title: PREGUNTA ESCRITA E-0250/00 de Daniel Hannan (PPE-DE) a la Comisión. Fondos para organizaciones federalistas.

eurovoc_concepts:
Community budget
European Movement
fund (EU)
promotion of the European idea
support policy

text: 13. 3. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 81 E/1 I (Comunicaciones) PARLAMENTO EUROPEO PREGUNTAS ESCRITAS CON RESPUESTA (2001/C 81 E/001) PREGUNTA ESCRITA E-0250/00 de Daniel Hannan (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (7 de febrero de 2000) Asunto: Fondos para organizaciones federalistas Determinadas organizaciones cuyo objetivo pol(cid:237)tico es la unificaci(cid:243)n del continente europeo reciben fondos con cargo a partidas del presupuesto de las Comunidades. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n quØ entidades promotoras de la creaci(cid:243)n de un superestado europeo, organizaci(cid:243)n federal o uni(cid:243)n mÆs estrecha han recibido fondos como los que se mencionan, y con cargo a quØ partida del presupuesto, durante los dos œltimos ejercicios? Respuesta del Sr. Prodi en nombre de la Comisi(cid:243)n (9 de marzo de 2000) En la l(cid:237)nea A-3021 del presupuesto de la Comisi(cid:243)n, la Autoridad Presupuestaria autoriza a la Comisi(cid:243)n a emplear dinero en «subvenciones a organizaciones de interØs europeo» para cubrir sus costes de funcionamiento. Los nombres de los beneficiarios y el importe de las subvenciones son comunicados por la Comisi(cid:243)n al Parlamento cada aæo en el «informe sobre los beneficiarios de las subvenciones de la Parte A». La lista correspondiente a 1998 puede encontrarse en EUROPA, el servidor de Internet de la Comisi(cid:243)n, en la siguiente direcci(cid:243)n: http://europa. eu. int/comm/secretariat_general/sgc/info_subv/beneficiaries_en. htm. La lista de beneficiarios de una subvenci(cid:243)n bajo la l(cid:237)nea A-3021 para 1999 se comunicarÆ al Parlamento antes del finales de mayo de 2000. Mientras tanto, aparte de las 14 organizaciones mencionadas por la Autoridad Presupuestaria en sus observaciones sobre la l(cid:237)nea presupuestaria A-3021, se env(cid:237)a una lista de los beneficiarios directamente a Su Seæor(cid:237)a y a la Secretar(cid:237)a del Parlamento. La Comisi(cid:243)n tendrÆ que dejar a Su Seæor(cid:237)a decidir por s(cid:237) mismo cuÆles de estas organizaciones se incluyen en su definici(cid:243)n de «federalistas». La elecci(cid:243)n por parte de la Comisi(cid:243)n de los proyectos que deben financiarse se basa en la finalidad de la propia acci(cid:243)n y no en los objetivos pol(cid:237)ticos de la organizaci(cid:243)n que apoya los proyectos. La Comisi(cid:243)n no estÆ por lo tanto en condiciones de informar a Su Seæor(cid:237)a de cuÆles de las organizaciones que reciben una subvenci(cid:243)n para un proyecto tienen como objetivo la creaci(cid:243)n de una federaci(cid:243)n, puesto que no poseen los datos solicitados. AdemÆs, la Comisi(cid:243)n apoya acciones del movimiento europeo y de la federaci(cid:243)n internacional de casas de Europa (FIME), que aspiran a despertar un diÆlogo sobre conceptos europeos (ideas), tal como solicita el Parlamento Europeo y se establece en el comentario a la l(cid:237)nea presupuestaria B3-301


title: WRITTEN QUESTION E-0273/00 by Paulo Casaca (PSE) to the Commission. Theoretical basis of Eurostat's PPP data.

eurovoc_concepts:
Eurostat
comparative study
econometrics
euro area
gross domestic product
purchasing power parity
statistical method

formats: html pdf print

text: C 330 E/114 Official Journal of the European Communities EN 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/127) WRITTEN QUESTION E-0273/00 by Paulo Casaca (PSE) to the Commission (7 February 2000) Subject: Theoretical basis of Eurostat(cid:146)s PPP data In its reply to question E-2218/99 (1) the Commission takes the view that using PPP in Community rules in countries which have adopted the euro is (cid:145)completely correct(cid:146) and a reflection of (cid:145)current practice(cid:146). Can the Commission quote a single reference from economic theory which supports the practice of using PPP in order to compare the GDP prices of countries which use the same currency? (1) OJ C 219 E, 1. 8. 2000, p. 124. Answer given by Mr Solbes Mira on behalf of the Commission (30 March 2000) International comparisons of gross domestic product (GDP) in real terms are only possible if the following three conditions are met: the definition of GDP must be the same, GDP must be expressed in the same monetary unit, and it must be evaluated at the same price level. GDP estimates, both for Member States and for other countries, generally meet the first condition but do not meet the other two because they are expressed in the national currency and are evaluated in accordance with the prices of the country in question. The use of purchasing power parities (PPPs) allows these last two conditions to be met. It seems therefore that where two Member States share the same national currency, or where this currency has a fixed and intangible parity with another currency, PPPs are still useful because in this case the first two conditions are met but the third (price levels) is not always. Moreover, even if price differences were to diminish in future (price convergence) as a result of the internal market and European monetary union, the experience of the United States or of Belgium and Luxembourg shows that significant differences between regional or national price levels could continue to exist for a long time. Similarly, PPPs are used to compare the GDPs of countries such as the United States and Argentina, even though the Argentine peso has a fixed peg to the American dollar (1 peso = 1 $). In the United States, the use of regional PPPs was recommended for poverty comparisons. In addition, the Federal Government uses PPPs to carry out cost-of-living adjustments for its employees who work in different places of employment throughout the United States. It therefore seems that the realisation of European monetary union in no way eliminates the significance of the use of PPPs at European level; on the contrary, these will continue to represent a valuable economic tool. (2000/C 330 E/128) WRITTEN QUESTION E-0274/00 by Paulo Casaca (PSE) to the Commission (7 February 2000) Subject: Use of PPPs for the purpose of regional policy In its reply to question E-2218/99 (1) the Commission takes the view that the use of PPPs in Community rules and, in particular, in the rules relating to regional policy is (cid:145)completely correct(cid:146) and reflects (cid:145)current practice(cid:146), and it backs up this view by claiming that its methodology is accepted by the OECD and the UN


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 291/2000 της Επιτροπής, της 7ης Φεβρουαρίου 2000, για τροποποίηση των αντιπροσωπευτικών τιμών και των προσθέτων εισαγωγικών δασμών ορισμένων προϊόντων του τομέα της ζάχαρης

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar

formats: pdf print

text: L 33/10 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 8. 2. 2000 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 291/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 7ης Φεβρουαρίου 2000 για τροποποίηση των αντιπροσωπευτικών τιµών και των προσθέτων εισαγωγικών δασµών ορισµένων προϊόντων του τοµέα της ζάχαρης Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 2038/1999 του Συµβουλίου, της 13ης Σεπτεµβρίου 1999, περί κοινής οργανώσεως της αγοράς στον τοµέα της ζάχαρης (1), τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1423/95 της Επιτροπής, της 23ης Ιου- νίου 1995, περί καθορισµού των λεπτοµερειών εφαρµογής για την εισαγωγή προϊόντων του τοµέα της ζάχαρης άλλων από τις µελάσ- σες (2), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 624/98 (3), και ιδίως το άρθρο 1 παράγραφος 2 δεύτερο εδάφιο και το άρθρο 3 παράγραφος 1, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) Οι αντιπροσωπευτικές τιµές και οι πρόσθετοι εισαγωγικοί δασµοί που εφαρµόζονται στη λευκή ζάχαρη, στην ακατέρ- γαστη ζάχαρη και ορισµένα σιρόπια έχουν καθορισθεί τελευ- ταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1441/1999 της Επι- τροπής (4), όπως τροποποιήθηκε από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 72/2000 (5). (2) Από την εφαρµογή των κανόνων και των λεπτοµερειών καθορισµού που υπενθυµίζονται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1423/95, τα στοιχεία τα οποία διαθέτει, θα πρέπει να τρο- ποποιούν τα ισχύοντα ποσά σύµφωνα µε το παράρτηµα του παρόντος κανονισµού. ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι αντιπροσωπευτικές τιµές και οι πρόσθετοι εισαγωγικοί δασµοί που εφαρµόζονται στα προϊόντα που αναφέρονται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1423/95 καθορίζονται όπως αναγράφεται στο παράρτηµα. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 8 Φεβρουαρίου 2000. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 7 Φεβρουαρίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 252 της 25. 9. 1999, σ. 1. (2) ΕΕ L 141 της 24. 6. 1995, σ. 16. (3) ΕΕ L 85 της 20. 3. 1998, σ. 5. (4) ΕΕ L 166 της 1. 7. 1999, σ. 77. (5) ΕΕ L 10 της 14. 1. 2000, σ. 8. 8. 2. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 33/11 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ στον κανονισµό της Επιτροπής, της 7ης Φεβρουαρίου 2000, για τροποποίηση των αντιπροσωπευτικών τιµών και πρόσθετων δασµών που εφαρµόζονται κατά την εισαγωγή της λευκής ζάχαρης, της ακατέργαστης ζάχαρης, και των προϊόντων του κωδικού ΣΟ 1702 90 99 Κωδικός ΣΟ 1701 11 10 (1) 1701 11 90 (1) 1701 12 10 (1) 1701 12 90 (1) 1701 91 00 (2) 1701 99 10 (2) 1701 99 90 (2) 1702 90 99 (3) Αντιπροσωπευτική τιµή ανά 100 χιλιόγραµµα καθαρού βάρους του εν λόγω προϊόντος Πρόσθετος δασµός ανά 100 χιλιόγραµµα καθαρού βάρους του εν λόγω προϊόντος (σε EUR) 15,60 15,60 15,60 15,60 16,27 16,27 16,27 0,16 8,72 15,03 8,49 14,51 19,02 13,57 13,57 0,48 (1) Καθορισµός για τον αντιπροσωπευτικό ποιοτικό τύπο όπως ορίζεται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 431/68 του Συµβουλίου (ΕΕ L 89 της 10. 4. 1968, σ. 3) όπως τροποποιήθηκε. (2) Καθορισµός για τον αντιπροσωπευτικό ποιοτικό τύπο όπως ορίζεται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 793/72 του Συµβουλίου (ΕΕ L 94 της 21. 4. 1972, σ. 1). (3) Καθορισµός ανά 1 % της περιεκτικότητας σε σακχαρόζη


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0254/00 von Daniel Hannan (PPE-DE) an die Kommission. Kabinette der Kommissionsmitglieder.

eurovoc_concepts:
European Commissioner
European civil service
wage cost

text: C 374 E/46 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/053) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0252/00 von Daniel Hannan (PPE-DE) an die Kommission (7. Februar 2000) Betrifft: Nebent(cid:228)tigkeit Wie hoch ist die Anzahl der Mitarbeiter der Kommission, die einer gem(cid:228)(cid:223) dem Beamtenstatut zustim- mungspflichtigen Nebent(cid:228)tigkeit nachgehen, und wie viele wurden angewiesen, eine bestimmte T(cid:228)tigkeit dieser Art aufzugeben oder darauf zu verzichten? Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (24. M(cid:228)rz 2000) Nach Artikel 12 des Statuts m(cid:252)ssen die Beamten sich jeder Nebent(cid:228)tigkeit enthalten, die dem Ansehen ihres Amtes abtr(cid:228)glich sein k(cid:246)nnte. Hinzu kommt, da(cid:223) ein Beamter, der eine Nebent(cid:228)tigkeit gegen Entgelt oder ohne Entgelt aus(cid:252)ben oder einen Auftrag au(cid:223)erhalb der Gemeinschaft (cid:252)bernehmen will, hierf(cid:252)r die Zustimmung der Anstellungsbeh(cid:246)rde einholen mu(cid:223). Diese Zustimmung ist zu verweigern, wenn die T(cid:228)tigkeit oder der Auftrag die Unabh(cid:228)ngigkeit des Beamten oder die T(cid:228)tigkeit der Gemeinschaften beeintr(cid:228)chtigen kann. In den letzten f(cid:252)nf Jahren wurden 677 Antr(cid:228)ge auf Zustimmung zur Aus(cid:252)bung einer Nebent(cid:228)tigkeit gestellt. Sie betrafen vor allem Lehrt(cid:228)tigkeiten an Universit(cid:228)ten, Auftritte auf Konferenzen und Seminaren sowie die Mitarbeit in verschiedenen Gremien in Wissenschaft, Verwaltung und Kultur, also in Stiftungen, Vereinen und sonstigen Einrichtungen, deren T(cid:228)tigkeiten den Interessen der Kommission bzw. der Gemeinschaft nicht zuwiderlaufen. In vier F(cid:228)llen wurden Antr(cid:228)ge auf Zustimmung zur Aus(cid:252)bung einer Nebent(cid:228)tigkeit abgelehnt. (2000/C 374 E/054) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0254/00 von Daniel Hannan (PPE-DE) an die Kommission (7. Februar 2000) Betrifft: Kabinette der Kommissionsmitglieder K(cid:246)nnen die Mitglieder der Kommission eine Aufstellung ihrer Kabinettsmitglieder vorlegen? Wie hoch ist pro Kabinett der Gesamtbetrag der Geh(cid:228)lter? Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (16. M(cid:228)rz 2000) Eine Liste aller Kabinettsmitglieder der Kommission wird dem Herrn Abgeordneten und dem General- sekretariat des Parlaments direkt (cid:252)bermittelt. Die Liste findet sich im (cid:252)brigen auch in ver(cid:246)ffentlichten Dokumenten. 28. 12. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 374 E/47 Die Dienstbez(cid:252)ge f(cid:252)r die einzelnen Kabinette ergeben die nachstehenden monatlichen Gesamtbetr(cid:228)ge: Pr(cid:228)sident Prodi Vizepr(cid:228)sident Kinnock Vizepr(cid:228)sidentin de Palacio Kommissionsmitglied Monti Kommissionsmitglied Fischler Kommissionsmitglied Liikanen Kommissionsmitglied Bolkestein Kommissionsmitglied Busquin Kommissionsmitglied Solbes Mira Kommissionsmitglied Nielson Kommissionsmitglied Verheugen Kommissionsmitglied Patten Kommissionsmitglied Lamy Kommissionsmitglied Byrne Kommissionsmitglied Barnier Kommissionsmitglied Reding Kommissionsmitglied Schreyer Kommissionsmitglied Wallstr(cid:246)m Kommissionsmitglied Vitorino Kommissionsmitglied Diamantopoulou (in Euro) 153 788 84 227 79 279 65 331 83 968 69 545 76 567 73 153 80 744 79 906 78 027 75 578 72 674 77 868 91 579 73 895 85 659 74 982 85 047 79 741 Hierbei handelt es sich um die Nettodienstbez(cid:252)ge der Beamten der Laufbahngruppen A, B, C und D sowie anderer den Kabinetten zugeteilter Bediensteter. Die Nettodienstbez(cid:252)ge setzen sich zusammen aus dem Grundgehalt, das sich nach der Laufbahngruppe und der Dienstaltersstufe richtet, sowie den Erziehungs- und sonstigen Familienzulagen f(cid:252)r Beamte mit unterhaltsberechtigten Familienangeh(cid:246)rigen, gegebenenfalls der Auslandszulage sowie der pauschalen Kabinettszulage f(cid:252)r C-Beamte. Ebenfalls ber(cid:252)cksichtigt sind bei den Nettodienstbez(cid:252)gen die Beitr(cid:228)ge f(cid:252)r die soziale Sicherheit, die Gemeinschaftssteuer und die von den Beamten zu entrichtende Krisenabgabe. (2000/C 374 E/055) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0260/00 von Erik Meijer (GUE/NGL) an die Kommission (7. Februar 2000) Betrifft: Bek(cid:228)mpfung des Alkoholmi(cid:223)brauchs bei im Zivilluftverkehr t(cid:228)tigen Piloten Hat die Kommission Kenntnis von dem Vorfall auf dem Flughafen Schiphol 1. (Niederlande) vom 15. 1. 2000, wo ein Pilot der Royal Air Maroc, der mit 125 Passagieren auf dem Weg nach Tanger war, im letzten Augenblick am Fliegen gehindert und bei der Kontrolle ein Alkoholspiegel von 2,2 Promille festgestellt wurde, wobei darauf hinzuweisen ist, da(cid:223) schon 0,2 Promille (weniger als 1 Glas) mit einem zeitweiligen Flugverbot und 0,6 Promille sogar mit dem Entzug des Pilotenscheins bestraft werden sollte? 2. Hat die Kommission ferner die Artikel (cid:132)Piloten geregeld controleren op alcoholgebruik(cid:147) und (cid:132)Brevet dronken vlieger ten onrechte niet ingetrokken(cid:147) zur Kenntnis genommen, die am 17. 1. 2000 in den niederl(cid:228)ndischen Tageszeitungen (cid:132)De Volkskrant(cid:147) bzw. (cid:132)Trouw(cid:147) erschienen? 3. Kann die Kommission mitteilen, wie h(cid:228)ufig derartige Vorf(cid:228)lle in den vergangenen f(cid:252)nf Jahren im Zusammenhang mit Flugzeugen, die Flugh(cid:228)fen in Mitgliedstaten der Europ(cid:228)ischen Union anflogen, waren? H(cid:228)lt die Kommission es auch f(cid:252)r unannehmbar, da(cid:223) derartige Vorf(cid:228)lle auf europ(cid:228)ischen Flugh(cid:228)fen 4. noch immer m(cid:246)glich sind? 5. Kann die Kommission mitteilen, ob es zur Zeit in der Europ(cid:228)ischen Union bereits hinreichende Bestimmungen bez(cid:252)glich Alkoholkontrollen beim fliegenden Personal gibt und wie die Einhaltung dieser Bestimmungen wirksam (cid:252)berwacht wird?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0249/00 υποβολή: Daniel Hannan (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Συνταξιοδοτικέςποχρεώσεις.

eurovoc_concepts:
European official
administrative expenditure (EU)
commitment of expenditure
management accounting
pension scheme
regulations for civil servants
supplementary pension

text: C 330 E/110 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 21. 11. 2000 Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (9 Marti·oy 2000) O kauorismo·w me ton kanonismo· toy Symboyli·oy (EK) ariu. 660/1999 thw 22 Noembri·oy 1999, gia thn tropopoi·hsh toy kanonismoy· (EOK) ariu. 2075/92 (1), tvn katvfli·vn eggy·hshw poy uespi·suhkan gia ton kapno· thw oma·daw thw poikili·aw VII (Kateri·nh) sthn Itali·a gia tiw esodei·ew 1999, 2000 kai 2001 aitiologei·tai ba·sei eno·w ek tvn basikv·n sto·xvn thw metarry·umishw thw Koinh·w Orga·nvshw Agora·w (KOA) toy kapnoy· to 1998, poy ei·nai h ana·gkh epanaprosanatolismoy· thw paragvgh·w prow tiw poikili·ew poy e·xoyn th megaly·terh zh·thsh sthn agora·. Sto plai·sio tvn diata·jevn toy a·ruroy 9, para·grafow 4 toy kanonismoy· (EOK) ariu. 2075/92 toy Symboyli·oy thw 30hw Ioyni·oy 1992, gia thn koinh· orga·nvsh agora·w ston tome·a toy akate·rgastoy kapnoy· (2), ta kra·th me·lh mporoy·n na zhth·soyn apo· thn Epitroph· na toyw epitrapei· h metafora· tvn posoth·tvn katvfli·oy eggy·hshw stiw dia·forew oma·dew poikiliv·n. H Epitroph· ejeta·zei tiw aith·seiw metafora·w kai ele·gxei, v·ste oi en lo·gv aith·seiw na mh synepa·gontai symplhrvmatike·w dapa·new metajy· tvn oma·dvn poikiliv·n poy epibary·noyn to Eyrvpai¤ko· Gevrgiko· Tamei·o Prosanatolismoy· kai Eggyh·sevn (EGTPE) kai na mhn prokaloy·n ay·jhsh toy synolikoy· katvfli·oy eggy·hshw ka·ue kra·toyw me·loyw. Me·xri sh·mera, h Epitroph· den e·labe kami·a ai·thsh metafora·w apo· thn Itali·a o·son afora· thn oma·da VII (Kateri·nh), alla· ei·nai dynato·n na pragmatopoihuei· metafora· e·vw kai thn teleytai·a prouesmi·a gia th sy·nach tvn symba·sevn kallie·rgeiaw. (1) (2) EE L 83 thw 27. 3. 1999. EE L 215 thw 30. 7. 1992. (2000/C 330 E/123) GRAPTH ERVTHSH E-0249/00 ypobolh·: Daniel Hannan (PPE-DE) prow thn Epitroph· (7 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Syntajiodotike·w ypoxrev·seiw Poiew ei·nai oi paroy·sew ypoxrev·seiw gia toyw ypallh·loyw tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn; Poiew ei·nai oi ektimh·seiw tvn ypoxrev·sevn aytv·n gia to 2020; Poiew metarryumi·seiw ejeta·zontai poy na odhgoy·n se idivtiko· sy·sthma; Apa·nthsh toy k. Kinnock ej ono·matow thw Epitroph·w (17 Marti·oy 2000) Sy·mfvna me pro·sfatew ektimh·seiw, oi ypoxrev·seiw gia synta·jeiw toy prosvpikoy· tvn Koinoth·tvn, sympe- rilambanome·nvn thw Epitroph·w, toy Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy, ane·rxontai se 14 100 ekat. € sta te·lh toy 1997 kai se 22 200 ekat. € (xvri·w plhuvrismo·) sta te·lh toy 2020. Oi anvte·rv ektimh·seiw proky·ptoyn apo· ypologismoy·w analogistikoy· isodyna·moy basizo·menew, metajy· a·llvn, se pragmatiko· epito·kio 2,5 % gia olo·klhrh th xronikh· peri·odo. O pi·nakaw unhsimo·thtaw katarti·sthke apo· thn etairei·a Klynveld Peat Marwick Goerdeler (KPMG), me ro·lo analogisth·, gia toyw skopoy·w thw ajiolo·ghshw. To pauhtiko· prosdiori·sthke vw oi «kauorisme·new ypoxrev·seiw paroxh·w» poy o ergodo·thw ypoxreoy·tai na dhlv·sei sto fy·llo isologismoy· ba·sei toy dieunoy·w logistikoy· proty·poy ariu. 19. H Epitroph· den ejeta·zei tyxo·n prota·seiw sxetika· me sy·sthma syntajiodo·thshw poy ua kate·lhge se idivtikh· asfa·lish


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0248/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. EU:n ja Etelä-Afrikan välisen kauppasopimuksen vaikutukset Kreikan maataloustuotteisiin.

eurovoc_concepts:
Greece
Italy
South Africa
fresh fruit
fresh vegetable
fruit product
protective clause
trade agreement (EU)
vegetable product

text: 28. 12. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 374 E/45 Tarkoituksena on, ett(cid:228) kiinti(cid:246)todistukset k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n kokonaan. Jos jonkun tuottajaryhmittym(cid:228)(cid:228)n kuuluvan tuottajan sato j(cid:228)(cid:228) toimitettavaa enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) pienemm(cid:228)ksi yhden tai useamman viljelysopimuksen yhteydess(cid:228), tukikelpoisiin toimituksiin voidaan lukea jonkun toisen ryhmittym(cid:228)(cid:228)n kuuluvan tuottajan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 2848/98 ja etenkin sen 11, 22 ja 24 artiklan soveltamista. Tuottajaryhmittym(cid:228)n kiinti(cid:246)todistukseen merkitty m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ei kuitenkaan saa ylitty(cid:228). t(cid:228)lle my(cid:246)nnetyn kiinti(cid:246)n, jotka ylitt(cid:228)v(cid:228)t (1) EYVL L 358, 31. 12. 1998. (2000/C 374 E/052) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0248/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: EU:n ja Etel(cid:228)-Afrikan v(cid:228)lisen kauppasopimuksen vaikutukset Kreikan maataloustuotteisiin Kauppaa ja muita asioita koskeva yhteisty(cid:246)sopimus, jonka Euroopan unioni ja Etel(cid:228)-Afrikka ovat allekir- joittaneet, on her(cid:228)tt(cid:228)nyt vakavaa huolestumista siit(cid:228), miten se vaikuttaa unionin etel(cid:228)isten maiden tuoreiden hedelmien ja vihannesten sek(cid:228) hedelm(cid:228)- ja vihannesjalosteiden kauppaan. N(cid:228)it(cid:228) huolia ovat tuoneet esiin niin Italia kuin Kreikka. Kreikan kohdalla kyse on persikka- ja aprikoosis(cid:228)ilykkeist(cid:228), hedelm(cid:228)salaateista ja -mehuista sek(cid:228) kreikkalaisista (cid:148)Valencia(cid:148)-appelsiineista, joiden tuonti markkinoille osuu osittain yksiin Etel(cid:228)-Afrikan tuotannon kanssa. Onko komissio EU:n ja Etel(cid:228)-Afrikan v(cid:228)list(cid:228) sopimusta tehdess(cid:228)(cid:228)n ottanut huomioon, miten se vaikuttaa Kreikan ja Italian tuoreiden hedelmien ja vihannesten sek(cid:228) hedelm(cid:228)- ja vihannesjalosteiden kauppaan? Aikooko se s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)(cid:228) toimia (poikkeukset, tullimy(cid:246)nnytysten rajoittaminen jne. ) t(cid:228)m(cid:228)n sopimuksen ep(cid:228)suo- tuisien seurausten v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2000) Neuvosto oli t(cid:228)ysin tietoinen hedelm(cid:228)- ja vihannesalan herkkyydest(cid:228), kun se laati komission neuvottelu- valtuudet ennen yhteis(cid:246)n ja Etel(cid:228)-Afrikan v(cid:228)lisen kauppaa, kehityst(cid:228) ja yhteisty(cid:246)t(cid:228) koskevan sopimuksen neuvottelujen aloittamista. N(cid:228)in ollen neuvosto j(cid:228)tti yleisesti ottaen alan kaikkein herkimpien tuotteiden kaupan vapauttamatta ja hyv(cid:228)ksyi ainoastaan joissakin erityistapauksissa tariffikiinti(cid:246)t, joiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t asetettiin nykyisten kauppavir- tojen perusteella. Komissio neuvotteli vapautuksesta niiden v(cid:228)hemm(cid:228)n herkkien tuotteiden osalta, joiden kaupan vapautta- misen neuvoston hyv(cid:228)ksyi. Vapautus toteutettaisiin mahdollisimman my(cid:246)h(cid:228)(cid:228)n, jotta ala saisi kohtuullisesti aikaa valmistautua uuteen tilanteeseen. Parlamentin j(cid:228)senen olisi otettava huomioon sopimuksen liitteen(cid:228) olevan maataloustuotteiden kiinti(cid:246)it(cid:228) koskevan yhteisen julistuksen 2 kohta, jossa todetaan, ett(cid:228) Etel(cid:228)-Afrikka sopii hallinnoivansa tasapainote- tusti yhteis(cid:246)(cid:246)n suuntautuvaa erityisesti hedelm(cid:228)valmisteiden (persikat, p(cid:228)(cid:228)ryn(cid:228)t ja aprikoosit) vienti(cid:228)(cid:228)n. Lopuksi komissio haluaa kiinnitt(cid:228)(cid:228) parlamentin j(cid:228)senen huomion sopimuksen 15 artiklaan, joka sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) maataloustuotteita koskevan yleisen suojalausekkeen. Kumpi tahansa sopimuspuoli voi aloittaa suojatoi- menpiteiden toteuttamisen t(cid:228)m(cid:228)n lausekkeen mukaisesti, jos tuonti aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vakavia h(cid:228)iri(cid:246)it(cid:228) kyseisen osapuolen markkinoilla


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0247/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Varojen pidättäminen tupakantuottajien palkkioista yhteisön tupakkatutkimus- ja tiedotusrahastoa varten.

eurovoc_concepts:
Greece
agricultural guidance
smoking
tobacco
use of aid

text: 26. 1. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 26 E/23 Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (8. maaliskuuta 2000) Komissio seuraa tarkasti Kuuban ihmisoikeustilannetta, erityisesti toisinajattelijoiden tapausta, Havannassa olevien j(cid:228)senvaltioiden suurl(cid:228)hetyst(cid:246)jen ja komission edustajista koostuvan ihmisoikeusty(cid:246)ryhm(cid:228)n suorit- taman tarkkailun avulla. Yhteis(cid:246) on s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti ilmaissut Kuuban viranomaisille vastalauseensa poliittis- ten toisinajattelijoiden ja aktivistien kohtelusta julkilausumien avulla ja l(cid:228)hestym(cid:228)ll(cid:228) asiassa paikallisviran- omaisia. Komissio on tietoinen mainittujen toisinajattelijoiden viime kuukausina tapahtuneista pid(cid:228)tyksist(cid:228). Komis- sion saamien tietojen mukaan suurin osa tapauksista on ollut lyhyit(cid:228) pid(cid:228)tyksi(cid:228) (Kuuban ihmisoikeus- ryhmien mukaan oikeudenk(cid:228)ynti(cid:228) odottavia vankeja on noin yksitoista 262:sta), mutta komission mielest(cid:228) niiden merkityst(cid:228) ei silti pid(cid:228) aliarvioida. Komissio sai tiedon my(cid:246)s Osvaldo PayÆn ja Hector Palaciosin pid(cid:228)tyksist(cid:228) 25. tammikuuta 2000 ja vapauttamisesta turvallisuusviranomaisten kuulustelun j(cid:228)lkeen. T(cid:228)m(cid:228)n perusteella yhteis(cid:246) p(cid:228)(cid:228)tti olla t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa ryhtym(cid:228)tt(cid:228) virallisiin toimiin asiassa. Komissio jatkaa kuitenkin ihmisoikeuksien edist(cid:228)mist(cid:228) koskevaa ty(cid:246)t(cid:228) Kuubassa yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja aikoo k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) hyv(cid:228)kseen kaikki tilaisuu- det ottaa asia esille Kuuban viranomaisten kanssa. (2001/C 26 E/027) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0247/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Varojen pid(cid:228)tt(cid:228)minen tupakantuottajien palkkioista yhteis(cid:246)n tupakkatutkimus- ja tiedotusrahastoa varten Euroopan parlamentti on 17. 7. 1997 (1) antamassaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmassa, yhteist(cid:228) markkinaj(cid:228)rjestely(cid:228), asettanut tupakkatutkimus- korotuksen ehdoksi sen, ett(cid:228) komissio toimittaa tiedot kyseisen rahaston t(cid:228)h(cid:228)nastisesta toiminnasta. joka koski raakatupakka-alan ja tiedotusrahastolle suoritettavan pid(cid:228)tyksen Onko tupakkatutkimus- 1. olemassa julkaistuja tietoja? Mit(cid:228) ohjelmia on rahoitettu t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) Kreikkaa varten? ja tiedotusrahaston vuosina 1993(cid:129)1998 pid(cid:228)tt(cid:228)mien varojen k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) Ottaen huomioon, ettei neuvoston asetuksella (EY) N:o 1636/98 (2)p(cid:228)(cid:228)tetyn tupakkatutkimus- ja 2. tiedotusrahastolle pid(cid:228)tett(cid:228)vien varojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n korottamisesta ole annettu soveltamisasetusta, aikooko komissio tutkia mahdollisuutta j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) pid(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) varoja kyseiselle rahastolle vuonna 1999 tupakantuotta- jien palkkioista? (1) EYVL C 286, 22. 9. 1997, s. 237. (2) EYVL L 210, 28. 7. 1998, s. 23. Franz Fischlerin komission puolesta antama t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228) vastaus (3. huhtikuuta 2000) Komissio julkaisi 1. hein(cid:228)kuuta 1994 ja 30. huhtikuuta 1996 ehdotuspyynn(cid:246)t, 1. jotka koskivat raakatupakka-alan yhteisest(cid:228) markkinaj(cid:228)rjestelyst(cid:228) 30. kes(cid:228)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2075/92 (1) 13 artiklan mukaisesti perustetun yhteis(cid:246)n tupakkatutkimus- ja tiedotusrahaston tiedotus- ja tutkimustoimintaa. Ensimm(cid:228)isen ehdotuspyynn(cid:246)n yhteydess(cid:228) hyv(cid:228)ksyttiin kolme tutkimushanketta, miljoonaa euroa yhteis(cid:246)n rahoitusta. Toisen ehdotuspyynn(cid:246)n j(cid:228)lkeen valittiin kuusi hanketta, yhteis(cid:246)n rahoitusosuus oli 6,5 miljoonaa euroa. joille my(cid:246)nnettiin 5,9 joissa C 26 E/24 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 26. 1. 2001 Ensimm(cid:228)isen ehdotuspyynn(cid:246)n yhteydess(cid:228) valittiin 11 tiedotushanketta ja toisen ehdotuspyynn(cid:246)n yhtey- dess(cid:228) seitsem(cid:228)n hanketta. Yhteis(cid:246)n rahoitusosuudet olivat vastaavasti 5,5 miljoonaa euroa ja 7,9 miljoonaa euroa. Mit(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)iden ehdotuspyynt(cid:246)jen yhteydess(cid:228) hyv(cid:228)ksytyist(cid:228) hankkeista ei ole toteutettu kokonaan Kreikassa. 2. Varojen pid(cid:228)tt(cid:228)misest(cid:228) rahastolle satovuonna 1999 komissio muistuttaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228), ett(cid:228) neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2075/92 13 artiklan muuttamisesta 20. hein(cid:228)kuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1636/98 m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n palkkiosta pid(cid:228)tett(cid:228)v(cid:228) prosenttiosuus, ja asetusta sovelletaan satovuodesta 1999. Kyseess(cid:228) ei siis ole oikeudellisesti s(cid:228)(cid:228)ntelem(cid:228)t(cid:246)n tilanne, vaan pid(cid:228)tyksest(cid:228) on annettu soveltamiss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset. (1) EYVL L 215, 30. 7. 1992. (2001/C 26 E/028) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0255/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: McDonald-raportti lokakuuta 1999 ilmestyneess(cid:228) numerossa viitattiin McDonald-raporttiin. Mik(cid:228) on Sunday Timesin 3. komission j(cid:228)sen Kinnockin arvio t(cid:228)st(cid:228) raportista h(cid:228)nen suunnitellessaan komission uudistamista liittyen erityisesti a) petossyytteisiin ja b) ty(cid:246)skentelymentaliteettiin? Onko yhteis(cid:246) rahoittanut kyseist(cid:228) tutkimusta? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (22. maaliskuuta 2000) Raportti, johon parlamentin j(cid:228)sen viittaa, on samaa aihetta koskevan vuonna 1993 toteutetun tutkimuksen seurantakertomus. Siin(cid:228) arvioidaan, ovatko yhteis(cid:246)n laajentuminen tai muut tapahtumat vaikuttaneet ja kuinka paljon ne ovat vaikuttaneet komission henkil(cid:246)st(cid:246)n asennoitumiseen ty(cid:246)nantajaansa, omaan ase- maansa tai ty(cid:246)toveriensa asemaan. T(cid:228)llaiset arvioinnit voivat olla hy(cid:246)dyllisi(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)ess(cid:228) siit(cid:228), kuinka ty(cid:246)h(cid:246)notto uusista j(cid:228)senvaltioista tulevaisuudessa hoidetaan tai kuinka henkil(cid:246)st(cid:246)politiikkaan tehd(cid:228)(cid:228)n hy(cid:246)dyllisi(cid:228) muutoksia. McDonald-raportin p(cid:228)(cid:228)telmien mukaan nimenomaan komission ty(cid:246)ntekij(cid:246)ille ominaisia muutoksia oli v(cid:228)h(cid:228)n. Useimmat seikat johtuvat laajemmista yhteiskunnallisista muutoksista, jotka koskevat esimerkiksi ty(cid:246)nantajien velvollisuuksia, naisten asemaa ty(cid:246)paikalla tai sosiaalisia normeja. Raportti otettiin kuitenkin huomioon laadittaessa komission uudistamista koskevaa valkoista kirjaa (1). jotka parlamentin j(cid:228)sen Esimerkkein(cid:228) voidaan mainita henkil(cid:246)st(cid:246)n motivaatio ja ty(cid:246)skentelyasenne, mainitsi kysymyksess(cid:228)(cid:228)n. Ansioperusteisen urakehityksen ja entist(cid:228) paremman hallinnoinnin korostaminen kuuluvat muiden muassa toimiin, joiden avulla tunnustetaan ansioituneet ty(cid:246)suoritukset ja saavutetaan McDonaldin suosittelemat olosuhteet. Sunday Times kuvaili parlamentin j(cid:228)senen kysymyksess(cid:228)(cid:228)n mainitsemia petossyyt(cid:246)ksi(cid:228) (cid:148)h(cid:228)m(cid:228)riksi, mutta usein perusteettomiksi(cid:148). Esitetyt syyt(cid:246)kset ja ep(cid:228)ilyt, joista on riitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) n(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), tutkitaan ja k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n asianmukaisesti. Komissio teki McDonaldin kanssa sopimuksen tutkimuksen tekemisest(cid:228), ja h(cid:228)nelle maksettiin sen mukai- sesti. (1) KOM(2000) 10 lopullinen


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0260/00 af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen. Imødegåelse af alkoholindtagelse blandt piloter i den civile luftfart.

eurovoc_concepts:
EU statistics
air law
air safety
alcohol
application of EU law
civil aviation
common transport policy
crew
legal basis
transport accident

text: 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/47 De samlede m(cid:229)nedlige lłnudgifter for de enkelte kabinetter fremg(cid:229)r af nedenst(cid:229)ende liste. Formand Romano Prodi N(cid:230)stformand Neil Kinnock N(cid:230)stformand Loyola de Palacio Kommiss(cid:230)r Mario Monti Kommiss(cid:230)r Franz Fischler Kommiss(cid:230)r Erkki Liikanen Kommiss(cid:230)r Frederik Bolkestein Kommiss(cid:230)r Philippe Busquin Kommiss(cid:230)r Pedro Solbes Mira Kommiss(cid:230)r Poul Nielson Kommiss(cid:230)r G(cid:252)nter Verheugen Kommiss(cid:230)r Christopher Patten Kommiss(cid:230)r Pascal Lamy Kommiss(cid:230)r David Byrne Kommiss(cid:230)r Michel Barnier Kommiss(cid:230)r Viviane Reding Kommiss(cid:230)r Michaele Schreyer Kommiss(cid:230)r Margot Wallstr(cid:246)m Kommiss(cid:230)r Antonio Vitorino Kommiss(cid:230)r Anna Diamantopoulou (i EUR) 153 788 84 227 79 279 65 331 83 968 69 545 76 567 73 153 80 744 79 906 78 027 75 578 72 674 77 868 91 579 73 895 85 659 74 982 85 047 79 741 De anfłrte belłb repr(cid:230)senterer nettolłnningerne for de tjenestem(cid:230)nd i lłnklasse A, B, C og D og for de łvrige ansatte, der er tilknyttet kabinetterne. Nettolłnnen best(cid:229)r af grundlłnnen, som afh(cid:230)nger af grad og anciennitet, af eventuelle uddannelses- og familietill(cid:230)g, som udbetales til de tjenestem(cid:230)nd, der som forsłrgere er berettigede hertil, af udlandstill(cid:230)g, hvor dette er relevant, samt af det faste kabinetstill(cid:230)g for C-tjenestem(cid:230)nd. Ved nettolłnnen er der ogs(cid:229) taget hensyn til de belłb, tjenestem(cid:230)ndene skal betale, s(cid:229)som bidrag til den sociale sikringsordning, EU-skat og s(cid:230)rlig kriseafgift. (2000/C 374 E/055) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0260/00 af Erik Meijer (GUE/NGL) til Kommissionen (7. februar 2000) Om: Imłdeg(cid:229)else af alkoholindtagelse blandt piloter i den civile luftfart 1. Har Kommissionen kendskab til den episode i Schiphol lufthavnen i Nederlandene den 15. januar 2000, hvor en pilot fra Royal Air Maroc (cid:129) som var p(cid:229) vej til Tanger med 125 passagerer (cid:129) i sidste łjeblik blev holdt tilbage og ved kontrollen viste sig at have en alkoholpromille p(cid:229) 2,2 i blodet, mens 0,2 promille (under Øt glas) błr resultere i en błde og et midlertidigt flyveforbud og 0,6 promille endog inddragelse af flyvercertifikatet? Har Kommissionen kendskab til artiklerne »Piloten geregeld controleren op alcoholgebruik« og januar 2000 stod at l(cid:230)se i de 2. »Brevet dronken vlieger ten onrechte niet ingetrokken«, der den 17. nederlandske aviser »de Volkskrant« og »Trouw«? Kan Kommissionen oplyse, hvor ofte s(cid:229)danne episoder har fundet sted de sidste fem (cid:229)r med fly p(cid:229) et 3. tidspunkt, hvor de har anflłjet lufthavne i Den Europ(cid:230)iske Unions medlemsstater? Er Kommissionen enig i, at det er uacceptabelt, at s(cid:229)danne episoder stadig v(cid:230)k kan finde sted i 4. lufthavne i EU? 5. Kan Kommissionen oplyse, om der i łjeblikket allerede findes fyldestgłrende bestemmelser om kontrol med flypersonales alkoholindtagelse, og hvordan efterlevelsen af disse bestemmelser er organiseret p(cid:229) en effektiv m(cid:229)de? C 374 E/48 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 28. 12. 2000 6. a) Hvad błr der efter Kommissionens opfattelse fremover ske for at sikre, at: der i princippet fłres kontrol med flypersonalet i alle lufthavne? b) disse kontroller gennemfłres regelm(cid:230)ssigt og stikprłvevis? c) der gennemfłres kontroller p(cid:229) grundlag af internationalt fastsatte normer? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (4. april 2000) Kommissionen er bekendt med episoden i Schiphol lufthavn i kendskab til alle artikler om kontrol med piloters alkoholindtag. januar 2000, men har naturligvis ikke Der findes ikke for łjeblikket nogen EU-bestemmelser vedrłrende kontrol med piloters alkoholindtag. Den tilladte alkoholpromille varierer fra den ene medlemsstat til den anden. Dette g(cid:230)lder ogs(cid:229) konsekvenserne i tilf(cid:230)lde af overskridelse af promillen. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r kontrollen med piloters alkoholpromille, findes der s(cid:229) vidt Kommissionen bekendt ingen nationale bestemmelser om systematisk kontrol eller statistikker. Kommissionen kan s(cid:229)ledes ikke fremkomme med n(cid:230)rmere oplysninger om, hvor ofte s(cid:229)danne episoder forekommer. Kommissionen finder ligesom det (cid:230)rede medlem, at den slags episoder er uacceptable, da de direkte p(cid:229)virker luftfartssikkerheden. Derfor vedtog Kommissionen d. 24. marts 2000 et forslag til forordning, som bl. a. omfatter dette problem. Det drejer sig om f(cid:230)lles regler vedrłrende udstedelse af luftfartscertifikater og regler vedrłrende kom- merciel flytransport. I forslaget fasts(cid:230)ttes bes(cid:230)tningens ansvar (cid:129) dvs. piloternes og de łvrige bes(cid:230)tnings- medlemmers (cid:129) samt en r(cid:230)kke regler, herunder forbud mod at indtage alkohol inden for de sidste otte timer fłr młdetidspunktet for flyvningen og mod at p(cid:229)begynde denne med en alkoholpromille p(cid:229) over 0,2. Luftfartsselskabet har det fulde ansvar for, at disse bestemmelser anvendes korrekt, og vil blive underkastet kontrol fra de nationale myndigheders side. (2000/C 374 E/056) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0262/00 af Olivier Dupuis (TDI) til Kommissionen (2. februar 2000) Om: Olaf Kan Kommissionen oplyse, hvilke krav der stilles til personale, der ans(cid:230)ttes ved Olaf, og hvilke garantier der forlanges ang(cid:229)ende personalets uafh(cid:230)ngighed og moralske og professionelle kvalifikationer? Kan Kommissionen, s(cid:229)fremt de af interne informanter fremsatte beskyldninger viser sig at v(cid:230)re falske, oplyse, hvilke foranstaltninger den vil tr(cid:230)ffe over for disse personer, samt hvilken oprejsning der vil blive ydet de bagtalte personer? Skal en tjenestemand, der uds(cid:230)ttes for beskyldninger, efter Kommissionens opfattelse selv fłre sit eget forsvar, eller er det tv(cid:230)rt imod Kommissionens opgave at tr(cid:230)ffe de nłdvendige foranstaltninger til forsvar af den bagtalte person og at iv(cid:230)rks(cid:230)tte de relevante procedurer over for bagtalelsernes ophavsmand? Kan Kommissionen desuden oplyse, om ans(cid:230)ttelse ved Olaf og opstilling til et fagforeningsorgan efter dens opfattelse er foreneligt?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0245/00 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie. Restitutie van begrotingsmiddelen die verloren gaan door te geringe tabaksleveranties.

eurovoc_concepts:
agricultural quota
common agricultural policy
tobacco

text: C 374 E/44 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 28. 12. 2000 Het is normaal dat de voorziening in een vacature op het niveau van directeur-generaal de aandacht 2. van de politici gaande houdt; het zou dan ook ongewoon zijn, mochten er geen informele adviezen worden gegeven. Niettemin is het onmiskenbaar de Commissie die, na afloop van de selectieprocedure, het definitieve besluit tot benoeming neemt. Daarbij gaat zij objectief te werk en volgt zij de in de Instelling geldende regels inzake benoemingen, waarbij de sollicitaties aan een dubbel onderzoek worden onderworpen. 3. De heer JosØ Manuel Silva Rodriguez heeft na zijn benoeming inderdaad een brief verspreid onder het personeel van DG Landbouw. In deze brief is evenwel geen sprake van een dankbetuiging aan vice- voorzitter mevrouw Loyola de Palacio. De heer Silva Rodriguez heeft het in zijn brief alleen over het vertrouwen dat mevrouw de Palacio sedert hun eerste onderhoud in hem stelt. Ook de overige zes Commissieleden die hij in de loop van zijn carriŁre bij de Commissie heeft ontmoet, zijn in de brief vermeld. De vacante post van directeur-generaal Landbouw is bekendgemaakt bij de Commissie en bij de 4. overige Europese instellingen, overeenkomstig artikel 29, lid 1, sub a) en sub c) van het Statuut. De Commissie heeft zich bij de benoeming van topambtenaren steeds gehouden aan alle ter zake 5. geldende regels en aan haar besluit van 18 september 1999, en dat zal zij in de toekomst blijven doen. (2000/C 374 E/051) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0245/00 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (7 februari 2000) Betreft: Restitutie van begrotingsmiddelen die verloren gaan door te geringe tabaksleveranties Op grond van de verordeningen inzake de gemeenschappelijke marktordening voor tabak zijn wanneer na afloop van de levering van alle tabaksvariºteiten de totaal geleverde hoeveelheid lager is dat het totale aan dat land toegekende quotum geen aanvullende leveringen met premies tot de hoogte van het totale quotum toegestaan. Gezien het feit dat de productie, vooral vanwege ongunstige weersomstandigheden, vaak achterblijft bij het quotum en dat deze maatregel voor de leveranties alleen bewerkstelligt dat subsidies verloren gaan en het inkomen van de tabaksproducenten wordt verlaagd, kan de Commissie de volgende vragen beantwoorden: 1. Is zij van plan de mogelijkheid te onderzoeken van restitutie aan de tabakssector van de begrotings- middelen die vanwege te geringe tabaksleveranties verloren gaan? 2. Is zij bereid aanvullende leveringen met recht op premie toe te staan? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (20 maart 2000) De huidige communautaire regeling voor de tabakssector voorziet niet in de mogelijkheid dat aan die sector toegekende kredieten die door ontoereikende leveranties verloren gaan, alsnog aan die sector ten goede komen. Ten aanzien van tabaksleveranties met recht op de premie is in artikel 16, lid 1, van Verordening (EG) nr. 2848/98 van de Commissie van 22 december 1998 tot vaststelling van uitvoeringsbepalingen van Verordening (EEG) nr. 2075/92 van de Raad ten aanzien van de premieregeling, de productiequota en de aan de telersverenigingen toe te kennen specifieke steun in de sector ruwe tabak (1) bepaald dat de producent behoudens overmacht, op straffe van verlies van zijn recht op de premie, voor de soorten- groepen VI en VII uiterlijk op 30 april en voor de overige soortengroepen uiterlijk op 15 april van het jaar na dat van de oogst zijn volledige productie aan het bedrijf voor eerste bewerking moet leveren. Krachtens artikel 27, lid 4, van Verordening (EG) nr. 2848/98 verliest een producent van wie de productie ten gevolge van ongunstige weersomstandigheden bij een bepaalde oogst in zijn referentieperiode abnormaal laag was, echter niet het recht op zijn quotum. 28. 12. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 374 E/45 Om het voorts mogelijk te maken dat de productiequotumattesten volledig worden gebruikt wanneer in het kader van ØØn of meer teeltcontracten van een telersvereniging de oogst van een lid van die vereniging onder de te leveren maximumhoeveelheid blijft, mogen de hoeveelheden die een ander lid van die vereniging boven zijn individuele quotum heeft geproduceerd, worden meegerekend in de voor de premie in aanmerking komende leveringen, op voorwaarde dat de in het quotumattest van de betrokken telersvereniging vermelde hoeveelheid niet wordt overschreden, een en ander onverminderd het bepaalde in Verordening (EG) nr. 2848/98 en met name de artikelen 11, 22 en 24 daarvan. (1) PB L 358 van 31. 12. 1998. (2000/C 374 E/052) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0248/00 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (7 februari 2000) Betreft: Gevolgen van de handelsovereenkomst tussen de EU en Zuid-Afrika voor de Griekse landbouw- producten Er is grote ongerustheid ontstaan over de vraag welke gevolgen de overeenkomst inzake samenwerking op gebied van o. m. handel tussen de Europese Unie en Zuid-Afrika, zal hebben voor de verse en verwerkte groenten en fruit uit de zuidelijke landen van de Unie. Zowel Italiº als Griekenland hebben lucht gegeven aan hun bezorgdheid. Voor Griekenland gaat het met name om perziken en abrikozen in blik, vruchtenmacedoine en vruchtensappen, alsook om de Griekse (cid:132)Valencia(cid:148)-sinaasappelen, die ongeveer op hetzelfde ogenblik op de markt worden gebracht als de Zuid-Afrikaanse sinaasappelen. Heeft de Commissie bij de ondertekening van de overeenkomst tussen de EU en Zuid-Afrika rekening gehouden met de gevolgen die deze overeenkomst zal hebben voor de Griekse en Italiaanse verse en verwerkte producten? Is zij voornemens maatregelen te nemen (uitzonderingen, beperking van de invoervergunningen, enz. ) om te voorkomen dat de toepassing van deze overeenkomst ongunstige gevolgen heeft? Antwoord van de heer Fischler Namens de Commissie (20 maart 2000) De Raad gaf zich, toen hij de Commissie een onderhandelingsmandaat verleende, v(cid:243)(cid:243)r het begin van de onderhandelingen met het oog op de sluiting van een overeenkomst tussen de Gemeenschap en Zuid- Afrika betreffende handel, ontwikkeling en samenwerking, terdege rekenschap van de kwetsbaarheid van de sector groenten en fruit. Over het algemeen heeft de Raad dan ook de gevoeligste producten van liberalisering uitgesloten en heeft hij alleen in sommige, zeer specifieke gevallen tariefcontingenten aanvaard voor hoeveelheden die overeenkomen met de bestaande handelsstromen. Voor minder gevoelige producten, waarvoor de Raad met liberalisering had ingestemd, heeft de Commissie er bij de onderhandelingen naar gestreefd die liberalisering zo lang mogelijk uit te stellen zodat de sector over een redelijke termijn beschikt om zich op de nieuwe situatie voor te bereiden. Het geachte parlementslid zij erop gewezen dat in een aan de overeenkomst gehechte gemeenschappelijke verklaring over landbouwcontingenten (punt 2) wordt vermeld dat voor met name bereide vruchten (perziken, peren en abrikozen) Zuid-Afrika zijn uitvoer naar de Europese Unie op evenwichtige wijze zal beheren. Tenslotte vestigt de Commissie de aandacht van het geachte parlementslid op artikel 15 van de Over- eenkomst waarin een algemene vrijwaringsclausule is opgenomen voor landbouwproducten. Elk van beide partijen kan op grond van deze clausule de vrijwaringsprocedure inleiden wanneer invoer de markt ernstig in gevaar brengt of in gevaar dreigt te brengen


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0238/00 di Jillian Evans (Verts/ALE) alla Commissione. Addizionalità dei Fondi strutturali.

eurovoc_concepts:
Structural Funds
United Kingdom
Wales
principle of additionality

text: C 374 E/42 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/048) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0238/00 di Jillian Evans (Verts/ALE) alla Commissione (7 febbraio 2000) Oggetto: Addizionalit(cid:224) dei Fondi strutturali In base alla definizione giuridica dell(cid:146)addizionalit(cid:224), gli stanziamenti dei Fondi non possono sostituire le spese pubbliche o altre spese strutturali equivalenti. Tuttavia, nel Regno Unito ci(cid:242) va dimostrato soltanto a livello nazionale. La componente europea dei Fondi strutturali a favore del Galles viene versata dall(cid:146)Unione europea al Ministero del Tesoro del Regno Unito. La dotazione finanziaria annuale assegnata all(cid:146)Assemblea nazionale per il Galles Ł calcolata dal Ministero del Tesoro attraverso un meccanismo che non Ł stato adeguato per tener conto degli importi supplementari che saranno messi a disposizione del Galles occidentale e delle Valli in base al programma dell(cid:146)obiettivo 1 a partire dal gennaio 2000. In realt(cid:224) ci(cid:242) significa che i programmi dell(cid:146)UE a favore del Galles sono stati finanziati con il bilancio del Galles destinato all(cid:146)istruzione, alla sanit(cid:224), ai servizi sociali, ecc. Dato che la Commissione ha annunciato la sua intenzione di destinare i Fondi strutturali in un modo piø efficace e concentrato tra il 2000 e il 2006, introdurre un meccanismo che rivelerebbe la misura in cui Ł stata applicata l(cid:146)addizionalit(cid:224) su base regionale negli Stati membri e, di conseguenza, la misura dell(cid:146)utilizzazione ottimale dei Fondi nelle zone interessate? intende essa considerare la possibilit(cid:224) di Risposta data dal sig. Barnier a nome della Commissione (31 marzo 2000) Ai sensi della normativa vigente, gli Stati membri non sono tenuti ad applicare il principio di addizionalit(cid:224) su base regionale. Le norme in materia sono contenute nel regolamento recante disposizioni generali sui Fondi strutturali (1), adottato dal Consiglio nel giugno dello scorso anno e che stabilisce il quadro di riferimento, per la Commissione e per gli Stati membri, nell(cid:146)attuazione dei programmi fino alla fine del 2006. A parte le disposizioni in materia di addizionalit(cid:224), la normativa prevede che gli Stati membri veglino innanzitutto affinchØ le risorse comunitarie vengano spese solamente all(cid:146)interno delle regioni ammissibili a cui sono assegnate e, in secondo luogo, affinchØ tali risorse vengano cofinanziate con risorse nazionali, entro i limiti previsti. Il documento di programmazione adottato dalla Commissione conferma questi due aspetti. (1) Regolamento (CE) n. 1260/1999 del 21. 6. 1999 (cid:129) GU L 161 del 26. 6. 1999. (2000/C 374 E/049) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0239/00 di Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) alla Commissione (7 febbraio 2000) Oggetto: Patti territoriali per l(cid:146)occupazione Dopo l(cid:146)adozione dei patti territoriali per l(cid:146)occupazione, pu(cid:242) la Commissione fornire le seguenti informa- zioni: 1. Quanti sono esattamente i patti territoriali per l(cid:146)occupazione conclusi nei paesi beneficiari del Fondo di coesione? 2. Come valuta la Commissione il loro attuale stato di avanzamento in ciascuno dei paesi interessati? 3. Su quali principi si basano i nuovi patti per il periodo 2000-2006?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0251/00 esittäjä(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle. Komission jäsenen Erkki Liikasen kommentti.

eurovoc_concepts:
EU industrial policy
administrative formalities
business start-up
international competition
simplification of formalities
small and medium-sized enterprises
social-security harmonisation
start-up

text: 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/111 (2000/C 330 E/124) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0251/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Daniel Hannan (PPE-DE) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Komission j(cid:228)senen Erkki Liikasen kommentti lokakuuta 1999 ilmestyneen Cordis Focuksen mukaan komission j(cid:228)sen Liikanen totesi: (cid:148)Ei ole 4. hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) uuden yrityksen perustaminen maksaa kolme kertaa enemm(cid:228)n ja kest(cid:228)(cid:228) seitsem(cid:228)n kertaa pitemp(cid:228)(cid:228)n Euroopan unionissa kuin Yhdysvalloissa(cid:148). Mitk(cid:228) syyt komission mielest(cid:228) aiheuttavat t(cid:228)m(cid:228)n kustannuseron? Mihin toimiin se aikoo ryhty(cid:228) poistaak- seen yrityksille n(cid:228)ist(cid:228) syist(cid:228) aiheutuvat ongelmat? Aikooko se t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) lakata laatimasta sosiaalipolitiik- kaa koskevien lukujen alaan kuuluvaa uutta lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228)? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 2000) Yrityksen perustamiseen tarvittavaa aikaa ja varoja koskevat erot yhteis(cid:246)n alueen ja Yhdysvaltojen v(cid:228)lill(cid:228) eiv(cid:228)t tietenk(cid:228)(cid:228)n ole hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vi(cid:228). Erojen suuruus vaihtelee itse asiassa j(cid:228)senvaltioittain, ja ne johtuvat erilaisista hallintokulttuureista sek(cid:228) erilaisista tavoista hoitaa s(cid:228)(cid:228)ntelem(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)st(cid:228) taloudellisesta toiminnasta ajoittain aiheutuvia ongelmia. J(cid:228)senvaltioiden yleinen kanta on kuitenkin, ett(cid:228) menettelyj(cid:228) pit(cid:228)(cid:228) yksinkertaistaa ja kustannuksia alentaa. Komissio on avustanut j(cid:228)senvaltioita monin tavoin ongelman ratkaisemisessa. T(cid:228)t(cid:228) aihetta tarkastellaan yritysten toimintaolosuhteiden yksinkertaistamista k(cid:228)sittelev(cid:228)n ty(cid:246)ryhm(cid:228)n (BEST) kertomuksen (1) nelj(cid:228)n- ness(cid:228) suosituksessa, jossa j(cid:228)senvaltioita kehotetaan tekem(cid:228)(cid:228)n aloitteita yritysten perustamisen helpottami- seksi. Kertomuksen seurannan yhteydess(cid:228) ja liittyen toimintasuunnitelmaan yritt(cid:228)jyyden ja kilpailukyvyn edist(cid:228)miseksi (2) komission edellytet(cid:228)(cid:228)n valvovan ja arvioivan aloittavia yrityksi(cid:228) koskevan suosituksen (3) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon kehityst(cid:228) ja tiedottavan parhaista toimintatavoista. Aloittaviin yrityksiin on kiinnitetty paljon huomiota koordinoivassa toiminnassa, jonka yhteydess(cid:228) komis- sio auttaa j(cid:228)senvaltioita tunnistamaan ja vaihtamaan yrityspolitiikkaan keskeisesti liittyvi(cid:228) parhaita toimin- tatapoja. Aloittavien yritysten toimintaolosuhteiden parantamisesta ja yksinkertaistamisesta annetussa komission suosituksessa, joka tunnistettiin ensimm(cid:228)isen suoranaisesti t(cid:228)t(cid:228) aihetta koskeneen koordinoivan toiminnan yhteydess(cid:228). T(cid:228)ll(cid:228) alalla on merkkej(cid:228) kehityksest(cid:228), kuten tuoreessa koordinoivaa toimintaa koskevassa kertomuksessa (4) todetaan. Esim. Ranskassa toteutettu Centres de formalitØs d(cid:146)entreprises -j(cid:228)rjestelm(cid:228) on yksinkertaistanut huomattavasti yrityksen perustamismuodollisuuksia. Lis(cid:228)ksi n(cid:228)ht(cid:228)viss(cid:228) on rohkaisevia merkkej(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot oppivat toistensa kokemuksista. Esim. Portugalin Centro de Formalidades das Empresas -verkosto on luotu tietoisesti Ranskan mallin mukaan. johon viitataan BEST-kertomuksessa, oli tiivistettyn(cid:228) hyv(cid:228) toimintatapa, Koordinoivassa toiminnassa on my(cid:246)s tunnistettu aloittavien yritysten rahoitukseen, koulutukseen ja tukipalveluihin liittyvi(cid:228) hyvi(cid:228) toimintatapoja. Yrityksille aiheutuvien vaikutusten arviointij(cid:228)rjestelm(cid:228)n avulla komissio vahvistaa niiden vaikutusten arviointia, joita ehdotetulla yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ll(cid:228) on pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Komissio k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) parhaillaan my(cid:246)s esikuva-analyysitoimintaa yritt(cid:228)jyyden ja innovaatioiden aloilla. Ensimm(cid:228)iset keskustelut k(cid:228)yd(cid:228)(cid:228)n teollisuusneuvostossa toukokuussa, ja ensimm(cid:228)isi(cid:228) tuloksia odotetaan saatavan Ranskan puheenjohtajuuden aikana. Vihre(cid:228)ss(cid:228) kirjassa innovaatiosta (5) tuotiin esille innovatiivisten yritysten perustamiseen liittyvi(cid:228) erityis- Innovaatioita koskevassa toimintasuunnitelmassa (6) kerrottiin monista uuteen teknologiaan ongelmia. jo k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olevista toimenpiteist(cid:228). Vuoden 1999 alussa k(cid:228)ynnistettiin perustuvia yrityksi(cid:228) koskevista, C 330 E/112 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 kokeilutoimi, jonka p(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n(cid:228) on tunnistaa sellaiset talouden alat, jotka tarjoavat parhaan ymp(cid:228)rist(cid:246)n aloittavien yritysten ja spin off -yritysten menestyksekk(cid:228)(cid:228)lle k(cid:228)ynnist(cid:228)miselle ja kasvulle. T(cid:228)ll(cid:228) kokeilutoi- mella pyrit(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n sellaisten yhteis(cid:246)n alueilta tulevien uusien, parhaita toimintatapoja sis(cid:228)lt(cid:228)vien strategioiden kelpoistamista ja siirt(cid:228)mist(cid:228), jotka edist(cid:228)v(cid:228)t innovatiivisten yritysten perustamista. Sosiaalipolitiikkaa koskeviin lukuihin liittyv(cid:228)n kysymyksen osalta komissio haluaa kiinnitt(cid:228)(cid:228) arvoisan parlamentin j(cid:228)senen huomion Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 137 artiklan 2 kohtaan (ent. 118 artikla). Hallitustenv(cid:228)linen konferenssi antoi t(cid:228)t(cid:228) tarkoitusta varten julistuksen N:o 26, jossa sanotaan: (cid:148)Korkeat sopimuspuolet toteavat, ett(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 137 artiklan 2 kohtaa koskevissa keskusteluissa vallitsi yhteisymm(cid:228)rrys siit(cid:228), ett(cid:228) yhteis(cid:246)n tarkoituksena sen asettaessa v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimuk- sia ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden turvallisuuden ja terveyden suojelulle ei ole olosuhteisiin n(cid:228)hden aiheettomalla tavalla syrji(cid:228) pienten ja keskisuurten yritysten ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228). (cid:148) (1) Euroopan yhteis(cid:246)t (1998). Yritysten toimintaolosuhteiden yksinkertaistamista k(cid:228)sittelev(cid:228)n ty(cid:246)ryhm(cid:228)n kertomus. Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg. ISBN 92-828-3260-0. (2) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t toimintasuunnitelmasta yritt(cid:228)jyyden ja kilpailukyvyn edist(cid:228)miseksi 29. 4. 1999. (3) Komission suositus 97/344/EY, annettu 22. huhtikuuta 1997, aloittavien yritysten toimintaolosuhteiden parantami- sesta ja yksinkertaistamisesta, EYVL L 145, 5. 6. 1997. (4) Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille yrityspolitiikan alalla j(cid:228)senvaltioiden kanssa toteutetusta koordinoivasta toiminnasta. KOM(1999) 569 lopullinen. (5) KOM(95) 688 lopullinen. (6) KOM(96) 589 lopullinen. (2000/C 330 E/125) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0259/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle (7. helmikuuta 2000) Aihe: Radonpitoisuudet EU:ssa Voiko komissio kertoa, onko sill(cid:228) numerotietoja julkisten rakennusten ja asuntojen radonpitoisuuksista koko Euroopan unionin alueelta, ja ovatko n(cid:228)m(cid:228) pitoisuudet mahdollisesti vaaraksi unionin kansan- terveydelle? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (23. maaliskuuta 2000) Komissio on tehnyt luonnollisuuden radioaktiivisuuden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa tutkimuksen, joka on julkaistu kartaston muodossa (Radiation Protection, 1993, Natural sources of ionizing radiation in Europe, EUR 14470). Komissio my(cid:246)s jatkaa kansallisista tutkimuksista saatujen tietojen keruuta. Kansanterveydelle aiheutuvien mahdollisten vaarojen osalta komissio julkaisi vuonna 1990 komission suosituksen 90/143/EURATOM, annettu 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1990, v(cid:228)est(cid:246)n suojelusta sis(cid:228)ilman radonille altistumiselta (1). T(cid:228)ss(cid:228) suosituksessa ehdotetaan olemassa oleville rakennuksille viitearvoa 400 bec- querelia kuutiometri(cid:228) kohden, jonka ylittyess(cid:228) on ryhdytt(cid:228)v(cid:228) korjaaviin toimenpiteisiin. T(cid:228)m(cid:228)n tason ylitt(cid:228)vien rakennusten prosenttiosuus on yleens(cid:228) hyvin pieni. Er(cid:228)iss(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa (Suomi ja Ruotsi) ja tietyill(cid:228) alueilla ongelma on kuitenkin merkitt(cid:228)v(cid:228)mpi. (1) EYVL L 80, 27. 3. 1990


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0273/00 af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen. Teoretisk grundlag for Eurostat's KKP-oplysninger.

text: C 330 E/114 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/127) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0273/00 af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen (7. februar 2000) Om: Teoretisk grundlag for Eurostat(cid:146)s KKP-oplysninger Kommissionen gav i sit svar E-2218/99 (1) udtryk for, at anvendelsen af KKP i F(cid:230)llesskabets lovtekster i euro-landene var »fuldst(cid:230)ndig korrekt« og afspejlede den »g(cid:230)ngse praksis«. Kan Kommissionen fremfłre blot et enkelt argument baseret p(cid:229) den łkonomiske videnskab der viser, at anvendelsen af KKP i forbindelse med sammenligning af priserne p(cid:229) BNP i lande, som bruger den samme valuta, er korrekt? (1) EFT C 219 E af 1. 8. 2000, s. 124. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira (30. marts 2000) Det er kun muligt at foretage internationale sammenligninger af bruttonationalproduktet (BNP) i faste priser, hvis fłlgende tre betingelser er opfyldt: BNP skal v(cid:230)re defineret p(cid:229) samme m(cid:229)de, den valuta, hvori BNP er udtrykt, skal v(cid:230)re den samme, og det prisniveau, der ligger til grund for BNP, skal v(cid:230)re det samme. Hvad ang(cid:229)r medlemsstaternes og alle andre landes estimation af BNP opfylder denne som regel den fłrste betingelse men ikke de to andre, eftersom BNP udtrykkes i national valuta og er baseret p(cid:229) prisniveauet i det enkelte land. Ved at anvende kłbekraftspariteter (KKP) er det muligt at opfylde ogs(cid:229) disse to betingelser. Det har vist sig, at selv om to medlemsstater har samme nationale valuta, og selv om en valuta har en fast og ikke justerbar valutakurs i forhold til en anden valuta, er anvendelsen af KKP alligevel nyttig, for i s(cid:229) tilf(cid:230)lde vil de to fłrste betingelser v(cid:230)re opfyldt, men den tredje (prisniveauet) er det stadigv(cid:230)k ikke. Og selv om prisforskellene i fremtiden (cid:129) i betragtning af oprettelsen af det indre marked og Den Europ(cid:230)iske Monet(cid:230)re Union (cid:129) skulle mindskes (priskonvergens), viser erfaringen fra De Forenede Stater og Belgien og Luxembourg, at der i lang tid fortsat kan eksistere betydelige forskelle mellem regionale og nationale prisniveauer. Desuden kan KKP anvendes til at sammenligne BNP for lande som De Forenede Stater og Argentina, selv om der findes en fast vekselkurs mellem den argentinske peso og den amerikanske dollar (1 peso = 1 $). I De Forenede Stater er der fremsat henstillinger om at anvende regionale KKP i forbindelse med sammen- ligning af fattigdomsniveauer. Endvidere anvender den amerikanske regering KKP til at foretage tilpasning af lłnniveauet under hensyntagen til leveomkostningerne for de ansatte, som arbejder p(cid:229) forskellige tjenestesteder inden for landets gr(cid:230)nser. Det fremg(cid:229)r s(cid:229)ledes, at oprettelsen af Den Europ(cid:230)iske Monet(cid:230)re Union absolut ikke rokker ved relevansen af KKP p(cid:229) europ(cid:230)isk niveau, og at KKP fortsat vil v(cid:230)re et v(cid:230)rdifuldt łkonomisk instrument. (2000/C 330 E/128) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0274/00 af Paulo Casaca (PSE) til Kommissionen (7. februar 2000) Om: Anvendelse af KKP for regionalpolitik Kommissionen giver i sit svar p(cid:229) min forespłrgsel E-2218/99 (1) udtryk for den opfattelse, at anvendelsen af KKP i f(cid:230)llesskabslovgivningen, herunder is(cid:230)r med hensyn til regionalpolitikken, er »fuldst(cid:230)ndig korrekt« og genspejler den »g(cid:230)ngse praksis«, idet det yderligere n(cid:230)vnes, at denne fremgangsm(cid:229)de anerkendes af OECD og De Forenede Nationer


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0260/00 van Erik Meijer (GUE/NGL) aan de Commissie. Tegengaan alcoholgebruik onder piloten burgerluchtvaart.

text: 28. 12. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 374 E/47 De totale maandelijkse salarissen voor ieder kabinet zijn als volgt: Voorzitter Prodi Vice-voorzitter Kinnock Vice-voorzitter de Palacio Commissaris Monti Commissaris Fischler Commissaris Liikanen Commissaris Bolkestein Commissaris Busquin Commissaris Solbes Mira Commissaris Nielson Commissaris Verheugen Commissaris Patten Commissaris Lamy Commissaris Byrne Commissaris Barnier Commissaris Reding Commissaris Schreyer Commissaris Wallstr(cid:246)m Commissaris Vitorino Commissaris Diamantopoulou (in euro) 153 788 84 227 79 279 65 331 83 968 69 545 76 567 73 153 80 744 79 906 78 027 75 578 72 674 77 868 91 579 73 895 85 659 74 982 85 047 79 741 Deze bedragen komen overeen met het nettosalaris van de ambtenaren in de categorieºn A, B, C en D en andere personeelsleden in dienst van de kabinetten. Het nettosalaris bestaat uit het basissalaris naar categorie en anciºnniteit, eventuele school- en gezinstoelagen voor ambtenaren die gezinsleden ten laste hebben, een ontheemdingstoelage indien van toepassing, en de vaste kabinetstoelage voor ambtenaren van de categorie C. Bij het nettosalaris wordt ook rekening gehouden met eventuele inhoudingen zoals de bijdragen aan het stelsel van sociale zekerheid, de Gemeenschapsbelasting en de speciale crisisheffing die de ambtenaren moeten betalen. (2000/C 374 E/055) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0260/00 van Erik Meijer (GUE/NGL) aan de Commissie (7 februari 2000) Betreft: Tegengaan alcoholgebruik onder piloten burgerluchtvaart 1. Heeft de Commissie kennis genomen van het incident op de luchthaven Schiphol (Nederland) op 15. 01. 2000, waarbij een piloot van Royal Air Maroc (cid:129) die met 125 passagiers op weg was naar Tanger (cid:129) op het laatste moment werd onderschept en bij controle een alcoholpromillage van 2,2 in zijn bloed had, terwijl 0,2 promille (minder dan ØØn glas) een boete en een tijdelijk vliegverbod behoort op te leveren en 0,6 promille zelfs intrekking van het vliegbrevet? Heeft de Commissie tevens kennis genomen van de artikelen (cid:132)Piloten geregeld controleren op 2. alcoholgebruik(cid:148) en (cid:132)Brevet dronken vlieger ten onrechte niet ingetrokken(cid:148), die op 17. 01. 2000 verschenen in Nederlandse dagbladen, respectievelijk (cid:132)de Volkskrant(cid:148) en (cid:132)Trouw(cid:148)? Kan de Commissie aangeven hoe vaak dergelijke incidenten de afgelopen vijf jaar hebben plaats- 3. gevonden bij vliegtuigen, op een moment dat zij luchthavens binnen de lidstaten van de Europese Unie aandeden? Is de Commisie met mij van mening dat het onaanvaardbaar is dat zulke incidenten op de Europese 4. vliegvelden nog steeds mogelijk zijn? 5. Kan de Commissie aangeven of er op dit moment binnen de Europese Unie reeds toereikende regels bestaan met betrekking tot de controle op alcoholgebruik door vliegend personeel, en hoe de naleving van deze regels op een effectieve wijze is georganiseerd? C 374 E/48 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 28. 12. 2000 6. Wat dient naar het oordeel van de Commissie alsnog te gebeuren teneinde te bewerkstelligen dat: a) controle van het vliegend personeel in principe op ieder vliegveld zal plaatsvinden; b) deze controles regelmatig en steekproefsgewijs van aard zullen zijn; c) controles uitgevoerd zullen worden aan de hand van internationaal vastgestelde normen? Antwoord van mevrouw de Palacio namens de Commissie (4 april 2000) De Commissie is op de hoogte van het incident dat in januari 2000 op Schiphol heeft plaatsgevonden, maar zij kent uiteraard niet alle artikelen over de controle op het alcoholgebruik van piloten. Er zijn momenteel geen gemeenschappelijke voorschriften voor de controle op het alcoholgebruik van vliegtuigpiloten. De toegestane alcoholpromillages verschillen van lidstaat tot lidstaat. Hetzelfde geldt voor de consequenties als deze promillages worden overschreden. Voor zover bekend zijn er nergens nationale voorschriften voor systematische of statistische controle op het alcoholpromillage van piloten. De Commissie kan dan ook niet zeggen hoe vaak dergelijke incidenten voorkomen. De Commissie is het met het geachte parlementslid eens dat dergelijke incidenten, waardoor de veiligheid van het luchtverkeer rechtstreeks in gevaar wordt gebracht, onaanvaardbaar zijn. De Commissie heeft daarom op 24 maart 2000 een voorstel aangenomen voor een verordening waarin onder andere deze kwestie wordt geregeld. Deze verordening bevat gemeenschappelijke voorschriften voor de afgifte van het bewijs luchtvaartexploitant en voor het commerciºle luchtvervoer per vliegtuig. In het voorstel worden de verantwoordelijkheden aangegeven van de bemanning, zowel piloten als andere bemanningsleden, en regels vastgesteld, onder andere het verbod om alcohol te drinken binnen acht uur voor het tijdstip waarop men zich voor een vlucht moet melden of een vlucht te beginnen met een alcoholgehalte van meer dan 0,2 promille. De luchtvaartmaatschappij wordt belast met de volledige verantwoordelijkheid voor de toepassing van deze regels en staat onder toezicht van de nationale overheid. (2000/C 374 E/056) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0262/00 van Olivier Dupuis (TDI) aan de Commissie (2 februari 2000) Betreft: OLAF Kan de Commissie mededelen welke criteria worden aangelegd voor de aanstelling van de personeelsleden van het OLAF, en welke waarborgen worden gevraagd met betrekking tot hun onafhankelijkheid en hun morele en professionele kwaliteiten? Wanneer door interne informanten naar voren gebrachte beschuldigingen smaad zouden blijken te zijn, welke maatregelen zou de Commissie dan treffen jegens deze personen en tot schadeloosstelling van de getroffenen? Is een beschuldigde ambtenaar volgens de Commissie gehouden zijn eigen verdediging in de hand te nemen of treft de Commissie zelf alle nodige maatregelen ter verdediging van de door smaad getroffen persoon en tot opening van de vereiste procedures jegens degene die de smaad heeft gepleegd? Is volgens de Commissie de status van personeelslid van het OLAF verenigbaar met een kandidaatstelling voor een vakbondsorgaan?


title: QUESTION ÉCRITE E-0243/00 posée par Roberta Angelilli (UEN) à la Commission. Construction des parkings Piazza Vescovio et Via Morricone à Rome.

eurovoc_concepts:
EU law
Italy
environmental impact
environmental risk prevention
impact study
parking area

text: C 330 E/108 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/120) QUESTION (cid:201)CRITE E-0237/00 posØe par Charles Tannock (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Mise en (cid:156)uvre des inspections de navires (7 fØvrier 2000) Quelles sont les mesures qui ont ØtØ prises pour garantir que tous les (cid:201)tats membres respectent les engagements qu(cid:146)ils ont pris, aux termes de l(cid:146)article 5 de la directive 95/21/CE du Conseil (1) du 19 juin 1995, de veiller (cid:224) ce que 25 % au moins des navires entrant dans leurs ports soient inspectØs, et existe-t-il des projets visant (cid:224) augmenter le nombre d(cid:146)inspections de la structure des navires, en particulier de ceux battant pavillon d(cid:146)un (cid:201)tat connu pour ne guŁre respecter ses obligations internationales dans ce domaine? (1) JO L 157 du 7. 7. 1995, p. 1. RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (22 mars 2000) La Commission suit l(cid:146)Øvolution sur le terrain de l(cid:146)effort d(cid:146)inspection fourni par les (cid:201)tats membres. Le respect du seuil d(cid:146)inspection de 25 % des navires distincts entrØs dans les ports de la CommunautØ, prØvu (cid:224) l(cid:146)article 5 de la directive 95/21/CE du Conseil, du 19 juin 1995, concernant l(cid:146)application aux navires faisant escale dans les ports de la CommunautØ ou dans les eaux relevant de la juridiction des (cid:201)tats membres, des normes internationales relatives (cid:224) la sØcuritØ maritime, (cid:224) la prØvention de la pollution et aux conditions de vie et de travail (cid:224) bord des navires (contr(cid:244)le par l(cid:146)(cid:201)tat du port) (1), ne peut Œtre ØvaluØ qu(cid:146)au bout d(cid:146)un dØlai suffisant (au moins un an) aprŁs la transposition de la directive en droit national. (cid:192) cet Øgard, les retards dans la transposition de la directive 95/21/CE ont Øgalement retardØ l(cid:146)Øvaluation du respect de ce seuil par les (cid:201)tats membres. (cid:192) l(cid:146)heure actuelle, les dispositions de la directive 95/21/CE sont transposØes en droit interne par tous les (cid:201)tats membres, (cid:224) l(cid:146)exception de l(cid:146)Italie. L(cid:146)Italie a ØtØ condamnØe par la Cour de justice le 24 novembre 1999. Une seconde procØdure d(cid:146)infraction contre cet (cid:201)tat membre est en cours pour ne pas s(cid:146)Œtre conformØe (cid:224) l(cid:146)arrŒt de la Cour. La Commission a pu constater que le respect du seuil de 25 % est dans l(cid:146)ensemble assurØ dans la CommunautØ. Cependant, la Commission a Øgalement pu constater en 1999 que certains (cid:201)tats membres se trouvaient de maniŁre significative en de(cid:231)(cid:224) du seuil des 25 %. Elle a par consØquent l(cid:146)intention, si une telle situation perdure en l(cid:146)an 2000, de lancer des procØdures d(cid:146)infraction (cid:224) l(cid:146)encontre des (cid:201)tats membres dont l(cid:146)autoritØ compØtente n(cid:146)effectue pas chaque annØe un nombre total d(cid:146)inspections correspondant (cid:224) au moins 25 % du nombre de navires distincts entrØs dans ses ports durant une annØe civile reprØsentative dans les conditions fixØes par l(cid:146)article 5 de la directive 95/21/CE. Sur un plan gØnØral, la Commission considŁre que l(cid:146)accident de l(cid:146)Erika a mis en lumiŁre la nØcessitØ de renforcer les contr(cid:244)les dans les ports de la CommunautØ. (cid:192) cet effet elle a prØparØ un projet de communication sur la sØcuritØ des navires pØtroliers, qui comporte entre autres une proposition de modification de la directive 95/21/CE sur le contr(cid:244)le des navires par l(cid:146)(cid:201)tat du port. Les mesures envisagØes prendront en considØration les performances des (cid:201)tats du pavillon et la nØcessitØ de porter une attention plus grande aux aspects structurels des navires. (1) JO L 157 du 7. 7. 1995. (2000/C 330 E/121) QUESTION (cid:201)CRITE E-0243/00 posØe par Roberta Angelilli (UEN) (cid:224) la Commission (7 fØvrier 2000) Objet: Construction des parkings Piazza Vescovio et Via Morricone (cid:224) Rome La ville de Rome a lancØ la construction de deux grands parkings souterrains, l(cid:146)un de 92 places Piazza Vescovio, l(cid:146)autre d(cid:146)environ 100 places Via Morricone. Les zones concernØes par ces chantiers sont rendues instables par l(cid:146)existence de grottes, de catacombes, d(cid:146)anciennes carriŁres de pouzzolane et d(cid:146)eaux souterraines et font donc potentiellement courir des risques aux habitants et (cid:224) de nombreux Ødifices dans ce quartier. La Piazza Vescovio a en outre ØtØ rØamØnagØe rØcemment. 21. 11. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 330 E/109 La nature des travaux, qui doivent durer au moins 16 mois, risque de fortement dØtØriorer les conditions de vie de l(cid:146)ensemble du quartier. L(cid:146)envergure des travaux et les consØquences Øventuelles de la nature du sol incitent (cid:224) penser qu(cid:146)il serait opportun de mener une Øvaluation dØtaillØe des incidences sur l(cid:146)environne- ment, en vertu de la directive 85/337/CEE (1). Cette nØcessitØ semble confirmØe par la lettre envoyØe le 25 mars 1997 par M. Enthoven, membre de la Commission, (cid:224) M. l(cid:146)ambassadeur Cavalchini, dans laquelle le premier soulignait qu(cid:146)il Øtait insdispensable de procØder (cid:224) une EIE pour des projets de ce type. De surcro(cid:238)t, le fait d(cid:146)accorder l(cid:146)utilisation du terrain public exclusivement aux acquØreurs des places de parking susmentionnØes (appelØes PUP) donne (cid:224) penser que les habitants sont abusØs, car ils ne pourront obtenir le droit d(cid:146)utilisation avant 90 ans et seront ainsi privØs du droit d(cid:146)utilisation d(cid:146)un bien public. La Commission: 1. 2. 3. Estime-t-elle que ces travaux doivent Œtre soumis (cid:224) une Øvaluation des incidences sur l(cid:146)environnement? Juge-t-elle que les travaux ne doivent Œtre poursuivis qu(cid:146)aprŁs consultation de la population locale, comme le prØvoit la directive 85/337/CEE? Existe-t-il des directives relatives (cid:224) un Øventuel abus au niveau des PUP, qui restreignent l(cid:146)utilisation publique d(cid:146)un bien commun? 4. Que pense la Commission globalement de cette affaire? (1) JO L 175 du 5. 7. 1985, p. 40. RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (13 mars 2000) L(cid:146)Honorable Parlementaire est invitØe (cid:224) se reporter (cid:224) la rØponse de la Commission (cid:224) sa question Øcrite E-2858/99 (1). Il n(cid:146)est obligatoire de consulter la population locale que si les travaux sont soumis (cid:224) une procØdure 1. d(cid:146)Øvaluation des incidences sur l(cid:146)environnement. La Commission n(cid:146)a pas connaissance d(cid:146)une quelconque directive communautaire restreignant l(cid:146)utilisa- 2. tion publique d(cid:146)un bien commun. N(cid:146)ayant pas connaissance de la situation dØcrite par l(cid:146)Honorable Parlementaire, 3. la Commission prendra les mesures qui s(cid:146)imposent pour obtenir des informations prØcises (cid:224) ce propos et veiller au respect du droit communautaire. (1) JO C 303 E du 24. 10. 2000, p. 120. (2000/C 330 E/122) QUESTION (cid:201)CRITE E-0244/00 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (7 fØvrier 2000) Objet: Suppression de la variØtØ de tabac grecque Katerini du catalogue italien des variØtØs communautaires Le rŁglement 660/99 (1) a autorisØ le transfert de quantitØs dØterminØes de la variØtØ de tabac grecque Katerini (500 t pour 1999, 1 500 t pour 2000 et 2001) sans fournir d(cid:146)explications quant aux raisons de ce transfert, et en dØpit de l(cid:146)opposition du secteur grec concernØ. Par ailleurs, le rŁglement 1373/99 (2) a autorisØ, sans davantage de prØcisions, l(cid:146)Italie (cid:224) transfØrer vers d(cid:146)autres groupes de variØtØs une certaine quantitØ de Katerini, limitant ainsi (cid:224) 48 t la production italienne de cette derniŁre variØtØ. Face au fiasco complet sur lequel a dØbouchØ la tentative de transfert de la variØtØ grecque Katerini vers l(cid:146)Italie, ladite variØtØ du catalogue italien des variØtØs communautaires? la Commission envisage-t-elle de supprimer, pour les rØcoltes 2000 et 2001, (1) (2) JO L 83 du 27. 3. 1999, p. 10. JO L 162 du 26. 6. 1999, p. 47


title: Komission asetus (EY) N:o 290/2000, annettu 7 päivänä helmikuuta 2000, viljan toimittamisesta elintarvikeapuna

eurovoc_concepts:
East Timor
aid system
award of contract
food aid
maize
rice

text: L 33/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 8. 2. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 290/2000, annettu 7 päivänä helmikuuta 2000, viljan toimittamisesta elintarvikeapuna EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon elintarvikeapupolitiikasta ja elintarvikeavun hallinnasta sekä elintarviketurvaan liittyvistä erityisistä tukitoi- mista 27 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1292/96 (1) ja erityisesti sen 24 artiklan 1 kohdan b alakohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) asetuksessa Edellä mainitussa vahvistetaan luettelo maista ja elimistä, joille voidaan toimittaa yhteisön tukea ja määritetään yleiset perusteet elintarvikeavun kuljetta- misesta fob-toimitusvaiheen jälkeen. Useiden elintarvikeavun antamista koskevien päätösten johdosta komissio on myöntänyt tietyille vastaanottajille viljaa. Nämä toimitukset olisi tehtävä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1292/96 mukaisesti yhteisön elintarvikeapuna toimitettavien tuotteiden liikkeelle saattamista koskevista yleisistä yksityiskohtaisista säännöistä 16 päivänä joulu- kuuta 1997 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2519/97 (2) annettujen sääntöjen mukaan. On tarpeen tarkentaa erityisesti toimittamista koskevat määräajat ja ehdot siitä aiheutuneiden kustannusten määrittämiseksi, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla saatetaan liikkeelle Yhteisössä sen toimittamiseksi yhteisön elintarvikeapuna liitteessä osoitetuille vastaanottajille asetuksen (EY) N:o 2519/97 säännösten mukaisesti ja liitteessä luetelluin edellytyksin. viljaa Tarjoajan katsotaan saaneen tietoonsa kaikki sovellettavat yleiset ja erityiset ehdot ja hyväksyneen ne. Mitään muita hänen tarjoukseensa sisältyviä ehtoja tai varauksia ei oteta huomioon. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 7 päivänä helmikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 166, 5. 7. 1996, s. 1. (2) EYVL L 346, 17. 12. 1997, s. 23. 8. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 33/7 LIITE ERÄ A 1. Toimen nro: 45/99 2. Edunsaaja (2): WFP (World Food Programme), via Cristoforo Colombo 426, I-00145 Roma p. (39-06) 65 13 29 88; f. 65 13 28 44/3; teleksi 626675 WFP I 3. Edunsaajan edustaja: vastaanottaja nimittää 4. Määrämaa: Itä-Timori 5. Hankittava tuote: maissi 6. Kokonaismäärä (tonnia netto): 4 412 7. Erien lukumäärä: 1 8. Tuotteen ominaisuudet ja laatu (3) (5): katso EYVL C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (II. A. 1. d) 9. Pakkaaminen (7): katso EYVL C 267, 13. 9. 1996, s. 1 (1. 0 A 1. c, 2. c ja B. 3) 10. Etiketöinti ja pakkausmerkinnät (6): katso EYVL C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (II. A. 3) — merkinnöissä käytettävä kieli: portugali — lisämerkinnät: — 11. Tuotteen hankintapa: yhteisön markkinat 12. Vahvistettu toimitusvaihe: toimitettu vapaasti laivaussatamaan — FOB ahdattuna 13. Vaihtoehtoinen toimitusvaihe: — 14. a) Laivaussatama: — b) Lastauspaikka: — 15. Purkaussatama: — 16. Määräpaikka: — — välisatama tai -varasto: — — maakuljetusreitti: — 17. Toimituskausi tai toimituksen määräaika vahvistettuun vaiheeseen: — ensimmäinen määräaika: 13. 3—2. 4. 2000 — toinen määräaika: 27. 3—16. 4. 2000 18. Toimituskausi tai toimituksen vaihtoehtoisen vaiheen määräaika: — ensimmäinen määräaika: — — toinen määräaika: — 19. Tarjousten jättöaika kello 12:een mennessä (Brysselin aikaa): — ensimmäinen määräaika: 22. 2. 2000 — toinen määräaika: 7. 3. 2000 20. Tarjousvakuuden määrä: 5 EUR tonnia kohti 21. Tarjousten ja tarjousvakuuksien lähetysosoite (1): Bureau de l'aide alimentaire, Attn. Mr T. Vestergaard Bâtiment Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel teleksi 25670 AGREC B; f. (32- 2) 296 70 03/296 70 04 (ainoastaan) 22. Vientituki (4): 18. 2. 2000 sovellettava tuki, joka on vahvistettu komission asetuksella (EY) N:o 237/2000 (EYVL L 24, 29. 1. 2000, s. 43) L 33/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 8. 2. 2000 ERÄ B 1. Toimen nro: 46/99 2. Edunsaaja (2): WFP (World Food Programme), via Cristoforo Colombo 426, I-00145 Roma p. (39-06) 65 13 29 88; f. 65 13 28 44/3; teleksi 626675 WFP I 3. Edunsaajan edustaja: vastaanottaja nimittää 4. Määrämaa: Itä-Timori 5. Hankittava tuote: kokonaan hiottu riisi (tuotekoodi 1006 30 92 9900 tai 1006 30 94 9900 tai 1006 30 96 9900 tai 1006 30 98 9900) 6. Kokonaismäärä (tonnia netto): 3 828 7. Erien lukumäärä: 1 8. Tuotteen ominaisuudet ja laatu (3) (5): katso EYVL C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (II. A. 1. F) 9. Pakkaaminen (7): katso EYVL C 267, 13. 9. 1996, s. 1 (1. 0 A 1. c, 2. c ja B. 3) 10. Etiketöinti ja pakkausmerkinnät (6): katso EYVL C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (II. A. 3) — merkinnöissä käytettävä kieli: portugali — lisämerkinnät: — 11. Tuotteen hankintapa: yhteisön markkinat 12. Vahvistettu toimitusvaihe: toimitettu vapaasti laivaussatamaan — FOB ahdattuna 13. Vaihtoehtoinen toimitusvaihe: — 14. a) Laivaussatama: — b) Lastauspaikka: — 15. Purkaussatama: — 16. Määräpaikka: — — välisatama tai -varasto: — — maakuljetusreitti: — 17. Toimituskausi tai toimituksen määräaika vahvistettuun vaiheeseen: — ensimmäinen määräaika: 13. 3—2. 4. 2000 — toinen määräaika: 27. 3—16. 4. 2000 18. Toimituskausi tai toimituksen vaihtoehtoisen vaiheen määräaika: — ensimmäinen määräaika: — — toinen määräaika: — 19. Tarjousten jättöaika kello 12:een mennessä (Brysselin aikaa): — ensimmäinen määräaika: 22. 2. 2000 — toinen määräaika: 7. 3. 2000 20. Tarjousvakuuden määrä: 5 EUR tonnia kohti 21. Tarjousten ja tarjousvakuuksien lähetysosoite (1): Bureau de l'aide alimentaire, Attn. Mr T. Vestergaard Bâtiment Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel teleksi 25670 AGREC B; f. (32- 2) 296 70 03/296 70 04 (ainoastaan) 22. Vientituki (4): 18. 2. 2000 sovellettava tuki, joka on vahvistettu komission asetuksella (EY) N:o 237/2000 (EYVL L 24, 29. 1. 2000, s. 43) 8. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 33/9 Viitteet: (1) Lisätietoja: André Debongnic p. (32-2) 295-1465 TorbenVestergaard p. (32-2) 299-3050. (2) Toimittajan on otettava yhteyttä vastaanottajaan mahdollisimman pian selvittääkseen, mitä kuljetusasiakirjoja tarvitaan. (3) Toimittajan on annettava vastaanottajalle viralliselta laitokselta peräisin oleva todistus siitä, että kyseisessä jäsenval- tiossa voimassa olevat ydinsäteilyä koskevat normit eivät ylity toimitettavan tuotteen osalta. Radioaktiivisuustodistuk- sessa on oltava cesium-134- ja -137- ja jodi-131-taso. (4) Komission asetusta (EY) N:o 259/98 (EYVL L 25, 31. 1. 1998, s. 39) sovelletaan vientitukeen. Edellä mainitun asetuksen 2 artiklassa tarkoitettu päivämäärä on tämän liitteen kohtaan 22 merkitty päivämäärä. Tavaran toimittajaa pyydetään kiinnittämään huomiota mainitun asetuksen 4 artiklan 1 kohdan viimeiseen alakohtaan. Kopio todistuksesta on toimitettava heti vienti-ilmoituksen hyväksymisen jälkeen faksinumeroon (32-2) 296-2005. (5) Toimittaja toimittaa vastaanottajalle tai tämän edustajalle toimituksen yhteydessä seuraavan asiakirjan: — kasvien terveystodistus. (6) Poiketen siitä, mitä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä C 114, 29. huhtikuuta 1991 määrätään, II. A. 3. c kohdan teksti korvataan seuraavalla tekstillä: ”merkintä ’Euroopan yhteisö’”. (7) Sen varalta, että tavarat mahdollisesti säkitetään uudelleen. Toimittajan on toimitettava 2 prosenttia ylimääräisiä tyhjiä jotka ovat samaa laatua kuin tavaraa sisältävät säkit ja joissa on merkinnän jälkeen suuraakkonen ”R”. säkkejä,


title: PERGUNTA ESCRITA E-0243/00 apresentada por Roberta Angelilli (UEN) à Comissão. Construção de parques de estacionamento na Piazza Vescovio e na Via Morricone, em Roma.

text: C 330 E/108 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/120) PERGUNTA ESCRITA E-0237/00 apresentada por Charles Tannock (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Aplica(cid:231)ªo das disposi(cid:231)ıes sobre inspec(cid:231)ªo de navios (7 de Fevereiro de 2000) Que medidas foram tomadas para garantir que todos os Estados-membros cumpram o estabelecido no artigo 5o da Directiva do Conselho 95/21/CE (1) de 19 de Junho de 1995, de modo a assegurarem a inspec(cid:231)ªo de pelo menos 25 % dos navios que entrem nos seus portos? PrevŒ a Comissªo aumentar o nœmero de inspec(cid:231)ıes estruturais de navios, especialmente dos registados sob pavilhªo de Estados conhecidos pelo incumprimento das suas obriga(cid:231)ıes internacionais nesta matØria? (1) JO L 157 de 7. 7. 1995, p. 1. Resposta dada pela ComissÆria L. de Palacio em nome da Comissªo (22 de Mar(cid:231)o de 2000) A Comissªo acompanha a evolu(cid:231)ªo no terreno do esfor(cid:231)o de inspec(cid:231)ªo levado a efeito pelos Estados- -membros. A Directiva 95/21/CE do Conselho, de 19 de Junho de 1995, relativa (cid:224) aplica(cid:231)ªo, aos navios que escalem os portos da Comunidade ou naveguem em Æguas sob jurisdi(cid:231)ªo dos Estados-membros, das normas internacionais respeitantes (cid:224) seguran(cid:231)a da navega(cid:231)ªo, (cid:224) preven(cid:231)ªo da polui(cid:231)ªo e (cid:224)s condi(cid:231)ıes de vida e de trabalho a bordo dos navios (inspec(cid:231)ªo pelo Estado do porto) (1), prevŒ, no seu artigo 5o, um limiar de inspec(cid:231)ªo de 25 % dos navios distintos que escalem os portos da Comunidade. Ora, a observ(cid:226)ncia desse limiar s(cid:243) pode ser avaliada ao cabo de um per(cid:237)odo m(cid:237)nimo (pelo menos um ano) ap(cid:243)s a transposi(cid:231)ªo da directiva para o direito nacional. A este respeito, os atrasos na transposi(cid:231)ªo atrasaram tambØm a avalia(cid:231)ªo do cumprimento do referido limiar por parte dos Estados-membros. No momento actual, o dispositivo da Directiva 95/21/CE foi jÆ transposto para o direito nacional de todos os Estados-membros, com excep(cid:231)ªo da ItÆlia, que, em 24 de Novembro de 1999, foi condenada pelo Tribunal de Justi(cid:231)a. EstÆ em curso um segundo processo por infrac(cid:231)ªo contra este Estado-membro devido a incumprimento da senten(cid:231)a do Tribunal. A Comissªo p(cid:244)de constatar que a observ(cid:226)ncia do limiar de 25 % Ø, na globalidade, assegurada na Comunidade. Mas, em 1999, p(cid:244)de tambØm constatar que alguns Estados-membros se encontravam significativamente aquØm deste limite. Consequentemente, caso tal situa(cid:231)ªo perdure em 2000, a Comissªo tenciona lan(cid:231)ar processos por infrac(cid:231)ªo contra os Estados-membros cuja autoridade competente nªo efectue anualmente um nœmero total de inspec(cid:231)ıes correspondente, no m(cid:237)nimo, a 25 % do nœmero de navios distintos que escalem os seus portos durante um ano civil representativo, nas condi(cid:231)ıes estipuladas pelo artigo 5o da Directiva 95/21/CE. Num plano geral, a Comissªo considera que o acidente do Erika p(cid:244)s a nu a necessidade de refor(cid:231)ar a fiscaliza(cid:231)ªo nos portos comunitÆrios. Para este efeito, preparou um projecto de comunica(cid:231)ªo sobre a seguran(cid:231)a dos petroleiros, incluindo, entre outras, uma proposta de altera(cid:231)ªo da Directiva 95/21/CE sobre a inspec(cid:231)ªo dos navios pelo Estado do porto. As medidas previstas terªo em conta o desempenho dos Estados de bandeira e a necessidade de prestar mais aten(cid:231)ªo aos aspectos estruturais dos navios. (1) JO L 157 de 7. 7. 1995. (2000/C 330 E/121) PERGUNTA ESCRITA E-0243/00 apresentada por Roberta Angelilli (UEN) (cid:224) Comissªo (7 de Fevereiro de 2000) Objecto: Constru(cid:231)ªo de parques de estacionamento na Piazza Vescovio e na Via Morricone, em Roma O munic(cid:237)pio de Roma lan(cid:231)ou a constru(cid:231)ªo de dois grandes parques de estacionamento subterr(cid:226)neos, um na Piazza Vescovio, com 92 lugares, e outro na Via Morricone, com cerca de 100 lugares. As zonas onde se vªo realizar estas obras sªo zonas geologicamente instÆveis devido (cid:224) presen(cid:231)a de grutas, catacumbas, antigas caves de pozolana e Æguas subterr(cid:226)neas, representando, desta forma, um perigo potencial para os moradores e para muitos edif(cid:237)cios da Ærea. Por outro lado, foi hÆ pouco conclu(cid:237)do o reordenamento da Piazza Vescovio. 21. 11. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 330 E/109 A natureza das obras, que devem prolongar-se por, pelo menos, 16 meses, corre o risco de p(cid:244)r em causa as condi(cid:231)ıes de vida de todo o bairro. A envergadura das obras e as poss(cid:237)veis consequŒncias decorrentes da natureza do terreno levam a apensar que o projecto deveria ser acompanhado de uma pormenorizada avalia(cid:231)ªo do impacto ambiental, tal como previsto pela Directiva 85/337/CEE (1) o que, de resto, foi confirmado por uma carta do ComissÆrio Enthoven enviada ao Embaixador Cavalchini em 25. 3. 1997, onde era sublinhado o processo correcto a seguir para obras deste tipo. Por outro lado, o facto de a utiliza(cid:231)ªo do terreno pœblico ser exclusivamente concedida aos compradores de lugares dos parques acima referidos (vide Programas Urban(cid:237)sticos de Parqueamento (cid:129) PUP), permite ainda detectar um abuso relativamente aos cidadªos impossibilitados de comprar o direito de utiliza(cid:231)ªo durante os previstos 90 anos, vendo-se, assim, privados do seu direito de utilizarem um bem pœblico. Tendo tudo isto em conta, pergunta-se (cid:224) Comissªo: 1. Nªo entende que as citadas obras deverªo ser sujeitas a uma avalia(cid:231)ªo do impacto ambiental? 2. Nªo entende que as citadas obras s(cid:243) deverªo avan(cid:231)ar ap(cid:243)s consulta dos moradores, tal como previsto pela Directiva 85/337/CEE? 3. Existem directivas relativas ao poss(cid:237)vel abuso a n(cid:237)vel dos PUP, que limitam o usufruto pœblico de um bem comum? 4. O que pensa sobre todo este assunto? (1) JO L 175 de 5. 7. 1985, p. 40. Resposta dada pela ComissÆria M. Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (13 de Mar(cid:231)o de 2000) Remetemos a Senhora Deputada para a resposta da Comissªo (cid:224) sua pergunta escrita E-2858/99 (1). A consulta dos moradores locais s(cid:243) Ø exig(cid:237)vel se as obras forem sujeitas a um processo de impacto 1. ambiental. A Comissªo nªo tem conhecimento de qualquer directiva comunitÆria incidente na restri(cid:231)ªo do 2. usufruto pœblico de um bem comum. Dado desconhecer a situa(cid:231)ªo referida pela Senhora Deputada, a Comissªo vai tomar as medidas 3. necessÆrias para recolher informa(cid:231)ªo pormenorizada sobre a mesma e assegurar a observ(cid:226)ncia da legisla(cid:231)ªo comunitÆria. (1) JO C 303 E de 24. 10. 2000, p. 120. (2000/C 330 E/122) PERGUNTA ESCRITA E-0244/00 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (7 de Fevereiro de 2000) Objecto: Supressªo da variedade de tabaco grego «Katerini» da lista comunitÆria de direitos de produ(cid:231)ªo de tabaco da ItÆlia Com o Regulamento 660/99 (1) Ø autorizada a transferŒncia para ItÆlia de uma parte da quota de direitos de produ(cid:231)ªo da variedade grega de tabaco Katerini (500 toneladas em 1999, 1500 toneladas em 2000 e 2001) sem qualquer referŒncia ou justifica(cid:231)ªo das razıes desta transferŒncia e apesar das objec(cid:231)ıes da parte grega. Com o Regulamento 1373/99 (2) a ItÆlia Ø autorizada, novamente sem qualquer justifica(cid:231)ªo, a transferir direitos de produ(cid:231)ªo da variedade Katerini para outros grupos de variedades, limitando assim a produ(cid:231)ªo de tabaco Katerini em ItÆlia a 48 toneladas. Ap(cid:243)s o fracasso total desta tentativa de transferŒncia para ItÆlia da variedade grega Katerini, tenciona a Comissªo suprimir, para as campanhas 2000 e 2201, a variedade Katerini da lista comunitÆria de direitos de produ(cid:231)ªo da ItÆlia? (1) (2) JO L 83 de 27. 3. 1999, p. 10. JO L 162 de 26. 6. 1999, p. 47