias lėšas, kurias valdžios institucijos tiesiogiai skiria atitinkamoms valstybinėms įmonėms; b) viešąsias lėšas, kurias valdžios institucijos skiria per valsty- binių įmonių tarpininkus arba finansų įstaigas; c) faktinį šių viešųjų lėšų panaudojimą. 2. Nepažeisdamos Bendrijos nustatytų specialiųjų nuostatų, valstybės narės užtikrina, kad bet kurios įmonės, privalančios tvarkyti atskiras sąskaitas, finansinė ir organizacinė struktūra būtų teisingai atspindėta atskiromis sąskaitomis, kad būtų gerai žinoma apie: a) įvairių veiklos rūšių išlaidos ir įplaukos; b) išlaidų ir įplaukų priskyrimo įvairioms veiklos rūšims metodai. 08/2 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13 2 straipsnis 1. Šioje direktyvoje: a) „valdžios institucijos“ — tai visos valdžios institucijos, įskaitant valstybės ir regiono, vietos valdžios ir visas kitas teritorines institucijas; b) „valstybinė įmonė“ — tai bet kuri įmonė, kuriai valdžios institucijos tiesiogiai ar netiesiogiai gali daryti lemiamą įtaką dėl to, kad yra jos savininkės, dėl finansinio dalyva- vimo įmonėje arba dėl to, kad tai numato įmonių veiklą reglamentuojančios taisyklės; c) „valstybinės įmonės, savo veiklą vykdančios gamybos sek- toriuje“ — tai visos įmonės, kurių pagrindinė veikla, t. y. veikla, kuriai tenka ne mažiau kaip 50 % visos metinės apyvartos, yra gamyba. Tai įmonės, kurių veikla priski- riama NACE (1 perž. ) klasifikacijos D skyriui „Gamyba“ (DA poskyriui iki DN poskyrio įskaitytinai) (*); d) „įmonė, privalanti tvarkyti atskiras sąskaitas“ — tai bet kuri įmonė, turinti specialiąją arba išimtinę teisę, valstybės narės suteiktą pagal Sutarties 86 straipsnio 1 dalį, arba įmonė, kuriai patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugą pagal Sutarties 86 straipsnio 2 dalį ir kuri dėl to gauna bet kurios formos valstybės pagalbą, įskaitant negrąžintiną paskolą, paramą ar kompensaciją, ir kuri atlieka ir kitą veiklą; e) „įvairios veiklos rūšys“ — tai, viena vertus, visi produktai ir paslaugos, kurių atžvilgiu įmonei suteikta specialioji arba įmonei patikėtos bendros išimtinė teisė, arba visos ekonominės svarbos paslaugos, ir, kita vertus, kiekvienas kitas atskiras produktas arba paslauga, su kuriuo yra susi- jusi įmonės veikla; kitos įmonės galimybę teikti tokią pačią paslaugą ar užsiimti tokia pačia veikla toje pačioje geografinėje zonoje iš esmės tolygiomis sąlygomis. 2. Preziumuojama, kad dominuojanti valdžios institucijų įtaka yra tada, kai minėtosios institucijos tiesiogiai arba netie- siogiai įmonėje: a) turi didžiąją dalį įmonės pasirašyto kapitalo arba b) kontroliuoja didžiąją dalį su įmonės išleistomis akcijomis susijusių balsų; arba c) gali paskirti daugiau kaip pusę įmonės administracijos, val- dymo arba priežiūros tarnybos narių. (*) OL L 83, 1993 4 3, p. 1. “; 3) 3 straipsnyje „1 straipsnis“ pakeičiamas „1 straipsnio 1 dalis“; 4) įterpiamas 3a straipsnis: „3a straipsnis 1. Siekdamos užtikrinti 1 straipsnio 2 dalyje minimą skai- drumą, valstybės narės imasi visų būtinų priemonių užtikrin- ti, kad kiekviena įmonė, privalanti tvarkyti atskiras sąskaitas: a) atskirtų vidaus sąskaitas pagal įvairias veiklos rūšis; b) teisingai paskirstytų visas išlaidas ir įplaukas pagal nuosek- liai taikomus ir objektyviai pagrįstus savikainos apskaitos principus; c) būtų aiškiai nustačiusi savikainos apskaitos principus, pagal kuriuos tvarkomos atskiros sąskaitos. f) „išimtinės teisės“ — tai teisės, kurias valstybė narė suteikia vienai įmonei bet kuriuo įstatymu ar kitu teisės aktu, palie- kant jai teisę teikti tam tikrą paslaugą ar užsiimti tam tikra veikla nurodytoje geografinėje zonoje; 2. 1 dalies nuostatos taikomos tik veiklai, kuriai netaikomos specialiosios Bendrijos nuostatos, ir nedaro jokio poveikio valstybių narių įsipareigojimams arba prievolėms, atsirandan- čioms iš Sutarties ar tokių specialiųjų nuostatų. “; g) „specialiosios teisės“ — tai teisės, valstybė narės suteikia- mos ribotam įmonių skaičiui bet kuriuo įstatymu ar kitu teisės aktu, kuriuo nurodytoje geografinėje zonoje: 5) 4 ir 5 straipsniai pakeičiami taip: „4 straipsnis — tokių įmonių, įgaliotų teikti tam tikrą paslaugą ar užsi- imti tam tikra veikla, skaičius apribojamas iki dviejų ar daugiau, kitaip nei taikant objektyvius, proporcinius ir nediskriminacinius kriterijus, arba — kelios konkuruojančios įmonės įgaliojamos teikti tam tikrą paslaugą ar užsiimti tam tikra veikla, kitaip nei tai- kant minėtus kriterijus, arba — bet kuriai įmonei ar įmonėms, kitaip nei taikant minėtus kriterijus, suteikiamas bet kuris teisinis ar prie- žiūros pranašumas, kuris žymiai paveikia bet kurios 1. Kiek tai susiję su 1 straipsnio 1 dalimi, ši direktyva netai- koma finansiniams santykiams tarp valdžios institucijų ir: a) valstybinių įmonių, kai jie siejasi su paslaugomis, kurių tei- kimas negali turėti pakankamai didelės įtakos prekybai tarp valstybių narių; b) centrinių bankų; c) valstybinių kredito įstaigų, kai jie siejasi su viešųjų lėšų indėliais, kuriuos valdžios institucijos padėjo į tokias kre- dito institucijomis įprastomis komercinėmis sąlygomis; 14 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 08/2 t. d) valstybinių įmonių, kurių bendroji metinė grynoji apyvarta dvejų ataskaitinių metų laikotarpiu iki metų, kuriais buvo skirtos ar panaudotos 1 straipsnio 1 dalyje minimos lėšos, buvo mažesnė kaip 40 milijonų eurų. Tačiau valstybinėms kredito įstaigoms atitinkama riba yra balansinė 800 mili- jonų eurų suma. 2. Kiek tai susiję su 1 straipsnio 2 dalyje minimu skaidrumu, ši direktyva netaikoma: 3. Valstybės narės pateikia Komisijai šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytą informaciją kartu ir reikiamą aiškinamojo pobūdžio informaciją, ypač susijusią su siekiamais tikslais, jeigu Komisija mano, kad tokia informacija yra būtinai reika- linga. “; 6) 5a straipsnio 3 dalyje „ekiu“ pakeičiamas „euru“; 7) 6 straipsnio 1 dalyje „5 straipsnio 2 dalis“ pakeičiama „5 straipsnio 3 dalis“. a) b) c) įmonėms, teikiančioms paslaugas, kurių teikimas negali turėti pakankamai didelės įtakos prekybai tarp valstybių narių; įmonėms, kurių bendroji metinė grynoji apyvarta dvejų ataskaitinių metų laikotarpiu iki metų, kuriais ji turėjo spe- cialiąją arba išimtinę teisę, valstybės narės suteiktą pagal Sutarties 86 straipsnio 1 dalį, arba kuriais jai buvo patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugą pagal Sutar- ties 86 straipsnio 2 dalį, yra mažesnė kaip 40 milijonų eurų; tačiau valstybės kredito įstaigoms atitinkama riba yra balansinė 800 milijonų eurų suma; teikti kurioms buvo patikėta įmonėms, bendros ekonominės svarbos paslaugas pagal Sutarties 86 straips- nio 2 dalį, jeigu taikant atvirą, skaidrią ir nediskriminuo- jančią procedūrą tam tikram laikotarpiui yra skirta kurios nors įskaitant negrąžintiną rūšies valstybės pagalba, paskolą, paramą ar kompensaciją. 5 straipsnis 1. Valstybės narės užtikrina, kad Komisija informacija apie 1 straipsnio 1 dalyje minimus finansinius santykius gali nau- dotis penkerius metus po pabaigos finansinių metų, kuriais atitinkamoms valstybinėms įmonėms buvo skirtos. Tačiau jeigu tos pačios lėšos yra naudojamos vėlesniais finansiniais metais, penkerių metų terminas prasideda nuo tų finansinių metų pabaigos. 2. Valstybės narės užtikrina, kad Komisija informacija apie 1 straipsnio 2 dalyje minimą įmonių finansinę ir organizacinę struktūrą gali naudotis penkerius metus po pabaigos tų finan- sinių metų, su kurias ta informacija yra susijusi. 2 straipsnis Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki 2001 m. liepos 31 d. , įgyvendina šią direktyvą. Jos apie tai nedelsdamos praneša Komisijai. Direktyvos 80/723/EEB 1 straipsnio 2 dalis su pakeitimais, padarytais šia direktyva, įsigalioja nuo 2002 m. sausio 1 d. Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės. 3 straipsnis Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. 4 straipsnis Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 2000 m. liepos 26 d. Komisijos vardu Mario MONTI Komisijos narys


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0551/00 från Guido Podestà (PPE-DE) till kommissionen. Markpersonal och flygledare.

eurovoc_concepts:
air safety
air traffic
common transport policy

text: 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/103 Enligt g(cid:228)llande praxis meddelar emellertid medlemsstaterna kommissionen den ber(cid:228)knade f(cid:246)r(cid:228)ndringen av de genomf(cid:246)rda leveranserna till industrin. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande har kommissionen tillg(cid:229)ng till dessa ber(cid:228)kningar f(cid:246)r perioden april(cid:141)december, utom f(cid:246)r Grekland (augusti) och Spanien (november). Av denna ber(cid:228)kning kan man se att vissa medlemsstater (cid:246)verskrider den niv(cid:229) som uppskattats f(cid:246)r hela referensperioden. Som man kan se i den tabell som s(cid:228)nds direkt till ledamoten och till parlamentets generalsekretariat g(cid:228)ller detta Spanien, Italien, Luxemburg, (cid:214)sterrike, Finland, Sverige och Storbritannien. Vid l(cid:228)sningen av denna tabell m(cid:229)ste man ta h(cid:228)nsyn till att de (cid:246)verl(cid:229)telser som anges i artiklarna 4 och 6 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 3950/92 av den 28 december 1992 om inf(cid:246)rande av en till(cid:228)ggsavgift inom sektorn f(cid:246)r mj(cid:246)lk och mj(cid:246)lkprodukter (2) kan orsaka antingen en (cid:246)kning eller en minskning av (cid:246)verskottet beroende p(cid:229) de konkreta omst(cid:228)ndigheterna. Med h(cid:228)nsyn till ovanst(cid:229)ende ger de tillg(cid:228)ngliga uppgifterna bara en begr(cid:228)nsad uppfattning om hur stort f(cid:246)r 25 % av referensperioden, n(cid:228)mligen (cid:246)verskottet blir, eftersom ber(cid:228)kningar dessutom saknas m(cid:229)naderna januari(cid:141)mars 2000, vilket avsev(cid:228)rt kan f(cid:246)r(cid:228)ndra bilden av den hittillsvarande utvecklingen inom varje medlemsstat. (1) EGT L 57, 10. 3. 1993. (2) EGT L 405, 31. 12. 1992. (2000/C 374 E/119) SKRIFTLIG FR¯GA E-0551/00 fr(cid:229)n Guido Podest(cid:224) (PPE-DE) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: Markpersonal och flygledare Luftfart (cid:228)r per definition en internationell f(cid:246)reteelse som kr(cid:228)ver att olika l(cid:228)nder har gemensamma best(cid:228)mmelser och normer. Tekniska normer fastst(cid:228)lls av ICAO p(cid:229) internationell niv(cid:229) och ECAC p(cid:229) europeisk niv(cid:229). Det (cid:228)r sedan upp till de enskilda staterna att inf(cid:246)ra dessa organs rekommendationer i nationella best(cid:228)mmelser p(cid:229) det s(cid:228)tt de finner l(cid:228)mpligt. I enlighet med EU:s m(cid:229)l b(cid:246)r man p(cid:229) ett enhetligt s(cid:228)tt reglera grundl(cid:228)ggande sektorer f(cid:246)r att garantera luftfartss(cid:228)kerheten. F(cid:246)r flygplan och piloter har man redan (cid:229)stadkommit en harmonisering av systemen samt av utbildning och r(cid:246)rlighet f(cid:246)r personalen. Det finns emellertid fortfarande brister i de europeiska best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r flygledning. Det skulle ha stor betydelse f(cid:246)r s(cid:228)kerheten om man fastst(cid:228)llde europeiska normer, med gemensamma kriterier, f(cid:246)r underh(cid:229)ll och drift av systemen inom varje lands egen luftfartsstruktur (flygplatsf(cid:246)rvaltningar, markservicef(cid:246)retag etc. ). Man b(cid:246)r dessutom fastst(cid:228)lla gemensamma normer f(cid:246)r legitimering av flygledare (i enlighet med bilaga 1 till ICAO), markserviceexperter (AIS officers), meteorologer och teknisk markperso- nal. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt med ett direktiv, dels f(cid:246)r att man skall anta och f(cid:246)lja gemensamma normer, dels f(cid:246)r att bef(cid:228)sta principen om fri r(cid:246)rlighet inom EU f(cid:246)r markpersonal och flygledare. Kan kommissionen d(cid:228)rf(cid:246)r ange om och n(cid:228)r den t(cid:228)nker f(cid:246)resl(cid:229) r(cid:228)ttsliga gemenskapsnormer f(cid:246)r detta? Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 april 2000) Vad betr(cid:228)ffar tillverkning, underh(cid:229)ll och drift av luftfarkoster, samt den personal som sysslar med detta, har de europeiska f(cid:246)renade luftfartsmyndigheterna (Joint Aviation Authorities, JAA) utvecklat och genomf(cid:246)rt C 374 E/104 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 gemensamma s(cid:228)kerhetsnormer och -f(cid:246)rfaranden. Detta regelverk har ocks(cid:229) m(cid:246)jliggjort f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r gemensam certifiering och har tagits upp i gemenskapens regelverk genom r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 3922/91 av den 16 december 1991 om harmonisering av tekniska krav och administrativa f(cid:246)rfaranden inom omr(cid:229)det civil luftfart (1). Samtidigt har r(cid:228)ttvisa f(cid:246)rh(cid:229)llanden skapats f(cid:246)r (cid:246)ppen och j(cid:228)mlik konkurrens mellan gemenskapens alla olika akt(cid:246)rer. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande diskuterar kommissionen ett f(cid:246)rslag till upp- r(cid:228)ttandet av en europeisk organisation (EASA) som skall bygga vidare p(cid:229) JAA i syfte att f(cid:246)rb(cid:228)ttra och f(cid:246)rst(cid:228)rka den organisationens verksamhet. Vad betr(cid:228)ffar flygledning (cid:228)r det Eurocontrol som utvecklar normer och tekniska specifikationer som i huvudsak syftar till att garantera samtrafikf(cid:246)rm(cid:229)ga och skarvl(cid:246)s drift av de olika nationella systemen. Eurocontrols normer har inf(cid:246)rlivats i gemenskapens regelverk genom r(cid:229)dets direktiv 93/65/EEG av den 19 juli 1993 om definition och anv(cid:228)ndning av kompatibla tekniska specifikationer vid upphandling av utrustning och system f(cid:246)r ledning av lufttrafiken (2). Eurocontrols verksamhet (cid:228)r dock i huvudsak inriktad p(cid:229) system och normer f(cid:246)r flygledningsf(cid:246)rfaranden (ATC) och t(cid:228)cker inte alla krav som ber(cid:246)r tj(cid:228)nster, personal och drift inom ramen f(cid:246)r ATC. Detta har delvis att g(cid:246)ra med att det saknas en europeisk marknad f(cid:246)r ATC, vilket leder till att nationella system, med sina avsev(cid:228)rda olikheter, dominerar. Vad g(cid:228)ller den mer specifika fr(cid:229)gan om gemensamma normer f(cid:246)r licenser och kunskapsintyg f(cid:246)r flygledare h(cid:229)ller Eurocontrol p(cid:229) att inf(cid:246)ra ett harmoniserat system inom omr(cid:229)det f(cid:246)r Europeiska civila luftfartskon- ferensen (ECAC). Gemenskapen f(cid:246)ljer noggrant denna utveckling, som kan leda till ett gemenskapsdirektiv, s(cid:229) som fr(cid:229)gest(cid:228)llaren f(cid:246)resl(cid:229)r. (1) EGT L 373, 31. 12. 1991. (2) EGT L 187, 29. 7. 1993. (2000/C 374 E/120) SKRIFTLIG FR¯GA P-0556/00 fr(cid:229)n Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) till kommissionen (23 februari 2000) ˜mne: Protokoll om samarbete mellan Aquitaine, Baskien och Navarra I Bayonne (Frankrike) undertecknades 1980 en (cid:246)verenskommelse mellan Frankrike och Spanien som skulle m(cid:246)jligg(cid:246)ra ett gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete p(cid:229) regional niv(cid:229). I Bordeaux undertecknades den 3 oktober 1989 ett protokoll om samarbete mellan den autonoma regionen Baskien och regionen Aquitaine. Genom detta dokument institutionaliseras de gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande f(cid:246)rbindelserna mellan de b(cid:229)da regionerna. Den 13 februari 1992 ansl(cid:246)t sig den autonoma regionen Navarra och ett nytt protokoll undertecknades. Protokollet s(cid:228)tter upp f(cid:246)ljande m(cid:229)l: (cid:129) att utbyta information och att harmonisera i omr(cid:229)den d(cid:228)r de tre regionernas politik samverkar n(cid:228)r det g(cid:228)ller utveckling av infrastruktur f(cid:246)r kommunikation, utbildning, ekonomisk och social politik, forskning och kultur, (cid:129) att komma (cid:246)verens om projekt av gemensamt intresse, och genomf(cid:246)randet av dessa, (cid:129) fr(cid:228)mja samarbetet mellan offentliga myndigheter, fackorgan och privata organisationer i de tre regionerna. Den 25 januari 2000 beslutade regeringen i den autonoma regionen Navarra ensidigt att inte l(cid:228)ngre delta i protokollet, och anf(cid:246)rde d(cid:228)rvid politiska skillnader som inte har n(cid:229)got som helst att g(cid:246)ra med de fr(cid:229)gor som omfattas av samarbetsprotokollet. Tror kommissionen att detta kommer att p(cid:229)verka utvecklingen av det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbetet mellan dessa tre regioner, (cid:228)n mer med tanke p(cid:229) att det nya gemenskapsinitiativet Interreg kommer att st(cid:228)rka detta samarbete? Kan kommissionen ange om de st(cid:246)d eller bidrag som Navarra f(cid:229)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande med anledning av projekt som uppkommit inom ramen f(cid:246)r det n(cid:228)mnda protokollet riskerar att dras in?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0524/00 från Giovanni Pittella (PSE), Joan Colom i Naval (PSE), Paulo Casaca (PSE), Vincenzo Lavarra (PSE) och Georges Garot (PSE) till kommissionen. Skydd av den europeiska nötproduktionen.

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
common agricultural policy
nut

text: 26. 1. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 26 E/57 Medlemsstaterna skall vidta alla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att se till att utrustning kan sl(cid:228)ppas ut p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndas endast om den inte inneb(cid:228)r en risk f(cid:246)r patienternas och anv(cid:228)ndarnas s(cid:228)kerhet och h(cid:228)lsa. De skall anv(cid:228)nda (cid:148)s(cid:228)kerhetsklausulen(cid:148) s(cid:229) snart patienternas eller anv(cid:228)ndarnas h(cid:228)lsa eller s(cid:228)kerhet (cid:228)ventyras. Enligt den klausulen kan (cid:229)tg(cid:228)rder vidtas f(cid:246)r att dra tillbaka s(cid:229)dan utrustning fr(cid:229)n marknaden, eller f(cid:246)rbjuda eller begr(cid:228)nsa deras utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden eller deras anv(cid:228)ndning. Slutligen f(cid:229)r medlemsstaterna enligt direktivet inta skapa hinder f(cid:246)r att utrustning med CE-m(cid:228)rkning sl(cid:228)pps ut p(cid:229) marknaden eller tas i bruk inom dess territorium. (2001/C 26 E/071) SKRIFTLIG FR¯GA E-0524/00 fr(cid:229)n Giovanni Pittella (PSE), Joan Colom i Naval (PSE), Paulo Casaca (PSE), Vincenzo Lavarra (PSE) och Georges Garot (PSE) till kommissionen ˜mne: Skydd av den europeiska n(cid:246)tproduktionen (28 februari 2000) I slutet av 1999 avslutades (cid:246)verg(cid:229)ngsskedet mellan den tidpunkt d(cid:229) de gamla best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r n(cid:246)tter (f(cid:246)rordningarna (EEG) nr 2159/89 (1) och 790/89 (2)) upph(cid:246)rde att g(cid:228)lla och den allm(cid:228)nna reformen av frukt- och gr(cid:246)nsakssektorn (artikel 55 i f(cid:246)rordning (EG) nr 2200/96 (3)) tr(cid:228)dde i kraft. Detta inneb(cid:228)r att n(cid:246)tter (mandlar, hasseln(cid:246)tter, kastanjer och valn(cid:246)tter) omfattas av den nya gemensamma marknadsorgani- sationen. Den nya f(cid:246)rordningen inneb(cid:228)r att de s(cid:228)rskilda st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna upph(cid:246)r. Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder var visserligen begr(cid:228)nsade (ett eng(cid:229)ngsst(cid:246)d till valn(cid:246)tter) men visade (cid:228)nd(cid:229) att gemenskapen var m(cid:229)n om en n(cid:228)ringsgren som inte bara (cid:228)r av stort intresse ur produktionsh(cid:228)nseende, utan (cid:228)ven spelar en oumb(cid:228)rlig roll f(cid:246)r jordbrukets, milj(cid:246)ns och landskapsbildens j(cid:228)mvikt i olika regioner inom EU. F(cid:246)rsumlighet p(cid:229) detta omr(cid:229)de har p(cid:229) senare (cid:229)r bidragit till naturkatastrofer i Europa. St(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna tj(cid:228)nade dessutom till att uppv(cid:228)ga sv(cid:229)righeterna f(cid:246)r de jordbruksf(cid:246)retag som helt eller delvis (cid:228)gnade sig (cid:229)t denna odlingsform p(cid:229) grund av att deras produktionsomr(cid:229)den (cid:228)r marginella. Denna sektor f(cid:246)rsummas i f(cid:246)rhandlingarna om frihandelsavtal med tredje land. F(cid:246)ljaktligen sker en successiv nedl(cid:228)ggning av dessa odlingar trots att efterfr(cid:229)gan (cid:228)r of(cid:246)r(cid:228)ndrad, och p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt f(cid:246)rv(cid:228)rras underskottet i den europeiska handelsbalansen inom n(cid:246)tsektorn. Hur t(cid:228)nker kommissionen agera f(cid:246)r att inom ramen f(cid:246)r det nya regelverket garantera att denna n(cid:228)rings- gren, som f(cid:246)r (cid:246)vrigt omfattar flera omr(cid:229)den med eftersl(cid:228)pning i utvecklingen, erk(cid:228)nns p(cid:229) l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt? Anser kommissionen inte att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att se (cid:246)ver de ekonomiska (cid:229)tagandena och (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r denna sektor, genom att samordna alla strategier f(cid:246)r den nya gemensamma marknadsorganisationen med de strategier som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att stabilisera den os(cid:228)kra socioekonomiska situationen och skydda typiska, ytterst k(cid:228)nsliga jordbruks- och naturomr(cid:229)den? Skulle kommissionen kunna unders(cid:246)ka m(cid:246)jligheten att inom en fastst(cid:228)lld tidsfrist bekr(cid:228)fta eng(cid:229)ngsst(cid:246)det till valn(cid:246)tter och att inf(cid:246)ra st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder per hektar, anpassade efter de olika n(cid:246)tsorterna och underst(cid:228)llda antagandet av bindande best(cid:228)mmelser r(cid:246)rande skydd av territorier inom ramen f(cid:246)r de nya best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r landsbygdsutveckling? (1) EGT L 207, 19. 7. 1989, s. 19. (2) EGT L 85, 30. 3. 1989, s. 6. (3) EGT L 297, 21. 11. 1996, s. 1. Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (24 mars 2000) Kommissionen (cid:228)r v(cid:228)l medveten om de problem som tidigare har pr(cid:228)glat n(cid:246)tsektorn, inbegripet strukturella brister som leder till l(cid:229)g produktivitet och h(cid:246)ga kostnader. Det var i ett direkt erk(cid:228)nnande av dessa sv(cid:229)righeter som sektorn beviljades ekonomiskt st(cid:246)d i enlighet med best(cid:228)mmelserna i avdelning IIa i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning av den 18 maj 1972 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:246)r frukt och C 26 E/58 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 26. 1. 2001 gr(cid:246)nsaker (s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r n(cid:246)tter och johannesbr(cid:246)d). Flera viktiga (cid:229)tg(cid:228)rder har gjorts tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r producenter av mandlar, hasseln(cid:246)tter, valn(cid:246)tter, pistaschn(cid:246)tter och johannesbr(cid:246)d som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r dem att saluf(cid:246)ra produkterna via en erk(cid:228)nd producentorganisation. Den viktigaste (cid:229)tg(cid:228)rden (cid:228)r den plan f(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttrad kvalitet och saluf(cid:246)ring som inneb(cid:228)r att gemenskapsst(cid:246)d utbetalas under h(cid:246)gst tio (cid:229)r per plan. Denna ordning utg(cid:246)r ett stort ekonomiskt (cid:229)tagande fr(cid:229)n gemenskapens sida, med tanke p(cid:229) n(cid:246)tsektorns specifika karakt(cid:228)r. 1990(cid:141)1999 uppgick gemenskapens totala utgifter (exklusive s(cid:228)ljfr(cid:228)mjande (cid:229)tg(cid:228)rder) till 725 miljoner euro. Utgifterna kommer att p(cid:229)g(cid:229) tills de sista planerna l(cid:246)per ut 2006. Dessa f(cid:246)rb(cid:228)ttringsplaner har varit mycket framg(cid:229)ngsrika n(cid:228)r det g(cid:228)ller att samordna utbud, tillhandah(cid:229)lla inkomstst(cid:246)d f(cid:246)r jordbrukare och genomf(cid:246)ra strukturf(cid:246)rb(cid:228)ttringar. Utg(cid:229)ngspunkten har dock alltid varit att st(cid:246)det till f(cid:246)rb(cid:228)ttringsplaner skall vara tillf(cid:228)lligt och successivt avtagande s(cid:229) att det ekonomiska ansvaret undan f(cid:246)r undan kan (cid:246)verf(cid:246)ras till producenterna. Att forts(cid:228)tta med hektarst(cid:246)det skulle undergr(cid:228)va de anstr(cid:228)ngningar som gjorts under de senaste tio (cid:229)ren. Samma filosofi g(cid:228)ller f(cid:246)r det eng(cid:229)ngsst(cid:246)d till valn(cid:246)tter som inf(cid:246)rdes 1997 f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa hasseln(cid:246)tsproducenter att hantera tillf(cid:228)lliga ekonomiska sv(cid:229)righeter. De producentorganisationer som i (cid:246)ver tio (cid:229)r har gynnats av s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder som dessa f(cid:246)rb(cid:228)ttringsplaner b(cid:246)r ha byggt upp en tillr(cid:228)cklig stor konkurrensf(cid:246)rm(cid:229)ga f(cid:246)r att (cid:246)verleva som l(cid:246)nsamma r(cid:246)relser. De kan dessutom forts(cid:228)tta att erh(cid:229)lla st(cid:246)d fr(cid:229)n de driftsfonder som inf(cid:246)rdes genom r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 2200/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:246)r frukt och gr(cid:246)nsaker (1). Med beaktande av dessa faktorer finns det ur marknadssynpunkt inget som motiverar ett beviljande av hektarst(cid:246)d till n(cid:246)tsektorn eller fortsatta eng(cid:229)ngsst(cid:246)d till hasseln(cid:246)tter. Kommissionen (cid:228)r dock positiv till (cid:229)tg(cid:228)rder som st(cid:246)djer de sociala och milj(cid:246)m(cid:228)ssiga aspekterna inom n(cid:246)tproduktion. Detta skulle bidra till att bibeh(cid:229)lla syssels(cid:228)ttningen p(cid:229) landsbygden och bevara odlingar i mindre gynnade omr(cid:229)den och p(cid:229) ol(cid:246)nsam mark, s(cid:228)rskilt i omr(cid:229)den d(cid:228)r erosionsrisken (cid:228)r (cid:246)verh(cid:228)ngande. St(cid:246)d till s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder l(cid:228)mnas b(cid:228)st inom ramen f(cid:246)r programmen f(cid:246)r utveckling av landsbygden. (1) EGT L 118, 20. 5. 1972. (2001/C 26 E/072) SKRIFTLIG FR¯GA E-0525/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: F(cid:246)rbindelsen Ijzer-Rhen I sitt svar p(cid:229) fr(cid:229)ga E-2381/99 (1) om f(cid:246)rbindelsen Ijzer-Rhen skriver kommission(cid:228)r de Palacio att skilje- domsf(cid:246)rdraget mellan Belgien och Nederl(cid:228)nderna och de belgisk-nederl(cid:228)ndska f(cid:246)rdrag som detta gett inte preciserar en exakt plats f(cid:246)r j(cid:228)rnv(cid:228)gslinjen i detta omr(cid:229)de (kantonen Sittard). Enligt upphov till kommissionen inneb(cid:228)r detta att Belgien och Nederl(cid:228)nderna m(cid:229)ste komma (cid:246)verens om hur fr(cid:229)gan om genomfartsr(cid:228)tten b(cid:228)st skall l(cid:246)sas. Kommissionens st(cid:229)ndpunkt bortser fr(cid:229)n den situation som r(cid:229)der p(cid:229) plats. Genomfartsr(cid:228)tten f(cid:246)rverkligades redan 1869(cid:141)1879 genom byggandet av den f(cid:246)rsta gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande j(cid:228)rnv(cid:228)gsf(cid:246)rbindelsen i Europa. J(cid:228)rnv(cid:228)gslinjens exakta l(cid:228)ge har allt sedan dess klart och tydligt specificerats. Jag skulle vilja st(cid:228)lla f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor till kommissionen: 1. Erk(cid:228)nner kommissionen att dess st(cid:229)ndpunkt om att man m(cid:229)ste tr(cid:228)ffa en (cid:246)verenskommelse om hur fr(cid:229)gan om genomfartsr(cid:228)tten b(cid:228)st skall l(cid:246)sas bortser fr(cid:229)n den aktuella situation som r(cid:229)der p(cid:229) platsen, eftersom genomfartsr(cid:228)tten f(cid:246)rverkligades redan 1869(cid:141)1879 och j(cid:228)rnv(cid:228)gslinjens exakta l(cid:228)ge i detta omr(cid:229)de (kantonen Sittard) allt sedan dess klart och tydligt har specificerats?


title: A Tanács határozata (2000. február 28.) az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött, az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodás 2., 3., 4., és 6. mellékletének egyes módosításairól szóló megállapodás megkötéséről

text: 176 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/33. kötet 32000D0205 2000. 3. 18. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 70/205 A TANÁCS HATÁROZATA (2000. február 28. ) az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött, az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euro-mediterrán megállapodás 2. , 3. , 4. , és 6. mellékletének egyes módosításairól szóló megállapodás megkötéséről (2000/205/EK) AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT: tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és külö- nösen annak 133. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdésének első mondatával, tekintettel a Bizottság javaslatára, mivel: (1) (2) (3) Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létre- hozó, 1996. február 26-i euro-mediterrán megállapodás aláírása óta eltelt időt és az azóta bekövetkezett változáso- kat figyelembe véve, a megállapodás egyes mellékleteinek néhány kisebb módosítása vált szükségessé. A módosítások célja a Marokkó által az Európai Közösség- ből származó ipari termékekre alkalmazott behozatali vámszabályok liberalizálása. Az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között levél- váltás formájában létrejött megállapodást jóvá kell hagyni, 1. cikk Az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között levélváltás formájában létrejött, az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, és másrészről a Marokkói Királyság közötti társulást létrehozó euró-mediterrán megállapodás 2. , 3. , 4. , és 6. mellékletének egyes módosításairól szóló megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja. A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz. 2. cikk A Tanács elnöke megállapodásnak a Közösséget feljogosított személyt. felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jogilag kötelező aláírására Kelt Brüsszelben, 2000. február 28-án. a Tanács részéről az elnök J. PINA MOURA


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-0643/00 esittäjä(t): Sergio Berlato (UEN) komissiolle. Siipikarjainfluenssa.

eurovoc_concepts:
EU aid
Italy
animal plague
poultry farming
vaccination

text: 26. 1. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 26 E/77 (2001/C 26 E/095) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0643/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Sergio Berlato (UEN) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Siipikarjainfluenssa Italiassa siipikarjatuotannossa on jo vuoden ajan esiintynyt siipikarjainfluenssaa, joka on johtanut valtavaan ja jatkuvaan talouskriisiin ja tuotannon romahtamiseen. Ala, jotka johon ei kuulu ainoastaan siipikarjan kasvatus, vaan my(cid:246)s siihen liittyv(cid:228)t sivuelinkeinot, ty(cid:246)llist(cid:228)v(cid:228)t tuhansia ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) ja tarjoavat elannon heid(cid:228)n perheilleen, on suurissa vaikeuksissa koko alan tuotannon, jalostuksen ja myynnin j(cid:228)(cid:228)dytt(cid:228)misen vuoksi. Ainoa ratkaisu on vahinkojen suora korvaaminen, mik(cid:228) tarkoittaa korvausten maksamista jokaisesta teurastetusta kanasta ja kananmunista, jotka on ollut pakko tuhota. Koko ala k(cid:228)rsii tuotannon keskeytt(cid:228)misest(cid:228) eik(cid:228) toivoa avun saamisesta ole, sill(cid:228) ala on saanut vain v(cid:228)h(cid:228)n valtion tukea. H 7 -virusta on esiintynyt Italiassa jo vuoden ajan, ja sen levi(cid:228)mist(cid:228) muihin Euroopan maihin ei voida luonnollisesti v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228) koko sellaisen tuotantoalan tuhoamisella, jonka lihan ja kananmunien tuotannon turvallisuus ja laatu on aina voitu taata. Tuotannon pys(cid:228)ytt(cid:228)minen merkitsee jakelusopimusten menett(cid:228)mist(cid:228) ja todenn(cid:228)k(cid:246)isesti ep(cid:228)varmaa tulevai- suutta koko tuotantoalalle. Tiedustelisin komissiolta, onko mahdollista tarkistaa 19. toukokuuta 1992 annettua direktiivi(cid:228) 92/40/ ETY (1), jotta v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n, perusteltu, valvottu ja tehokas rokottaminen olisi mahdollista, mik(cid:228) antaisi mahdollisuuden siipikarjatuotannon uudelleen aloittamiseen, ja samalla v(cid:228)ltett(cid:228)isiin vastaavanlaiset vakavat tapaukset. Voisiko komissio ryhty(cid:228) asianmukaisiin toimiin, my(cid:246)s my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) rahoitusta, jotta Italian koko siipikar- jatuotantoa koskeva h(cid:228)t(cid:228)tilanne voitaisiin selvitt(cid:228)(cid:228) rajoittamatta n(cid:228)it(cid:228) toimia pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n suoriin vahingon- korvauksiin, vaan takaamalla sellaisia v(cid:228)lineit(cid:228), ja kilpailukykyiseksi? joiden avulla koko ala saadaan j(cid:228)lleen tuottavaksi (1) EYVL L 167, 22. 6. 1992, s. 1. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (10. huhtikuuta 2000) Komissio on seurannut huolestuneena Italian avian-influenssaepidemiaa. Tilanteesta on keskusteltu ja sit(cid:228) on tarkasteltu jokaisessa pysyv(cid:228)n el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)komitean kokouksessa joulukuusta 1999 alkaen. Maaliskuun puoliv(cid:228)liin menness(cid:228) oli todettu 368 taudin esiintym(cid:228)(cid:228) ja 15,2 miljoonaa lintua oli t(cid:228)ytynyt h(cid:228)vitt(cid:228)(cid:228). Komission edustajat ovat tehneet kaksi virkamatkaa tammikuun alussa ja helmikuun puoliv(cid:228)liss(cid:228) arvioi- dakseen tilanteen paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228). Yhteis(cid:246)n toimenpiteist(cid:228) avian-influenssan torjumiseksi annetussa neuvos- ton direktiiviss(cid:228) 92/40/ETY s(cid:228)(cid:228)detyt toimenpiteet sek(cid:228) Italian viranomaisten kyseisen direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten lis(cid:228)ksi toteuttamat toimenpiteet hyv(cid:228)ksyttiin, ja ne n(cid:228)yttiv(cid:228)t riitt(cid:228)vilt(cid:228) est(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n taudin levi(cid:228)misen muihin j(cid:228)senvaltioihin. Muut j(cid:228)senvaltiot ovat tunnustaneet Italian viranomaisten pyrkimykset taudin h(cid:228)vitt(cid:228)mi- seksi, koska uusien esiintymien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) viikkoa kohti on v(cid:228)hentynyt huomattavasti, ja taudin esiintyminen on rajoittunut p(cid:228)(cid:228)asiassa alueille, joilla sit(cid:228) on esiintynyt aiemminkin. J(cid:228)senvaltion paikalla toteuttamien toimenpiteiden tehostamiseksi komissio teki 22. helmikuuta 2000 p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 2000/149/EY (1) puhdistusta ja desinfiointia koskevien lis(cid:228)toimenpiteiden toteuttamiseksi tiloilla ja kaikissa siipikarja-alan kuljetus- v(cid:228)lineiss(cid:228) sek(cid:228) kananmunien pakkausmateriaalien ja siipikarja-alan kanssa tekemisiss(cid:228) olevan henkil(cid:246)kun- nan ja muiden henkil(cid:246)iden osalta. C 26 E/78 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 26. 1. 2001 Neuvoston direktiiviss(cid:228) 92/40/ETY s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n toimenpiteist(cid:228) avian-influessan torjumiseksi. Direk- tiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n tarkasti taudinaiheuttaja ja s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n taudin puhjetessa sovellettavista torjunta- ja h(cid:228)vitt(cid:228)mistoimenpiteist(cid:228). H(cid:228)t(cid:228)tapauksissa toimenpiteisiin saattaa sis(cid:228)lty(cid:228) rokottamisia ensisi- jaisten torjuntatoimenpiteiden t(cid:228)ydent(cid:228)miseksi. Ensisijaisia toimenpiteit(cid:228) ovat niiden lintujen tappaminen, joissa esiintyy taudin oireita ja joiden ep(cid:228)ill(cid:228)(cid:228)n saaneen tartunnan saastuneella tilalla, sek(cid:228) niiden muihin parviin kuuluneiden lintujen tappaminen, jotka ovat saattaneet altistua tartunnalle. Toimenpiteisiin kuuluu my(cid:246)s el(cid:228)v(cid:228)n siipikarjan ja siipikarjatuotteiden siirt(cid:228)misrajoituksia viruksen mahdollisen levi(cid:228)misen est(cid:228)mi- seksi. Vastuu torjuntatoimenpiteiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta kuuluu j(cid:228)senvaltioille. T(cid:228)m(cid:228) merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) j(cid:228)senvaltion on arvioitava huolella taudin kehittyminen ja k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olevien torjuntatoimenpiteiden vaikutus ennen rokotusten aloittamista. Kyseess(cid:228) oleva j(cid:228)senvaltio voi tehd(cid:228) h(cid:228)t(cid:228)rokotusten aloittamisp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen taudin puhjetessa tehty(cid:228)(cid:228)n ensin ilmoituksen komissiolle, edellytt(cid:228)en ett(cid:228) yhteis(cid:246)n t(cid:228)rke(cid:228)t edut eiv(cid:228)t ole uhattuina. Pysyv(cid:228) el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)komitea tutkisi kyseisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen viipym(cid:228)tt(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on koros- tettava sit(cid:228), ett(cid:228) rokottaminen voi est(cid:228)(cid:228) taudin kliinisten oireiden ilmaantumisen, mutta sill(cid:228) ei voida est(cid:228)(cid:228) villiviruksen levi(cid:228)mist(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) epidemiologinen tilanne ja parvien terveysstatus edellytt(cid:228)v(cid:228)t lis(cid:228)ksi rokotus- alueilla pidett(cid:228)v(cid:228)n siipikarjan tiettyj(cid:228) siirtorajoituksia. Tietyist(cid:228) el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)alan kustannuksista tehdyss(cid:228) neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 90/424/ETY (2) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n taloudellisesta tuesta avian-influenssaepidemian yhteydess(cid:228). Taloudellista apua my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n enin- t(cid:228)(cid:228)n 50 prosenttia niist(cid:228) j(cid:228)senvaltion kustannuksista, joita on aiheutunut el(cid:228)inten h(cid:228)vitt(cid:228)misest(cid:228), saastu- neista rehuista ja laitteista sek(cid:228) tilojen puhdistamisesta ja desinfioinnista tuottajille maksetuista korvauk- sista. Yhteis(cid:246)n taloudellista tukea taudin h(cid:228)vitt(cid:228)miseksi voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) ainoastaan, jos kaikkia torjuntatoimen- piteit(cid:228) sovelletaan v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti ja asianmukaisesti. Komissio p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) erityistuen my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228) kuultuaan pysyv(cid:228)(cid:228) el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)komiteaa. Siipikarja-alan tulevaisuuden kannalta Italiassa olisi arvioitava uudelleen siipikarjantuotannon edut ja haitat alueilla, joilla on paljon siipikarjaa. Jo jonkin aikaa on tunnustettu, ett(cid:228) alueilla, joilla el(cid:228)intiheys on suuri, voi olla useita virustautien nopeaa h(cid:228)vitt(cid:228)mist(cid:228) haittaavia riskitekij(cid:246)it(cid:228). Jos viruksen levi(cid:228)minen parviin, jotka ovat v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)ss(cid:228) tai v(cid:228)lillisess(cid:228) yhteydess(cid:228) saastuneisiin parviin, johtaa viruksen levi(cid:228)miseen ja uusiin taudin esiintymiin niin valvotuilla alueilla kuin niiden ulkopuolellakin. j(cid:228)(cid:228) huomaamatta, se voi Laajojen epidemioiden est(cid:228)miseksi tulevaisuudessa on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) valmiussuunnitelmia harjoitellaan hyvin, ett(cid:228) taudin olemassaolo tiedostetaan, ett(cid:228) el(cid:228)inten siirroista pidet(cid:228)(cid:228)n kirjaa ja ett(cid:228) siipikarja-alan ty(cid:246)ntekij(cid:228)t pyrkiv(cid:228)t kaikin keinoin est(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tartuntatautien levi(cid:228)misen ja torjumaan niiden puhkeamisen. T(cid:228)m(cid:228) merkitsee toisaalta sit(cid:228), ett(cid:228) viljelij(cid:246)iden, el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)reiden, siipikarjanhoitajien, el(cid:228)vi(cid:228) el(cid:228)imi(cid:228) kuljetta- vien henkil(cid:246)iden, rehuntuottajien ja muiden siipikarjan kanssa tekemisiss(cid:228) olevien henkil(cid:246)iden on sitou- duttava tekem(cid:228)(cid:228)n ty(cid:246)ns(cid:228) huolella, jotta virukset eiv(cid:228)t levi(cid:228)isi tilalta tilalle. Toisaalta kotiel(cid:228)intuotannon ja elintarviketeollisuuden p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekij(cid:246)iden on arvioitava uudelleen toimintarakenteitaan ja politiikkaansa k(cid:228)ynniss(cid:228) olevan epidemian kannalta. Neuvoston direktiivin 92/40/ETY hyv(cid:228)ksymisen j(cid:228)lkeen on ilmennyt vain satunnaisia tautitapauksia lukuun ottamatta Pohjois-Italian nykyist(cid:228) epidemiaa. Komissio arvioi neuvoston direktiivin 92/40/ETY s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) el(cid:228)inten terveytt(cid:228) ja hyvinvointia k(cid:228)sittelev(cid:228)n tiedekomitean avustamana ja tekee tarvittaessa neuvostolle ehdotuksen varmistaakseen, ett(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiss(cid:228) otetaan huomioon uusimmat k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat avian- influenssan epidemiologiset tiedot ja mahdollisimman tehokkaat torjuntatoimenpiteet. (1) EYVL L 50, 23. 2. 2000. (2) EYVL L 224, 18. 8. 1990