title: Sklep št. 508/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. februarja 2000 o uvedbi programa Kultura 2000

eurovoc_concepts:
EU programme
European integration
cultural cooperation
cultural policy
report

text: 16/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 97 32000D0508 L 63/1 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 10. 3. 2000 SKLEP št. 508/2000/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 14. februarja 2000 o uvedbi programa Kultura 2000 EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA – (4) ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prve alinee člena 151(5) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2), v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe, ob upoštevanju skupnega besedila, ki ga je odobril Spravni odbor 9. decembra 1999 (3), ob upoštevanju naslednjega: (1) (2) (3) Kultura ima pomembno notranjo vrednost za vse ljudi v Evropi, je bistven element evropske integracije in prispeva k uveljavljanju in vitalnosti evropskega družbenega modela ter k vplivu Skupnosti na mednarodnem prizorišču. Kultura je gospodarski dejavnik ter tudi dejavnik družbene integracije in državljanstva; zato mora odigrati pomembno vlogo pri spoprijemanju z novimi izzivi, s katerimi se srečuje Skupnost, kot so globalizacija, informacijska družba, družbena kohezija in oblikovanje delovnih mest. Skupnost mora zaradi izpolnjevanja potreb kulturne raz- sežnosti v Evropski uniji pri svojem delovanju v skladu z drugimi določbami Pogodbe razen člena 151 upoštevati kulturne vidike, zlasti zato, da bi spoštovala in pospeševala raznolikost svojih kultur, Komisija pa bi morala v tem kontekstu spodbujati razširjanje informacij o priložnosti za kulturni sektor v strukturnih skladih v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1260/1999 z 21. junija 1999 o določitvi splošnih določb o strukturnih skladih (4) ter izvajati študije v ta namen. (1) UL C 211, 7. 7. 1998, str. 18. (2) UL C 51, 22. 2. 1999, str. 68. (3) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 5. novembra 1998 (UL C 359, 23. 11. 1998, str. 28), Splošno stališče Sveta z dne 28. junija 1999 (UL C 232, 13. 8. 1999, str. 25) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 1999 (še ni objavljen v Uradnem listu). Sklep Sveta z dne 24. januarja 2000 in Sklep Evropskega parlamenta z dne 3. febru- arja 2000. Ob upoštevanju vse večjega pomena, ki ga ima kultura za evropsko družbo, in izzivov, s katerimi se srečuje Skupnost na pragu 21. stoletja, je pomembno povečati učinkovitost in usklajenost ukrepov Skupnosti na kulturnem področju, s tem da se predlaga enoten usmerjevalni in programski okvir za obdobje od 2000 do 2004, zavedajoč se potrebe po tem, da je treba kulturo v okviru ustreznih politik Skup- nosti bolj upoštevati; s tem v zvezi Sklep Sveta z dne 22. septembra 1997 o prihodnosti evropske dejavnosti na področju kulture (5) poziva Komisijo, da predloži predloge za uvedbo enotnega inštrumenta za načrtovanje in financiranje s ciljem uveljavljanja člena 151 Pogodbe. (5) (6) (7) Če državljani v celoti podpirajo in sodelujejo pri evropski integraciji, je treba dati več poudarka njihovim skupnim kulturnim vrednotam in koreninam kot ključnemu ele- mentu njihove identitete in njihovega članstva v družbi, zasnovani na svobodi, demokraciji, strpnosti in solidarno- sti, ter doseči boljše ravnovesje med gospodarskimi in kul- turnimi vidiki Skupnosti, tako da se bodo ti vidiki lahko medsebojno dopolnjevali in podpirali. Pogodba daje Evropski uniji posebno odgovornost za ustvarjanje vse tesnejše unije med narodi Evrope in za pri- spevanje k razcvetu kultur držav članic ob spoštovanju nji- hove nacionalne in regionalne raznolikosti ter hkratnem postavljanju njihove kulturne dediščine v ospredje, posebno pozornost pa je treba posvečati varovanju polo- žaja majhnih evropskih kultur in manj razširjenih jezikov. Skupnost je zato zavezana, da si prizadeva za razvoj kul- turnega prostora, skupnega evropskim ljudem, ki bo odprt, raznolik in bo temeljil na načelu subsidiarnosti, sodelova- nja med vsemi, ki so vključeni v kulturni sektor, za pospe- ševanje pravnega okvira, ki bo vodil do kulturnih dejavnosti in zagotavljal spoštovanje kulturne raznoliko- sti, ter integracijo kulturne razsežnosti v politike Skupno- sti, kakor je določeno v členu 151(4) Pogodbe. (4) UL L 161, 26. 6. 1999, str. 1 (5) UL C 305, 7. 10. 1997, str. 1. 98 (8) (9) SL Uradni list Evropske unije 16/Zv. 1 Spodbujanje ustvarjalnih dejavnosti, pospeševanje kulturne dediščine z evropsko razsežnostjo, spodbujanje vzajemne zavesti o kulturi in zgodovini narodov Evrope ter podpi- ranje kulturnih izmenjav je zaradi boljšega razširjanja zna- nja in spodbujanja sodelovanja in ustvarjalnih dejavnosti nujno za to, da bi obudili kulturni prostor, skupen evrop- skim ljudem. (16) Ta sklep za celotno trajanje programa določa finančni okvir, ki predstavlja glavno referenčno točko, v smislu točke 33 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 6. maja 1999 o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskih postop- kov (4). V tem kontekstu je treba pospeševati tesnejše sodelovanje s tistimi, ki so vključeni v kulturne dejavnosti, tako da se jih spodbuja k sklepanju sporazumov o sodelovanju za izvajanje skupnih projektov, podpirati natančneje usme- rjene ukrepe z izrazito evropsko podobo, zagotavljati pod- poro za posebne in inovativne ukrepe ter spodbujati izmenjave in dialog o izbranih temah z evropskim pome- nom. v Sklepu 719/96/ES (1), (10) Kulturni programi Kaleidoscope, Ariane oziroma Raphael, določeni št. Sklepu št. 2085/97/ES (2) in Sklepu št. 2228/97/ES (3) Evropskega parlamenta in Sveta, so zaznamovali prvo pozitivno fazo v izvajanju dejavnosti Skupnosti na področju kulture, vendar pa bi bilo treba kulturne napore Skupnosti na pod- lagi rezultatov evaluacije in dosežkov prej navedenih pro- gramov poenostaviti in okrepiti. (17) Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, je treba sprejeli v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za izvajanje na Komisijo prenesenih izvedbenih pooblastil (5). (18) V skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, uvedenima s členom 5 Pogodbe, države članice ciljev teh ukrepov ne morejo zadovoljivo doseči, ampak jih zaradi obsega ali učinkov predlaganih ukrepov lahko laže doseže Skupnost; ta sklep ne presega okvira, potrebnega za dosego teh ciljev, in ne presega tistega, kar je potrebno za ta namen. (19) Program Kultura 2000 mora biti po letu 2000 edini aktivni program na področju kulture; zato je treba razveljaviti Sklep št. 2228/97/ES – (11) V skladu s sporočilom Skupnosti Agenda 2000 je treba povečati učinkovitost ukrepov na ravni Skupnosti, zlasti z osredotočenjem sredstev, ki so na voljo za notranje poli- tike, vključno s kulturno dejavnostjo. SKLENILA: (12) Pridobljene so bile precejšnje izkušnje, zlasti z evaluacijo prvih kulturnih programov, širokimi posveti med vsemi zainteresiranimi strankami ter rezultati Kulturnega foruma Evropske unije, ki je potekal 29. in 30. januarja 1998. (13) Kulturne dejavnosti Skupnosti morajo upoštevati poseben značaj in s tem tudi posebne potrebe vsakega kulturnega prostora. (14) S sklepi Evropskega sveta v Kopenhagnu 21. in 23. junija 1993 se je pozvalo, naj se programi Skupnosti odprejo za države srednje in vzhodne Evrope, ki so podpi- sale pridružitvene sporazume, Skupnost pa je z nekaterimi tretjimi državami podpisala sporazume o sodelovanju, ki vsebujejo kulturno klavzulo. (15) Ta sklep uvaja enoten finančni in programski instrument za kulturno sodelovanje za obdobje od 1. januarja 2000 do 31. decembra 2004, ki nosi naslov „program Kultura 2000“. Člen 1 Trajanje in cilji Uvede se enotni finančni in programski instrument za kulturno do od sodelovanje 31. decembra 2004, v nadaljnjem besedilu „program Kultura 2000“. obdobje januarja 2000 za 1. Program Kultura 2000 prispeva k pospeševanju kulturnega pro- stora, skupnega evropskim narodom. V tem kontekstu podpira sodelovanje med ustvarjalnimi umetniki, kulturnimi subjekti, zasebnimi in javnimi organizatorji, dejavnostmi kulturnih mrež ter drugimi partnerji, pa tudi kulturnimi ustanovami držav članic in drugih sodelujočih držav zaradi doseganja naslednjih ciljev: (a) pospeševanje kulturnega dialoga in vzajemnega poznavanja kulture in zgodovine evropskih narodov; (b) pospeševanje ustvarjalnosti in transnacionalnega razširjanja kulture in gibanja umetnikov, ustvarjalcev in drugih kultur- nih subjektov in strokovnjakov ter njihovih del z močnim poudarkom na mladih in ljudi z družbeno manj spodbudnih okolij ter kulturni raznolikosti; (c) poudarjanje kulturne raznolikosti in razvijanja novih oblik kulturnega izražanja; (1) UL L 99, 20. 4. 1996, str. 20. (2) UL L 291, 24. 10. 1997, str. 26. (3) UL L 305, 8. 11. 1997, str. 31. (4) UL C 172, 18. 6. 1999, str. 1. (5) UL L 184, 17. 7. 1999, str. 23. 16/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 99 (d) sodelovanje pri skupni kulturni dediščini evropskega pomena in njeno poudarjanje na evropski ravni, razširjanje strokov- nega znanja in pospeševanje dobre prakse v zvezi z njeno zaščito in ohranjanjem; (e) podrobni postopki za spremljanje in evaluacijo tega pro- grama, skupaj s poročilom o oceni, določenem v členu 8, ter vsi drugi ukrepi za prilagajanje programa Kultura 2000 na podlagi poročila o oceni. (e) upoštevanje vloge kulture v družbenoekonomskem razvoju; (f) pospeševanje medkulturnega dialoga in vzajemnih izmenjav med evropskimi in neevropskimi kulturami; (g) izrecno priznavanje kulture kot gospodarskega dejavnika ter kot dejavnika socialne integracije in državljanstva; (h) boljša dostopnost kulture in sodelovanje v kulturi v Evropski uniji za čim več državljanov. Program Kultura 2000 pospešuje učinkovite povezave z ukrepi, ki se izvajajo v okviru drugih politik Skupnosti, pomembnih za kulturo. Člen 2 Vrste kulturnih ukrepov in dogodkov Cilji, našteti v členu 1, se dosegajo s pomočjo: (a) posebnih inovativnih in/ali eksperimentalnih ukrepov; (b) integriranih ukrepov, vključenih v strukturirane, večletne sporazume o kulturnem sodelovanju; (c) posebnih kulturnih dogodkov z evropsko in/ali mednarodno razsežnostjo. Ukrepi in njihovi izvedbeni ukrepi so opisani v Prilogi I. So vertikalni (nanašajo se na eno kulturno področje) ali horizontalni (združujejo več kulturnih področij). Člen 3 Proračun Določi se finančni okvir za izvajanje programa Kultura 2000 za obdobje iz člena 1 v višini 167 milijonov EUR. Letne zneske določi organ za izvrševanje proračuna v mejah finančne perspektive. Člen 4 Izvajanje 1. Ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa, ki se nanašajo na zadeve, naštete spodaj, se sprejemajo po postopku upravljanja iz člena 5(2): (a) prioritete in splošne smernice za vse ukrepe, opisane v Pri- logi I in letnem programu na njeni podlagi, (b) splošno ravnotežje med vsemi akcijami, 2. Ukrepi, potrebni za izvajanje tega sklepa, ki se nanašajo na vse ostale zadeve, se sprejmejo po posvetovalnem postopku iz člena 5(3). Člen 5 Odbor 1. Komisiji pomaga odbor. 2. Pri sklicevanju na ta odstavek veljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa. Obdobje, določeno v členu 4(3) Sklepa 1999/468/ES, znaša dva meseca. 3. Pri sklicevanju na ta odstavek veljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 sklepa. 4. Odbor sprejme svoj poslovnik. Člen 6 Usklajenost in dopolnjevanje zagotovi članicami Pri izvajanju programa Kultura 2000 Komisija v sodelovanju z in državami in akcijami dopolnjevanje z drugimi ustreznimi politikami lahko Skupnosti, pomembnimi za področje kulture. To bi vsebovalo možnost projektov, financiranih z drugimi programi Skupnosti. vključevanja dopolnilnih usklajenost splošno Člen 7 Tretje države in mednarodne organizacije Program Kultura 2000 je odprt za sodelovanje držav Evropskega gospodarskega prostora in tudi za sodelovanje Cipra ter pridruženih članic srednje in vzhodne Evrope v skladu s pogoji, določenimi v pridružitvenih sporazumih ali v dodatnih protokolih k pridružitvenim sporazumom, ki se nanašajo na sodelovanje v programih Skupnosti, ki so ali bodo sklenjeni s temi državami. Program Kultura 2000 dovoljuje tudi sodelovanje z drugimi tretjimi državami, ki so sklenile sporazume o pridružitvi ali sodelovanju, ki vsebujejo kulturne klavzule, na podlagi dodatnih sredstev, ki se zagotovijo po postopkih, o katerih se dogovorijo z zadevnimi državami. (c) pravila in merila za izbor različnih vrst projektov, opisanih v Prilogi I pod akcijami I. 1, I. 2 in I. 3, (d) finančna podpora, ki jo zagotavlja Skupnost, zneski, trajanje, razdelitev in prejemniki, Program Kultura 2000 dovoljuje skupne akcije z mednarodnimi organizacijami, pristojnimi za področje kulture, kot sta Unesco in Svet Evrope, na podlagi skupnih prispevkov in v skladu z raznimi pravili, ki v vsaki od ustanov ali organizacij veljajo za realizacijo kulturnih akcij in dogodkov, naštetih v členu 2. 100 SL Uradni list Evropske unije 16/Zv. 1 Člen 8 Spremljanje in evaluacija Člen 9 Razveljavitev Sklep št. 2228/97/ES se razveljavi 1. januarja 2000. Komisija najpozneje 31. decembra 2002 predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij podrobno oceno rezultatov programa Kultura 2000, ki upošteva njegove cilje in ki mu je po potrebi priložen predlog za spremembo tega sklepa. Na koncu programa Kultura 2000 Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij poročilo o njegovem izvajanju. Poleg tega Komisija vsako leto predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Odboru regij kratko poročilo o spremljanju stanja izvajanja programa Kultura 2000. Ta poročila o oceni morajo zlasti poudariti ustvarjanje dodane vrednosti, zlasti kulturnega značaja, ter družbeno-gospodarske posledice finančne podpore Skupnosti. Člen 10 Začetek veljavnosti Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Uporablja se od 1. januarja 2000. V Bruslju, 14. februarja 2000 Za Evropski parlament Predsednica N. FONTAINE Za Svet Predsednik J. GANA 16/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 101 PRILOGA I DEJAVNOSTI IN IZVEDBENI UKREPI ZA PROGRAM KULTURA 2000 I. Opis ukrepov in dogodkov I. 1 Posebni inovativni in/ali eksperimentalni ukrepi Skupnost bo vsako leto podpirala dogodke in projekte, ki bodo izvedeni v okviru partnerstev ali mrež. V te projekte morajo biti vključeni subjekti iz vsaj treh držav, sodelujočih v programu Kultura 2000, na podlagi prioritet, opredeljenih po posvetovanju z odborom, navedenim v členu 5, brez poseganja v to, da se po postopkih iz člena 7 sodelovanje v programu ne bi ponudilo pridruženim članicam. Ti ukrepi bodo načeloma obsegali obdobje enega leta, ki ga je mogoče podaljšati za dve dodatni leti. Ti vertikalni ukrepi (ki zajemajo eno kulturno področje) ali horizontalni ukrepi (ki povezujejo več kulturnih področij) bi morali biti in/ali eksperimentalni ter imeti zlasti naslednje cilje: inovativni (i) (ii) dajanje največjega poudarka omogočanju dostopa do kulture in širše kulturno sodelovanje ljudi v Evropi v vsej njihovi socialni, regionalni in kulturni raznolikosti, zlasti mladih in ljudi iz najmanj spodbudnih okolij; spodbujanje nastanka in razširjanja novih izraznih oblik, v okviru tradicionalnih kulturnih področij (kot fotografija, arhitektura, so glasba, poustvarjalna umetnost, upodabljajoča in vizualna umetnost, književnost, knjige, branje, kulturna dediščina vključno s kulturno krajino in otroška kultura) in vzporedno z njimi; (iii) podpora projektom, katerih namen je izboljšati dostopnost knjig in branja ter usposabljanje strokovnjakov, ki delajo na tem področju; (iv) podpora projektom sodelovanja, katerih namen je zaščita, skupno uživanje, poudarjanje in varovanje skupne kulturne dediščine evropskega pomena na evropski ravni; (v) (vi) podpora ustvarjanju multimedijskih izdelkov, prikrojenih potrebam različnih občinstev, s čimer bosta postala evropsko umetniško ustvarjanje in dediščina bolj opazna in bolj dosegljiva za vse; spodbujanje pobud, razprav in sodelovanja med kulturnimi in družbeno-kulturnimi organizatorji, ki delajo na področju družbene integracije, zlasti integracije mladih; (vii) krepitev medkulturnega dialoga in vzajemnih izmenjav med evropsko kulturo in drugimi kulturami, zlasti s spodbujanjem sodelovanja pri zadevah skupnega interesa med kulturnimi ustanovami in/ali drugimi subjekti v državah članicah in v tretjih državah; (viii) spodbujanje prenašanja kulturnih dogodkov v živo z uporabo novih tehnologij informacijske družbe. Podpora Skupnosti ne sme presegati 60 % sredstev za posamezen ukrep. V večini primerov ta podpora ne sme biti manjša od 50 000 EUR ali večja od 150 000 EUR letno. I. 2 Integrirani ukrepi, vključeni v strukturirane, večletne sporazume o kulturnem sodelovanju Program Kultura 2000 spodbuja tesnejše odnose in skupno delo s podpiranjem kulturnih mrež in zlasti mrež subjektov, kulturnih teles in kulturnih ustanov, vključujoč zlasti strokovnjake v različnih sodelujočih državah zaradi uresničevanja organiziranih kulturnih projektov v Skupnosti in zunaj nje. Ta ukrep se nanaša na pomembne kakovostne projekte z evropsko razsežnostjo, ki vključujejo vsaj pet držav, sodelujočih v programu Kultura 2000. Sporazumi o kulturnem sodelovanju bodo namenjeni izvajanju strukturiranih, večletnih kulturnih ukrepov med subjekti iz več držav članic in iz drugih držav, sodelujočih v programu Kultura 2000. Ti sporazumi se bodo nanašali na transnacionalne ukrepe na enem kulturnem področju (vertikalni ukrepi), kot so glasba, poustvarjalna umetnost, upodabljajoča in vizualna umetnost, književnost, knjige in branje vključno s prevajanjem in kulturno dediščino. Poleg tega bodo pospeševale, tudi z uporabo novih medijev, izvajanje čezsektorskih integriranih ukrepov (horizontalni ukrepi na podlagi sinergije), torej združevanje različnih kulturnih področij. Sporazumi o sodelovanju, ki bodo na ta način predlagani za dobo do treh let, bodo vključevali nekatere ali vse izmed naslednjih dejavnosti: (i) koprodukcijo in kroženje del ter drugih kulturnih dogodkov v Evropski uniji (npr. razstav, festivalov itd. ), s čimer bodo postali dostopni za čim več državljanov; (ii) mobilnost umetnikov, ustvarjalcev in drugih kulturnih subjektov; (iii) nadaljnje usposabljanje strokovnjakov za kulturo ter teoretično in praktično izmenjavo izkušenj; 102 SL Uradni list Evropske unije 16/Zv. 1 (iv) izboljšave kulturnih prizorišč in spomenikov v Skupnosti zaradi širjenja ozaveščenosti o evropski kulturi; (v) raziskovalne projekte, kampanje za širjenje javne zavesti, učne dejavnosti in razširjanje znanja, seminarje, kongrese, srečanja o kulturnih temah evropskega pomena; (vi) uporabo novih tehnologij; (vii) projekte, namenjene poudarjanju kulturne raznolikosti in večjezičnosti, ki pospešujejo vzajemno zavest o zgodovini, koreninah, skupnih kulturnih vrednotah evropskih narodov in njihovi skupni kulturni dediščini. Na podlagi posvetovanja z odborom, navedenim v členu 5(1) Sklepa, bo Skupnost podelila podporo za izvajanje sporazumov o kulturnem sodelovanju. Namenjena ne bo samo delnemu financiranju projekta, ampak tudi stroškom, povezanim z začetnim uvajanjem trajnega sodelovanja, ki bi lahko bilo večletno, v pravni obliki, priznani v eni od držav članic Unije. Da bi bil sporazum upravičen do financiranja, morajo dejavnosti, ki jih obsega, vključevati subjekte iz vsaj petih držav, sodelujočih v programu Kultura 2000. Tisti, ki so odgovorni za večletne sporazume o kulturnem sodelovanju, ki več kakor eno leto prejemajo podporo Skupnosti, morajo Komisiji konec vsakega leta predložiti pregled izvajanih dejavnosti in izdatkov za vsako dejavnost, da bi podporo Skupnosti prenesli do konca trajanja projekta. Podpora Skupnosti ne sme presegati 60 % načrtovanih sredstev sporazuma o kulturnem sodelovanju. Znašati ne sme več kakor 300 000 EUR letno. To podporo je mogoče zvišati za največ 20 %, da bi pokrili ustrezne stroške, do katerih je prišlo zaradi upravljanja sporazumov o kulturnem sodelovanju. I. 3 Posebni kulturni dogodki z evropsko in/ali mednarodno razsežnostjo Ti dogodki, znatni po merilu in obsegu, bi morali doseči pomemben odmev pri evropskih ljudeh ter pomagati zvišati njihov občutek pripadnosti isti skupnosti in jih ozavestiti o kulturni raznolikosti držav članic ter okrepiti medkulturni in mednarodni dialog. Ti dogodki obsegajo zlasti: (i) Evropsko prestolnico kulture in Evropski mesec kulture; (ii) organizacijo simpozijev zaradi proučevanja vprašanj v skupnem kulturnem interesu, da bi okrepili kulturni dialog v Skupnosti in zunaj nje; (iii) organizacijo inovativnih kulturnih dogodkov, ki so močno privlačni in dosegljivi državljanom nasploh, zlasti na področju kulturne dediščine, umetniških dejavnosti in evropske zgodovine, in ki zlasti uvajajo povezave med izobraževanjem, umetnostjo in kulturo; (iv) prepoznavanje in poudarjanje evropske umetniške nadarjenosti, zlasti med mladimi, med drugim s pomočjo evropskih nagrad na različnih kulturnih toriščih: književnost, prevajanje, arhitektura itd. ; (v) podporo za projekte, ki jih priznajo ustrezni organi sodelujočih držav in vključujejo zaščito in varovanje kulturne dediščine izjemnega pomena, ki prispeva k razvoju in razširjanju inovativnih zamisli, metod in tehnik na evropski ravni in ki jo lahko označimo kot „laboratorije evropske dediščine“. Prioritete glede teh dogodkov bodo določene po posvetovanju z odborom, navedenim v členu 5 sklepa. Podpora Skupnosti ne sme presegati 60 % predvidenih sredstev za poseben kulturni dogodek. Ne sme biti manjša od 200 000 EUR ali večja od 1 milijona EUR letno za dogodke, navedene v točki (i). Za dogodke, navedene v točkah od (ii) do (v), ustrezne omejitve v večini primerov ne bodo nižje od 150 000 EUR letno in v nobenem primeru ne višje od 300 000 EUR letno. Priporočeno nakazilo za te dejavnosti znaša 10 % finančnega okvira programa. Tri vrste ukrepov in dogodkov, opisane pod I. 1, I. 2 in I. 3, sledijo vertikalnemu (ki se nanaša na eno kulturno področje) ali horizontalnemu (ki združuje več kulturnih področij) pristopu. Orientacijski opis teh pristopov je naveden v Prilogi II. II. Usklajevanje z drugimi instrumenti Skupnosti na področju kulture Komisija bo s posebnimi ukrepi, sporazumi o kulturnem sodelovanju in posebnimi kulturnimi dogodki zagotovila usklajevanje z drugimi instrumenti Skupnosti, dejavnimi na kulturnem področju, zlasti zaradi pospeševanja in dogovarjanja o sodelovanju med sektorji s skupnimi ali konvergentnimi interesi, kot so na primer: 16/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 103 — kultura in turizem (s pomočjo kulturnega turizma), — kultura, izobraževanje in mladina (zlasti predstavitve avdiovizualnih in multimedijskih izdelkov o evropski kulturi z razlagami ustvarjalcev ali poustvarjalnih umetnikov po šolah in visokošolskih ustanovah), — kultura in zaposlovanje (spodbujanje odpiranja delovnih mest v kulturnem sektorju, zlasti na novih kulturnih področjih), — kultura in zunanji odnosi, — kulturna statistika kot posledica izmenjave primerjalnih statističnih podatkov na ravni Skupnosti, — kultura in notranji trg, — kultura in raziskovalna dejavnost, — kultura in izvoz kulturnih dobrin. III. Sporočila Prejemniki podpore Skupnosti morajo to podporo izrecno in čim bolj opazno navesti v vseh informacijah in sporočilih, povezanih s projektom. IV. Tehnična pomoč in spremljajoči ukrepi Pri izvajanju programa Kultura 2000 lahko Komisija poišče tehnično pomoč organizacij, za katero je načrtovano financiranje o okviru celotnih sredstev programa, ki ne presega 3 % teh sredstev. Pod enakimi pogoji lahko uporabi tudi eksperte ali mreže ekspertov. Poleg tega se lahko Komisija dogovori za evalvacijske študije in organizira seminarje, kolokvije ali druga strokovna srečanja, ki bi lahko pomagala pri izvajanju programa Kultura 2000. Komisija lahko organizira tudi dejavnosti, povezane z informiranjem, objavami in razširjanjem. V. Kontaktna mesta Komisija in države članice bodo organizirale in pospešile prostovoljno vzajemno izmenjavo informacij, ki se uporabljajo pri izvajanju programa Kultura 2000, prek kontaktnih mest, ki bodo odgovorna za: — pospeševanje programa, — omogočanje vključevanja v program in spodbujanje sodelovanja pri njegovih dejavnostih za čim več strokovnjakov in subjektov na kulturnem področju s pomočjo učinkovitega razširjanja informacij, — zagotavljanje učinkovite povezave z raznimi ustanovami, ki zagotavljajo pomoč kulturnemu sektorju v državah članicah, s čimer bodo prispevala k dopolnjevanju med ukrepi v okviru programa Kultura 2000 in nacionalnimi podpornimi ukrepi, — zagotavljanje informacij in stikov na ustrezni ravni med subjekti, ki sodelujejo v programu Kultura 2000, in tistimi, ki sodelujejo v drugih programih Skupnosti, dostopnih za kulturne projekte. VI. Splošna razdelitev proračuna VI. 1 Na začetku delovanja in najpozneje do 1. marca vsakega leta bo Komisija odboru predložila vnaprejšnjo razdelitev proračunskih sredstev po vrstah dejavnosti, pri čemer bo upoštevala cilje, določene v členu 1 Sklepa. VI. 2 Razpoložljiva sredstva bodo razdeljena interno glede na naslednje indikativne smernice: (a) vsa sredstva, razporejena za posamezne inovativne in/ali eksperimentalne ukrepe, ne bi smela presegati 45 % letnega proračuna za program Kultura 2000; (b) sredstva, razporejena za integrirane ukrepe v okviru strukturiranih, večletnih sporazumov o kulturnem sodelovanju, ne bi smela znašati manj kakor 35 % letnega proračuna za program Kultura 2000; (c) sredstva, razporejena za posebne kulturne dogodke z evropsko in/ali mednarodno razsežnostjo, naj bi znašala približno 10 % letnega proračuna za program Kultura 2000; (d) preostali izdatki, vključno s stroški, povezanimi s kontaktnimi mesti, naj bi znašali približno 10 % letnega proračuna za program Kultura 2000. VI. 3 Vsi zgoraj navedeni odstotki so indikativni in jih odbor lahko prilagodi po postopku iz člena 4 Sklepa. 104 SL Uradni list Evropske unije 16/Zv. 1 PRILOGA II INDIKATIVNI OPIS VERTIKALNIH IN HORIZONTALNIH PRISTOPOV Trije ukrepi programa Kultura 2000 predstavljajo vertikalni (nanašajoč se na eno kulturno področje) ali horizontalni (združujoč več kulturnih področij) pristop. Kot indikacija lahko zanje velja naslednje: I. Vertikalni pristop To pomeni sektorski pristop, ki si prizadeva, da bi upošteval posebne potrebe posameznih kulturnih področij, zlasti: (a) na naslednjih področjih: glasba, poustvarjalna umetnost, upodabljajoča in vizualna umetnost, arhitektura in druge oblike umetniškega izražanja, kot so multimedijska umetnost, fotografija, otroška kultura in poulična umetnost. Glede na posamične vidike vsakega kulturnega področja naj bi ta pristop: (i) pospeševal izmenjave in sodelovanje med kulturnimi subjekti; (ii) pomagal kroženju umetnikov in njihovih del po Evropi; (iii) (iv) izboljšal možnosti za usposabljanje in nadaljnje usposabljanje, zlasti v kombinaciji z boljšo mobilnostjo tistih, ki delajo na kulturnem področju (vključno z učitelji in študenti); spodbujal ustvarjalnost ob hkratnem podpiranju izvajanja dejavnosti, ki spodbujajo evropske umetnike in njihova dela na prej navedenih področjih v Evropi ter podpiranju politike dialoga in izmenjav z drugimi svetovnimi kulturami; (v) podpiral pobude, ki bi uporabljale ustvarjalnost kot sredstvo za družbeno integracijo. (b) kar zadeva knjige, branje in prevode ta pristop teži k: (i) spodbujanju izmenjav in sodelovanja med ustanovami in/ali posamezniki iz različnih držav članic in drugih držav, sodelujočih v programu, in tretjih držav; (ii) krepitvi zavesti in razširjanju literarnih stvaritev in zgodovine evropskih ljudi s pomočjo podpiranja prevodov literarnih, dramskih in referenčnih besedil, zlasti tistih v manj razširjenih evropskih jezikih in jezikih srednje- in vzhodnoevropskih držav; (iii) spodbujanju mobilnosti in nadaljnjega usposabljanja tistih, ki delajo na področju knjig in branja; (iv) pospeševanju knjig in branja, zlasti pri mladih in delih družbe s slabšimi možnostmi. Pogoj, določen v prvem odstavku Priloge I. 1 glede najmanjšega števila potrebnih subjektov iz sodelujočih držav za predložitev projektov po programu Kultura 2000, se lahko prilagodi, da bi se upoštevale posebne potrebe literarnega prevajanja. (c) kar zadeva evropsko pomembne kulturne dediščine, zlasti intelektualne in neintelektualne, premične in nepremične dediščine (muzeji in zbirke, knjižnice, arhivi, vključno s fotografskimi arhivi, avdiovizualnimi arhivi kulturnih del), arheološke in podvodne dediščine, arhitektonske dediščine, vseh kulturnih prizorišč in krajin (kulturnih in naravnih dobrin), si ta pristop prizadeva za: (i) spodbujanje projektov, usmerjenih v zaščito in restavracijo evropske kulturne dediščine; (ii) (iii) (iv) (v) spodbujanje razvoja mednarodnega sodelovanja med ustanovami in/ali subjekti, da bi prispevali k izmenjavi strokovnega znanja in razvoju najboljše prakse v zvezi z zaščito in varovanjem kulturne dediščine; izboljšanje dostopnosti kulturne dediščine, kadar vključuje evropsko razsežnost, in spodbujanju aktivnega sodelovanja široke javnosti, zlasti otrok, mladine, kulturno prikrajšanih oseb ter prebivalcev s podeželja in obrobnih regij Skupnosti; spodbujanje mobilnosti in usposabljanja v zvezi s kulturno dediščino za tiste, ki delajo na kulturnem področju; spodbujanje mednarodnega sodelovanja za razvoj novih tehnologij in inovacij na različnih področjih dediščine ter v zvezi z zaščito tradicionalnih obrti in postopkov; (vi) upoštevanje dediščine pri drugih politikah in programih; (vii) spodbujanje sodelovanja s tretjimi državami in ustreznimi mednarodnimi organizacijami. Posebne potrebe različnih področij kulturnega življenja (poustvarjalna in vizualna umetnost, knjige in branje, kulturna dediščina itd. ) bodo uravnoteženo upoštevane pri dodeljevanju sredstev. 16/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 105 II. Horizontalni pristop Ta pristop si prizadeva za pospeševanje sinergije in razvoj kulturnega ustvarjanja s pomočjo pospeševanja čezsektorskih dejavnosti, ki zajemajo številna kulturna področja, in tudi s pomočjo podpore za skupne dejavnosti, ki vključujejo različne programe in politike Skupnosti (zlasti tiste v zvezi z izobraževanjem, mladino, poklicnim usposabljanjem, zaposlovanjem itd. ). Indikativna višina sredstev, namenjenih za te dejavnosti, znaša 10 % finančnega okvira programa


title: WRITTEN QUESTION E-0355/00 by Ward Beysen (ELDR) to the Commission. Copyright directive.

eurovoc_concepts:
common commercial policy
copyright

formats: html pdf print

text: 28. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 374 E/57 contribution. This is the framework within which the Community can contribute to combating the social exclusion of all vulnerable individuals and groups, including travelling people, and the Commission has outlined possible proposals in this area in its communication (cid:145)Building an inclusive Europe(cid:146) (1). In addition, the recent proposals on combating discrimination adopted by the Commission on 25 Novem- ber 1999 will forbid discrimination on grounds of racial or ethnic origin in employment, education, social protection and social security, social advantages and access to goods and services (2). In combating both direct and indirect discrimination in these fields, the Community will contribute to eliminating some of the barriers to inclusion faced by the Roma and other travelling people. The Commission has called on the Council and the Parliament to make rapid progress on this package of proposals. (1) COM(2000) 79 final. (2) COM(1999) 564, 565, 566 and 567 final. (2000/C 374 E/066) WRITTEN QUESTION E-0346/00 by Jaime Valdivielso de CuØ (PPE-DE) to the Commission (14 February 2000) Subject: Competence in connection with the economic agreement drawn up by the Spanish government(cid:146)s representatives in the Basque Country On 18 January the Spanish Government reached an agreement with the authorities of the Autonomous Community of the Basque Country on the economic and tax agreement drawn up by the central government representatives in that region. Furthermore, this agreement has the approval of the bordering autonomous communities. Will the Commission continue with infringement proceedings against the central government(cid:146)s representa- tives despite the fact that the supposedly adversely affected autonomous communities have approved the agreement? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (13 April 2000) The Commission opened proceedings under Article 88(2) (former Article 93) of the EC Treaty against tax measures in the form of (cid:145)tax holidays(cid:146) and tax relief introduced by the Basque provinces, not on account of complaints brought by the neighbouring autonomous communities but of doubts regarding their compat- ibility with the common market in the light of Article 87 (former Article 92) of the EC Treaty. The fact that the neighbouring communities have approved the agreement does not affect the proceedings initiated in the interests of competitors of the firms in receipt of aid. (2000/C 374 E/067) WRITTEN QUESTION E-0355/00 by Ward Beysen (ELDR) to the Commission (14 February 2000) Subject: Copyright directive The Commission(cid:146)s proposal on revising the directive on copyright and associated rights is currently before the Council. The proposal affords enormous advantages in that it strikes a balance between copyright holders, on the one hand, and users and the technology sector, on the other; however, there may be an inherent risk of giving a complete technical monopoly to copyright holders. What action is the Commission intending to take to avoid requirements being imposed in respect of technical systems in exceptional cases, i. e. instances where copying is, in fact, permitted? C 374 E/58 Official Journal of the European Communities EN 28. 12. 2000 Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (28 March 2000) The aim of the proposal for a Directive on the harmonisation of certain aspects of copyright and related rights in the information society (1) is to adapt the legal framework for copyright at Community level in order to meet the challenges of new technologies and new forms of production and exploitation of works. is in keeping with a globalised environment, and it aims to transpose the bulk of the The proposal international obligations arising from the treaties adopted in 1996 under the aegis of the World Intellectual Property Organisation; one of these relates to copyright and the other to interpretations, performances and phonograms. Under one of these obligations, the contracting parties have agreed to adopt legislation guaranteeing legal protection of the technical measures used by copyright holders to protect their work against unauthorised acts. The proposal for a Directive transposes this obligation at Community level in order to ensure an equivalent level of protection in all Member States and to allow the single market to function properly. The Honourable Member recognises the efforts made by the Commission in the proposal to strike a balance between the various rights and interests involved. The Commission is particularly aware of the need for balance when delimiting the level of protection of technical measures where a Member State has recourse to one of the exceptions provided for in Article 5 of the proposal. The Member States seeking a satisfactory solution within the Council working group share that concern. (1) OJ C 180, 25. 6. 1999. (2000/C 374 E/068) WRITTEN QUESTION P-0359/00 by Robert Evans (PSE) to the Commission (4 February 2000) Subject: Bonded labour Bonded labour is a human rights violation which, according to the UN Working Group on Contemporary Forms of Slavery, affects around 20 million people in the world. A large proportion of these bonded labourers are in India and Pakistan. In the light of this, can the Commission inform me as to what action it is taking to: 1. Work with the United Nations and the ILO to urge all States to sign the pertinent international instruments which outlaw bonded labour, particularly ILO Conventions 29 on forced labour and Convention 182 on the worst forms of child labour? 2. Support States in developing and implementing domestic legislation to outlaw bonded labour, including carrying out detailed regional surveys to identify and rehabilitate bonded labourers and to ensure that those responsible for keeping bonded labourers are prosecuted in accordance with national laws? Answer given by Mr Lamy on behalf of the Commission (8 March 2000) The Commission shares the concerns of the Honourable Member with regard to bonded labour practices and, like the Member States, recognizes the importance of abolishing child labour, which deprives children of their right to childhood, their right to education, and their freedom from forced labour. The Community is actively supporting the work of the United Nations, the International Labour Organisation (ILO) and the United Nations Children(cid:146)s Fund (UNICEF) in this area. It welcomes the adoption of a new ILO Convention concerning the prohibition and immediate actions for the elimination of the worst forms of child labour. The Community will help ensure that the Convention makes a positive contribution to the elimination of the most intolerable forms of child labour, including bonded labour and the exploitation of children in


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0367/00 van Marie-Noëlle Lienemann (PSE) aan de Commissie. Lager BTW-tarief voor abonnees van stadsverwarming.

eurovoc_concepts:
VAT rate
consumer protection
energy industry
heating

text: 21. 11. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 330 E/141 (2000/C 330 E/158) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0367/00 van Marie-Noºlle Lienemann (PSE) aan de Commissie Betreft: Lager BTW-tarief voor abonnees van stadsverwarming (14 februari 2000) Momenteel komt de levering van gas en elektriciteit voor op de communautaire lijst van verrichtingen waarvoor de lidstaten van de Europese Unie een lager BTW-tarief mogen aanrekenen. Dit geldt evenwel niet voor abonnees van warmtedistributienetten. Nochtans dragen deze stadsverwarmingsnetten vaak bij tot de verwerking van huishoudelijk afval en tot energiediversificatie waarop de Europese Unie aandringt. Tot slot is het lager tarief ingegeven door sociale motieven, en ongeacht het feit of de consument zich verwarmt met gas, elektriciteit of via een stads- verwarmingsnet, moet de fiscale last dezelfde zijn, te meer daar de verbruiker meestal nauwelijks enige keuze heeft (collectieve woonblokken, enz. ). Kan de Commissie verklaren wat de redenen zijn voor deze ongelijke behandeling van de verschillende vormen van energiebevoorrading en of zij van plan is dit onrecht ongedaan te maken door voor te stellen ook abonnementen op warmtedistributienetten op te nemen in de lijst van verrichtingen waarvoor een lager BTW-tarief mag worden aangerekend? Antwoord van de heer Bolkestein namens de Commissie (22 maart 2000) De huidige communautaire wetgeving biedt de lidstaten niet de mogelijkheid een lager tarief toe te passen op de abonnementen van warmtedistributienetten. De bestaande bepalingen zijn namelijk het resultaat van onderhandelingen bij de Raad die hebben geleid tot een wijziging van het oorspronkelijke voorstel van de Commissie (1), als gevolg waarvan slechts voor aardgas en elektriciteit in de mogelijkheid van een lager BTW-tarief werd voorzien. De Commissie wees in haar voorstel voor een onderlinge aanpassing van de tarieven de energieproducten bedoeld voor verlichting en verwarming aan als in aanmerking komend voor een verplicht lager tarief, ten einde aldus distorsies te voorkomen. De Commissie bevestigt dat zij, bij de eerstkomende besprekingen over de inhoud van bijlage H bij de Zesde BTW-Richtlijn (77/388/CEE) (2), waarop het lager BTW-tarief van toepassing is, zij deze kwestie in overweging zal nemen; zij kan evenwel niet vooruitlopen op de uitslag van de behandeling door de Raad van haar eventuele nieuwe voorstellen. (1) PB C 250 van 18. 9. 1987, gewijzigd bij PB C 44 van 19. 2. 1992. (2) PB L 262 van 15. 10. 1977. (2000/C 330 E/159) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0368/00 van Benedetto Della Vedova (TDI) aan de Commissie (14 februari 2000) Betreft: Overdracht van capaciteit voor elektriciteitsopwekking door de voormalige Italiaanse overheids- monopolist ENEL SpA De Italiaanse regering heeft onlangs, in het kader van het langzame proces van privatisering en liberalisatie van de elektriciteitssector, in haar hoedanigheid van hoofdaandeelhouder besloten om volgens de wettelijke procedures 21 installaties met een totale capaciteit van 15 000 megawatt (ongeveer een kwart van de productiecapaciteit van ENEL) af te stoten uit de voormalige Italiaanse overheidsmonopolist ENEL SpA. Deze installaties moeten worden ondergebracht in drie afzonderlijke, nieuw op te richten bedrijven: Eurogen SpA, Elettrogen SpA en Interpower SpA. Op 25 januari 2000 heeft de Ministerraad goedkeuring gehecht aan het besluit houdende de procedures voor de verkoop van de drie vennootschappen. Dit besluit behelst dat de verkoop aan particulieren dient plaats te vinden in particuliere onderhandelingen die de ENEL zelf zal voeren, onder supervisie van de minister van Financiºn en de minister van Industrie, en bijgestaan door het ComitØ voor advies en bijstand bij privatiseringen


title: Règlement (CE) nº 541/2000 du Conseil, du 14 février 2000, concernant l'exportation de certains produits sidérurgiques CECA de la République de Pologne dans la Communauté européenne pour la période du 1er janvier au 31 décembre 2000 (prorogation du système de double contrôle)

eurovoc_concepts:
ECSC
Poland
export licence
export monitoring
iron and steel product

text: 15. 3. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 67/1 I (Actes dont la publication est une condition de leur applicabilité) RÈGLEMENT (CE) No 541/2000 DU CONSEIL du 14 février 2000 concernant l'exportation de certains produits sidérurgiques CECA de la République de Pologne dans la Communauté européenne pour la période du 1er janvier au 31 décembre 2000 (prorogation du système de double contrôle) LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: vu le traité instituant la Communauté européenne, et notam- ment son article 133, Article premier vu la proposition de la Commission, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) Un accord européen instituant une association entre les leurs États membres, Communautés européennes et d'une part, et la République de Pologne, d'autre part, est entré en vigueur le 1er février 1994 (1). Les parties ont décidé, par la décision no 1/2000 du Conseil d'association (2), de proroger pour la période allant du 1er janvier au 31 décembre 2000 le système de double contrôle institué par la décision no 2/1999 du Conseil d'association (3). Il est donc nécessaire de proroger la législation commu- nautaire de mise en œuvre instituée par le règlement (CE) no 1093/1999 du Conseil du 30 mars 1999 instau- rant un système de double contrôle sur les exportations de certains produits sidérurgiques CECA de la Répu- blique de Pologne dans la Communauté pour la période allant du 1er avril au 31 décembre 1999 (4), Le règlement (CE) no 1093/1999 continue à s'appliquer pour la période allant du 1er janvier au 31 décembre 2000, conformé- ment aux dispositions de la décision no 1/2000 du Conseil d'association, entre les Communautés européennes et leurs États membres, d'une part, et la Pologne, d'autre part. Article 2 Le règlement (CE) no 1093/1999 est, par conséquent, modifié comme suit: Dans le titre, le préambule et l'article 1er, paragraphes 1 et 3, les références à la période allant du «1er avril au 31 décembre 1999» sont remplacées par les références à celle allant du «1er janvier au 31 décembre 2000». Article 3 Le présent règlement entre en vigueur le jour de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Il est applicable au 1er janvier 2000. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 14 février 2000. Par le Conseil Le président J. GAMA (1) JO L 348 du 31. 12. 1993, p. 2. (2) Voir page 34 du présent Journal officiel. (3) JO L 133 du 28. 5. 1999, p. 44. (4) JO L 133 du 28. 5. 1999, p. 6


title: Id-Deċiżjoni Nru 508/2000/EC tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill ta' l-14 ta' Frar 2000 li tistabbilixxi l-programm Kultura 2000

text: 16/Vol. 1 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 97 32000D0508 L 63/1 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 10. 3. 2000 ID-DEĊIŻJONI Nru 508/2000/EC TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL ta’ l-14 ta’ Frar 2000 li tistabbilixxi l-programm Kultura 2000 IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel inċiż ta’ l-Artikolu 151(5) tiegħu, kulturali fil-Fondi Strutturali, skond ir-Regolament tal- Kunsill (KE) Nru 1260/1999 tal-21 ta’ Ġunju 1999 li jip- preskrivi d-disposizzjonijiet ġenerali dwar il-Fondi Struttu- rali (4), u twettaq studji għal dan il-għan. Wara li kkunsidraw l-proposta mill-Kummissjoni (1) Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kumitat tar-Reġpjuni (2), Waqt li jaġixxu skond il-proċedura preskritta fl-Asrtikolu 251 tat- Trattat, fid-dawl tat-test konġunt approvat mill-Kumitat ta’ Kon- ċiljazzjoni tad-9 ta’ Diċembru 1999 (3), Billi: (1) (2) (3) Il-kultura għandha valur intrinsiku importanti għall-poplu kollu fl-Ewropa, hija element essenzali għall-integrazzjoni Ewropea u tikkontibwixxi għall-affermazzjoni u l-vitalità tal-mudell Ewropew ta’ soċjetà u l-influwenza tal- Komunità fuq ix-xena internazzjonali. Il-kultura hija kemm fattur ekonomiku u fattur fl-integhrazzjoni soċjali u ċittadinanza; għal din ir-raġuni din għandha rwol importanti biex tilħaq l-isfidi l-ġodda li jiffaċċaw il-Komunità, bħal globalizzazzjoni, soċjetà ta’ informazzjoni, koeżjoni soċjali u l-ħolqien ta’ impigi. kulturali fl-azzjonijiet Bil-ħsieb li jintlaħqu dawn il-ħtiġiet ta’ dimensjoni kulturali fl-Unjoni Ewropea, il-Komunità għandha tagħti kont ta’ l-aspetti taħt id-disposizzjonijiet tat-Trattat minbarra l-Artikolu 151, sabiex tirrispetta u tippromwovi b’mod partikolari il-kuntest, d-diversità ta’ t-tixrid il-Kummissjoni għall-industriji informazzjoni dwar f’dan tinkoraġġixxi l-opportunitajiet tal-kulturi għandha tagħha; tagħha (1) ĠU C 211, 7. 7. 1998, p. 18 (2) ĠU C 51, 22. 2. 1999, p. 68. (3) Opinjoni tal-Parlament Ewropew tal-5 ta’ Novembru 1998 (ĠU C 359, 23. 11. 1998, p. 28), Posizzjoni Komuni tal-Kunsill tat-28 ta’ Ġunju 1999 (ĠU C 232, 13. 8. 1999, p. 25) u Deċiżjoni tal-Parlament Ewropew tat-28 ta’ Ottubru 1999 (għada mhux ippublikata fil- Ġurnal Uffiċjali). Deċiżjoni tal-Kunsill ta’ l-24 ta’ Jannar 2000 u Deċiżjoni tal-Parlament Ewropew tat-3 ta’ Frar 2000. (4) (5) (6) (7) importantiu li Minħabba l-importanza dejjem tikber tal-kultura fis-soċjetà Ewropea u l-isfida li titfaċċa l-Komunità mall-bidu tal-21 tiżdied l-effettività u seklu, huwa l-konsistenza tal-miżuri tal-Komunità fil-qasam kulturali billi tipproponi qafas ta’ gwida waħdiena u ta’ programmar għall-perjodu 2000 sa l-2004, waqt li żżomm f’moħħha l-ħtieġa għal politika konċernata tal-Komunità biex jin- f’dan ir-rigward, għata id-Deċiżjoni tal-Kunsill tat-22 ta’ Settembru 1997 fir- rigward tal-futur ta’ l-azzjoni kulturali Ewropea (5) titlob lill-Kummissjoni biex tagħmel proposti bil-ħsieb li jiġi stab- bilit strument waħdieni għall-ipprogrammar u l-iffinanzjar l-Artikolu 151 tat- immirat lejn l-implimentazzjoni ta’ Tratta. għall-kultura; akbar konr Jekk iċ-ċittadini jagħtu l-appoġġ sħiħ tagħhom għal, u jip- parteċipaw bis-sħiħ fi, l-integrazzjoni Ewropea, għandu jit- qiegħed aktar enfasi fuq il-valuri u l-għeruq komuni kulturali tagħhom bħala element prinċipali ta’ l-identità tagħhom u s-sħubija tagħhom ta’ soċjetà imsejjsa fuq il-ħelsien, t-tolleranzau s-solidarjetà; għandu jinkiseb bilanċ aħjar bejn l-aspetti ekonomiċi u kulturali tal-Komunità, sabiex dawn l-asspetti jkunu jistgħu jikkomplementaw u jsostnu lil xulxin. id-demokrazija, It-Trattat jikkonferixxi r-responsabbiltà fuq l-Unjoni Ewro- pea għall-ħolqien ta’ unjoni li dejjem tressaq viċin fost il-popli ta’ l-Ewropa u biex tikkontribwixxi it-tkabbir tal- kulturi ta’ l-Istati Membri, waqt li tiġi rispettata d-diversità nazzjonali y reġjonali tagħhom u fl-istess waqt iġġib ’l qud- diem il-wirt kulturali komuni; għandha tingħata attenzjoni speċjali għall-ħaesien tal-posizzjoni tal-kulturi ż-żgħar Ewropew u lingwi li huma anqas mitkellma. li Il-Komunità hija konsegwentement kommessa biex taħdem lejn l-iżvilupp ta’ żona kulturali komuni għall- poplu Ewropew, jkun miftuħ, varjat u msejjes fuq il-prinċipju tas-sussidjarjetà, kooperazzjoni bejn dawk kollha nvoluti fis-settur kulturali, il-promozzjoni ta’ qafas leġislattiv li jwassal għal attivitajiet kulturali u li jiżgura tad- rispett għad-diversità kulturali, u l-integrazzjoni dimensjoni kulturali fil-politika tal-Komunità kif hemm provdut fl-Artikolu 151(4) tat-Trattat. (4) ĠU L 161, 26. 6. 1999, p. 1. (5) ĠU C 305, 7. 10. 1997, p. 1. 98 (8) (9) (10) (11) (12) MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 16/Vol. 1 Biex titqajjem iż-żona kulturali komuni għall-poplu Ewro- pew, huwa essenzali li jiġu nkoraġġiti attivitajiet kreattivi, li jiġi promoss wirt kulturali b’dimensjoni Ewropea, tiġi nkoraġġita kuxjenza komuni għall-kultura u l-istorja tal- popli ta’ l-Ewropa u jiġu sostnuti skambji kulturali bil-ħsieb li jittejjeb it-tixrid tal-għerf u jiġu stimulati l-kooperazzjoni u attivitajiet kreattivi. (16) Din id-Deċiżjoni tistipula għat-tul ta’ żmien kollu tal- programm qafas l-punt prinċipali ta’ referenza, skond it-tifsira tal-punt 33 tal- Ftehim Interistituzzjonali bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni tas-6 ta’ Mejju 1999 dwar id-dixxiplina tal-baġit u t-titjib fil-proċedura tal-baġit. (4) finanzjarju li jikkostitwixxi li tiġi promossa f’dan il-kuntest, Hemm il-ħtieġa, kooperazzjoni akbar ma’ dawk imdaħħla f’attivitajiet kulturali billi jiġi mħajjra biex jidħlu f’patti ta’ ftehim ta’ kooperazzjoni għall-implimentazzjoni ta’ proġetti kon- ġunti, biex isostnu aktar mill-qrib il-miżuri mmirati li għandhom profil għoli Ewropew, li jiġi provdut sostenn għal miżuri speċifiċi u inovattivi u biex jiġu nkoraġġiti skambji u djalogu fuq temi magħżula ta’ interess Ewropew. (17) (18) 2085/97/KE (2) Il-programmi kulturali Kaljedoskopju, Ariane u Raphael stipulati, rispettivament, fid-Deċiżjoni Nru 719/96/KE (1), fid-Deċiżjoni Nru fid-Deċiżjoni Nru 2228/97/KE (3) tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill immarkaw l-ewwel stadju pożittiv fl-implimentazzjoni ta’ tal-Komunità swar l-azzjoni l-isforzi tal-Komunità għandhom jiġu simplifikati u kulturali rinfurzati ta’l-evalwazzjoni u fuq il-bażi l-kisbiet tal-programmi msemmija hawn fuq. tar-riżultati il-kultura; iżda, u Skond il-komunikazzjoni tal-Kummissjoni “Agenda 2000”, l-effettività tal-miżuri fil-livell tal-Komunità għandha tiż- died, notevolment billi jiġu konċentrati r-riżorsi disponib- bli għall-politika nterna, inkluża azzjoni kulturali. Inkisbet esperjenza konsiderevoli, partikolarment permezz ta’l-evalwazzjoni kulturali, il-konsultazzjoni fuq firxa wiesgħa tal-partijiet kollha inte- ressati u r-riżultati tal-Forum Kulturali ta’l-Unjoni Ewropea miżmum fid-29 u fit-30 ta’ Jannar 1998. l-ewwel programmi ta’ għall-implimentazzjoni Il-miżuri meħtieġa din id-Deċiżjoni għandhom jiġu adottati skond id-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/468/KE tat-28 ta’ Ġunju 1999 li tippresk- rivi ta’ tas-setgħat għall-eżerċiżżju implimentazzjoni konfertiti fuq il-Kummissjoni. (5) l-proċeduri ta’ l-għanijiet Skond il-prinċipji tas-sussidjarjetà u l-proprozjonalità stab- biliti bl-Artikolu 5 tat-Trattat, billi ta’ din l-azzjoni ma jistgħux jinkisbu suffiċjentement mill-Itati Membri, jistgħu għalhekk, minħabba d-daqs jew l-effetti ta’l-azzjoni proposta, jinkisbu aħjar mill-Komunità; din id-Deċiżjoni hija limitata għall-minimu meħtieġ għall-ksib ta’ dawk l-għanijiet u ma tmurx ’l hinn minn dak li huwa meħtieġ għal dak il-għan. (19) Il-programm Kultura 2000 għandu jkun l-uniku jitħaddem mis-sena 2000 fil-qasam tal- programm li kultura; għalhekk id-Deċiżjoni Nru 2228/97/KE għandha titħassar, IDDE¬IEDEW KIF ĠEJ: Artikolu 1 Tul ta’ żmien u għanijiet ta’ Strument waħdieni programmar għall-kooperazzjoni kulturali, hawnhekk iżjed ’l quddiem imsejjaħ il- “programm Kulturali 2000”, huwa b’dan stabbilit għall-perjodu mill-1 ta’ Jannar 200 sal-31 ta’ Diċembru 2004. finanzjament u (13) L-attivitajiet kulturali tal-Komunità għandhom jagħtu kont tan-natura speċifika, u bħala riżultat il-ħtiġiet speċjali, ta’ kull żona kulturali. (14) Il-konklużjonijiet tal-Kunsill Ewropew f’Copenhagen fil-21 u t-23 ta’ Ġunju 1993 talba għall-ftuħ ta’ programmi tal- l-Ewropa ċentrali u tal-lvant li Komunità lill-pajjiżi ta’ ffirmaw Patti ta’ Ftehim ta’ Assoċjazzjoni; il-Komunità ffirmat, ma’ xi pajjiżi terzi, Patti ta’ Ftehim ta’ Kooperaz- zjoni li fihom klawżola dwar il-kultura. (15) Din id-Deċiżjoni għalhekk tistabbilixxi strument waħdieni ta’ finanzjar u pprogrammar għall-kooperazzjoni kulturali, msejjaħ “programm Kultura 2000”, għall-pejodu mill-1 ta’ Jannar 2000 sal-31 ta’ Diċembru 2004. Il-programm Kultura 2000 għandu jikkontribwixxi għall- promozzjoni ta’ żona kulturali komuni għall-popli Ewropej. F’dan il-kuntest, dan għandu jsostni l-kooperazzjoni bejn artisti kreat- tivi, operaturi kulturali, promoturi privati u pubbliċi, l-attivitajiet ta’ retikolari kulturali, u msieħba oħrajn kif ukolll-istituzzjonijiet kulturali ta’ l-Istati Membri u Stati oħrajn li jipparteċipaw sabiex jinkisbu l-għanijiet li ġejjin: (a) promozzjoni ta’ djalogu kulturali u ta’ għerf komuni tal- kultura u l-istorja tal-popli Ewropej; (b) promozzjoni ta’ kreattività u t-tixrid transnazzjonali ta’kultura u ċ-ċaqliq ta’ artisti, kreaturi u operaturi kulturali u professjonisti oħrajn u x-xogħlijiet tagħhom, b’enfasi qawwi fuq popli żgħar u soċjalment żvantaġġati u dwar diversità kulturali; (ċ) il-prominenza ta’ diversità kulturali u l-iżvilupp ta’ forom ġodda ta’ espressajoni kulturali; (1) ĠU L 99, 20. 04. 1996, p. 20. (2) ĠU L 291, 24. 10. 1997, p. 26. (3) ĠU L 305, 8. 11. 1997, p. 31. (4) ĠU C 172, 18. 6. 1999, p. 1. (5) ĠU L 184, 17. 7. 1999, p. 23. 16/Vol. 1 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 99 (d) (e) (f) (g) il-qsim u prominenza, f’livell Ewropew, tal-wirt komuni teknika u kulturali l-promozzjoni jikkonċernaw il-konservazzjoni u s-salvagrad tagħhom; ta’ sinjifikanza Ewropea; it-tixrid ta’ li prattiċi tajba ta’ jingħata li soċjoekonomiku; kont tar-rwol tal-kultura fl-iżvilupp it-trawwim ta’ djalogu interkulturali u skambju komuni bejn kulturi Ewropew u mhux Ewropej; l-għarfien espliċitu tal-kultura bħala fattur ekonomiku u bħala fattur fl-integrazzjoni soċjali u ċ-ċittadinanza; (h) aċċess imtejjeb għall-u parteċipazzjoni fil-kultura ta’ l-Unjoni Ewropea għall-akbar numru possibbli ta’ ċittadini. Il-programm Kultura 200 għandu jtejjeb r-rabta effettiva b’miżuri implimentati taħt politika oħra tal-Komunità li għandha implikaz- zjonijiet kulturali. Artikolu 2 Tipi ta’ azzjonijiet kulturali u grajjiet L-għanijiet elenkati fl-Artikolu 1 għandhom jinkisbu permezz tal- mezzi li ġejjin: (a) azzjonijiet speċifiċi inovattivi u/jew esperimentali; (b) azzjonijiet integrati koperti b’Patti ta’ Ftehim ta’ Kooperaz- zjoni strutturati, multiannwali; (ċ) ġrajjiet speċjali kulturali b’dimensjoni Ewropea u/jew internazzjonali. L-azzjonijiet u l-miżuri tagħhom ta’ implimentazzjoni huma desk- ritti fl-Anness I. Dawn huma vetikali (li jikkonċernaw qasam kulturali wieħed) jew orizzontali (li jassoċjaw diversi oqsma kulturali). Artikolu 3 Baġit Il-qafas finanzjarju għall-implimentazzjoni tal-programm Kultura 2000 għall-perjodu msemmi fl-Artikolu 1 huwa b’dan iffissat bħala Ewro 167 miljun. L-approprjazzjonijiet annwali għandhom ikunu awtorizzati mill-awtorità tal-baġit fil-limiti tal-perspettiva finanzjarja. Artikolu 4 Implimentazzjoni 1. Il-miżuri meħtieġa għall-implimentazzjoni ta’ din id-Deċiżjoni li jirrelataw mal-kwistjonijiet elenkati hawn taħt għandhom ikunu adottati skond il-proċedura ta’ amministrazzjoni msemmija fl-Artikolu 5(2): (a) il-prijoritajiet u l-linji gwida ġenerali għall-miżuri kollha desk- ritti fl-Anness I u l-programm annwali li jirriżulta minnhom, (b) il-bilanċ ġenerali bejn l-azzjonijiet kollha, (ċ) ir-regoli ta’ l-għażla u l-kriterji għat-tipi varji ta’ proġett desk- ritti fl-Anness I,Azzjonijiet I. 1, I. 2 u I. 3, (d) is-sostenn finanzjarju li għandu jiġi provdut mill-ammonti tal- Komunità, it-tul ta’ żmien, it-tqassim u l-benefiċjarji, (e) il-proċeduri dettaljati għall-immonitorjar u l-evalwazzjoni ta’ dan il-programm, flimkien mal-konklużżjonijiet tar-rapport ta’ stima li hemm provvedimrent dwaru fl-Artikolu 8 u kull miżura oħra li taġġusta mill-ġdid il-programm Kultura 2000 li tirriżulta mir-rapport ta’ stima. 2. Il-miżuri meħtieġa għall-implimentazzjoini ta’ din id-Deċiżjoni li jirrelataw mal-kwistjonijiet l-oħra kollha għandhom ikunu adot- tati skond il-proċedura ta’ konsulenza msemmija fl-Artikolu 5(3). Artikolu 5 Kumitat 1. Il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna minn Kumitat. 2. Kull fejn issir riferenza għal dan il-paragrafu, l-Artikoli 4 u 7 tad-Deċiżjoni 1999/468/KE għandhom jgħoddu, wara li jingħata kont tad-disposizzjonijiet ta’ l-Artikolu 8 tagħha. Il-perjodu msemmi fl-Artikolu 4(3) tad-Deċiżjoni 1999/468/KE għandu jkun iffissat bħala wieħed ta’ xahrejn. 3. Kull fejn issir riferenza għal dan il-paragrafu, l-Artikoli 3 u 7 tad-Deċiżjoni 1999/468/KE għandhom jgħoddu, wara li jingħata kont tad-disposizzjonijiet ta’ l-Artikolu 8 tagħha. 4. Il-Kumitat għandu jadotta r-regoli tiegħu ta’ proċedura. Artikolu 6 Konsistenza u komplementarjetà b’kooperazzjoni ma’ kollox ma’ Fl-implimentazzjoni tal-programm Kultura 2000, il-Kummissjoni għandha, tiżgura l-komplementarjetà l-konsistenza mal-politika rilevanti tal-Komunità u azzjonijiet li jkollhom impatt fuq il-qasam tal-kultura. Dan jista’ jinvolvi l-possibbilità li jiġu nklużi proġetti komplementari ffinanzjati minn programmi oħrajn tal-Komunità. l-Istati Membri, kollox u Artikolu 7 Pajjiżi terzi u organizzazzjonijiet internazzjonali għandu Il-programm Kultura jkun miftuħ 2000 għall-parteċipazzjoni mill-pajjiżi taż-Żona Ekonomika Ewropea u wkoll għall-parteċipazzjoni minn ¬ipru u l-pajjiżi assoċjati ta’ l-Ewropa ¬entrali u tal-lvant skond il-kondizzjonijiet preskritti fil-Patti ta’ Ftehim ta’ Assoċjazzjoni jew fil-Protokolli addizzjonali għall-Patti jirrelataw Ftehim ta’ Asoċjazzjoni mal-parteċipazzjoni fi programmi tal-Komunità konklużi jew li għandhom ikunu konklużi ma’ dawk il-pajjiżi. ta’ li 2000 għandu wkoll Il-programm Kultura jippermetti l-kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi oħrajn li kkonkludew Patti ta’ Ftehim ta’ Assoċjazzjoni jew Kooperazzjoni li jkun fihom klawżoli kulturali, fuq il-bażi ta’ fondi addizzjonali magħmula disponibbli skond proċeduri in kwistjoni. li għandhom jiġu miftiehma mal-pajjiżi Il-programm Kultura 2000 għandu jippermetti azzjoni konġunta ma’ organizzazzjonijiet internazzjonali kompetenti fil-qasam tal-kultura, bħall-UNESCO jew il-Kunsill ta’l-Ewropa, fuq il-bażi ta’ kontribuzzjonijiet konġunti u skond ir-regoli varji li jipprevalu jew organizzazzjoni għar-realizzazzjoni ta’ f’kull l-azzjonijiet kulturali u l-grajjiet elenkati fl-Artikolu 2. istituzzjoni 100 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 16/Vol. 1 Artikolu 8 Evalwazzjoni u monitorjar Artikolu 9 Tħassir Id-Deċiżjoni Nru 2228/97/KE għandha tiġi mħassra b’effett mill-1 ta’ Jannar 2000. tippresenta Mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2002 il-Kummissjoni lill-Kunsill, għandha Ewropew, lill-Parlament lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali u lill-Kumitat tar-Reġjuni rapport dettaljat ta’ stima dwar ir-riżultati tal-programm Kultura 2000, wara li jingħata kont ta’ l-għanijiet tiegħu, u akkumpanjat fejn meħtieġ bi proposta biex tiġi emendata din id-Deċiżjoni. tal-programm Kulturali 2000, il-Kummissjoni Mat-tlestija għandha tippresenta rapport dwar l-implimentazzjoni tiegħu lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill, lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali u lill-Kumitat tar-Reġjuni. Barra minn dan, il-Kummissjoni għandha tippresenta kull sena rapport qasir li jimmonitorja is-sitwazzjoni ta’l-implimentazzjoni tal-programm Kultura 2000 lill-Parlament Ewropew,lill-Kunsill u lill-Kumitat tar-Reġjuni. Artikolu 10 Bidu fis-seħħ id-Deċiżjoni Din fid-data tal-pubblikazzjoni tagħha fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. għandha fis-seħħ tidħol Hija għandha tgħodd mill-1 ta’ Jannar 2000. Magħmul fi Brussel, fl-14 ta’ Frar 2000. ta’ stima għandhom jenfasizzaw b’mod Dawn ir-rapporti partikolari il-ħolqien ta’ valur miżjud, partikolarment ta’ natura kulturali, u l-konsegwenzi soċjoekonomiċi tas-sostenn finanzjarju tal-Komunità. Għall-Parlament Ewropew Il-President N. FONTAINE Għall-Kunsill Il-President J. GANA 16/Vol. 1 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 101 ATTIVITAJIET U MIŻURI TA’ IMPLIMENTAZZJONI GĦALL-PROGRAMM KULTURA 2000 ANNESS I I. Deskrizzjoni ta’ azzjonijiet u ġrajjiet I. 1. Azzjonijiet speċifiċi inovattivi u/jew esperimentali Kull sena l-Komunità għandha ssostni attivitajiet u proġetti mwettqa bi sħab jew fil-forom ta’ retikolati. Dawn il-proġetti għandhom jinvolvu operaturi minn ta’ l-anqas tlett Stati li jipparteċipaw fil-programm Kultura 2000, fuq il-bażi ta’ prijoritajiet definiti wara konsultazzjoni mal-Kumitat imsemmi fl-Artikolu 5, mingħajr preġudizzju li ssir offerta ta’ parteċipazzjoni fil-programm lill-pajjiżi assoċjati skond il-proċedura maħsuba fl-Artikolu 7. Dawn l-azzjonijiet għandhom ikopru fil-prinċipju perjodu ta’ sena waħda li jista’ jiġi mtawwal għal sentejn supplimentari. Dawn l-azzjonijiet vertikali (li jikkonċernaw qasam kulturali wieħed) jew azzjonijiet orizzontali (li jassoċjaw diversi oqsma kulturali) għandhom ikunu inovattivi u/jew esperimentali u jimmiraw primarjament biex jagħmlu dan li ġej: (i) (ii) (iii) (iv) (v) (vi) iqegħdu l-enfasi prinċipali fuq l-iffaċilitar ta’ l-aċċess għall-kultura u fuq parteċipazzjoni kulturali aktar wiesa’ mill-poplu fl-Ewropa, fid-diversità kollha tagħhom soċjali, reġjonali u kulturali, b’mod partikolari żagħżagħ u dawk l-artar mhux privileġġati; iħajjru l-emerġenza u l-firxa ta’ forom ġodda ta’ espressjoni, fi ħdan u flimkien ma’ oqsma kulturali tradizzjonali (bħal musika, l-arti tal-palk, l-arti tal-plastik u viżwali, fotografija, arkitettura, lettratura, kotba, qari, il-wirt kulturtali nkluż il-pajsaġġ kulturali u kultura tat-tfal); isostnu proġetti mmirati li jtejjbu l-aċċess għall-kotba u l-qari, kif ukoll taħriġ ta’ professjonisti li jaħdmu fil-qasam; isostnu proġetti ta’ kooperazzjoni mmirati li jikkonservaw, jaqsmu jenfasizzaw u jissalvagwaedaw, fil-livell Ewropew, il-wirt komuni kulturali ta’ sinjifikat Ewropew; isostnu l-ħolqien ta’prodotti multimedja, imfassla biex jilħqu l-ħtiġiet ta’ pubbliku differenti, u b’hekk jagħmlu aktar viżibbli u aċċessibbli għal kulħadd il-ħolqien artistiku Ewropew; iħajjru inizjattivi, diskussjonijiet u kooperazzjoni bejn operaturi kulturali u soċjokulturali li jaħdmu fil-qasam ta’l-integrazzjoni soċjali, speċjalment integrazzjoni taż-żagħżagħ; (vii) irawwmu djalogu interkulturali u skambju reċiproku bejn kulturi Ewropej u oħrajn, b’mod partikolari billi jħajjru kooperazzjoni dwar suġġetti ta’ interess komuni bejn istituzzjonijiet kulturali u/jew operaturi oħrajn fl-Istati Membri u dawk f’pajjiżi terzi; (viii) jippromwovu t-tixrid ta’ ġrajjiet kulturali ħajjin bl-użu ta’ teknoloġiji ġodda tas-soċjetà ta’ l-informazzjoni. Is-sostenn tal-Komunità ma għandux jisboq is-60 % tal-baġit għal azzjoni speċifika. Fil-parti l-kbira tal-każi dan is-sostenn ma għandux ikun anqas minn Ewro 50 000 u mhux aktar minn Ewro 150 000 fis-sena. I. 2. Azzjonijiet integrati koperti b’patti ta’ ftehim ta’ kooperazzjoni kulturali strutturali, transnazzjonali multiannwali Ilprogramm Kultura 2000 għandu jinkoraġġixxi relazzjonijiet aktar mill-qrib u xogħol konġunt billi jsostni retikolati kulturali u, b’mod partikolari, retikolati ta’operaturi, korpi kulturali u istituzzjonijiet kulturali, li jinvolvu b’mod partikolari professjonisti fi Stati differenti li jipparteċipaw bil-ħsieb li jirrealizzaw proġetti kulturali strutturati kemm ġewwa kif ukoll barra l-Komunità. Din il-miżura tirrelata ma’ proġetti sinjifikanti ta’ kwalità b’dimensjoni Ewropea, li tinvolvi ta’l-anqas ħames Stati li jipparteċipaw fil-progarmm Kultura 2000. Il-Patti ta’ Ftehim ta’ Kooperazzjoni kulturali għandhom ikunu mmirati lejn it-twettieq ta’ azzjonijiet kulturali strutturati, multiannwali, bejn operaturi ta’ diversi Stati Membri u dawk ta’ Stati oħrajn li jipparteċipaw fil-programm Kultura 2000. Dawn il-Patti ta’ Ftehim għandhom jikkonċernaw azzjonijiet transnazzjonali li jikkonċernaw qasam kulturali wieħed, (azzjonijiet vertikali) bħall-mużika, l-arti tal-palk, arti tal-plastik u viżwali, kotba u qari inklużi t-traduzzjoni u l-wirt kulturali. B’żieda dawn għandhom jippromwovu, ukoll bl-użu ta’ midja ġdida, il-ksib ta’ azzjonijiet tarns-setturali integrati (azzjonijiet orizzontali bbażati fuq is-sinerġija), jiġifieri l-assoċjar ta’ diversi oqsma kulturali. Il-Patti ta’ Ftehim ta’ Kooperazzjoni proposti b’dan il-mod għal sa tlett snin għandhom jinkludu l-attivitajiet kollha li ġejjin jew uħud minnhom: (i) il-koproduzzjonijiet u ċ-ċirkolazzjoni ta’ xogħolijiet u ġrajjiet kulturali oħrajn fl-Unjoni Ewropea (per eżempju esibizzjonijiet, festivals, eċċ. ), u jintgħamlu disponibbli għall-akbar numru possibbli ta’ ċittadini; (ii) il-mobilità ta’ artisti, kreaturi u operaturi kulturali oħrajn; (iii) aktar taħriġ għall-professjonisti fil-qasam kulturali u skambju ta’ esperjenzi kemm f’termini akkademiċi u prattiċi; 102 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 16/Vol. 1 (iv) it-titjib ta’ siti kulturali u monumenti ġewwa l-Komunità bil-ħsieb li titqajjem kuxjenza ta’ kultura Ewropea; (v) proġetti ta’ riċerka, kampanji ta’ kuxjenza pubblika, attivitajiet għat-tagħlim u t-tixrid ta’ għerf, laqgħat, kungressi, laqgħat dwar temi kulturali ta’ importanza Ewropea; (vi) l-użu ta’ teknoloġiji ġodda; (vii) proġetti mmirati li jenfasizzaw id-diversità kulturali u l-multilingwiżmu, jippromwovu konoxxenza komuni ta’ l-istorja, l-għeruq, il-valuri kulturali komuni tal-popli Ewropej u l-wirt kulturali komuni tagħhom. Wara konsultazzjonijiet mal-Kumitat imsemmi fl-Artikolu 5(1) tad-Deċiżjoni, il-Komunità għandha tagħti sostenn għal-implimentazzjoni ta’ Patti ta’ Ftehim ta’ Kooperazzjoni kulturali. Għandu jkun maħsub biex tiġi koperta mhux biss parti mill-iffinanzjar tal-proġett, iżda wkoll spejjeż li jirrelataw mal-istabbiliment inizjali ta’ kooperazzjoni dejjiema, li tista’ tkun multiannwali, f’forma legali rikonoxxuta f’wieħed mill-Istati Membri ta’ l-Unjoni. Sabiex il-ftehim ikun eliġibbli, l-attivitajiet li jkopri għandhom jinvolvu operaturi minn ta’ l-anqas ħames Stati li jipparetċipaw fil-programm Kultura 2000. Dawk responsabbli għall-Patti ta’ Ftehim ta’ Kooperazzjoni kulturali multiannwali jirċievu sostenn tal-Komunità għal aktar minn sena waħda għandhom jibgħatu lill-Kummissjoni fl-aħħar ta’ kull sena sommarju ta’l-attivitajiet imwettqa u l-ispiża fuq kull attività, sabiex is-sostenn tal-Komunità jinġieb ’l quddiem matul il-perjodu tal-proġett. li Is-sostenn tal-Komunità ma għandux jisboq is-60 % tal-baġit tal-Ftehim ta’ Kooperazzjoni kulturali. Ma għandux ikun aktar minn Ewro 300 000 fis-sena. Dan is-sostenn jista’ jiżdied b’massimu ta’ 20 % sabiex ikopri l-ispejjeż rilevanti magħmula fl-amministrazzjoni tal-Patti ta’ Ftehim ta’ Kooperazzjoni kulturali. I. 3. Ġrajjiet speċjali kulturali b’dimensjoni Ewropea jew internazzjonali Dawn il-ġrajjiet, sostanzjali fl-iskali tagħhom u fil-għan, għandhom jiġu milqugħa tajjeb mill-poplu ta’l-Ewropea u jgħinu niex jiżdied is-sens tagħhom li jkunu jagħmlu parti mill-istess komunità kif ukoll biex isiru konxji mid-diversità kulturali ta’ l-Istati Membri, kif ukoll għal djagolu interkulturali u internazzjonali. Dawn il-ġrajjiet jinkludu b’mod partikolari: (i) il-Kapitali Ewropea ta’ Kultura u x-Xahar Kulturali Ewropew; (ii) l-organizzazzjoni ta’ konferenzi biex jiġu studjati kwistjonijiet ta’ jitrawwem djalogu kulturali kemm ġewwa kif ukoll barra l-Komunità; interess komuni kulturali sabiex (iii) l-organizzazzjoni ta’ ġrajjiet inovattivi kulturali li jkollhom appell qawwi u li jkunu aċċessibbli għaċ-ċittadini b’mod ġenerali, partikolarment fil-qasam tal-wirt kulturali, attivitajiet artistiċi u l-istorja Ewropea, u li b’mod partikolari jipprovdu rabta bejn l-edukazzjoni, l-arti u l-kultura; (iv) ir-rikonoxximent u l-enfasi fuq talent artistiku Ewropew, partikolarment fost iż-żagħżagħ per mezz ta’, fost ħwejjeġ oħra, premjijiet Ewropej fl-isferi varji kulturali: lettaratura, traduzzjoni, arkitettura, eċċ. ; (v) jinvolvu sostenn għall-proġetti ammessi mill-awtoritajiet xierqa ta’ l-konservazzjoni u s-salvagward tal-wirt kulturali jikkontribwixxu għall-iżvilupp u t-tixrid ta’ kunċetti inovattivi, metodi u teknika f’livell Ewropew u li jkunu jistgħu jiġu deskritti bħala “laboratorji ta’ wirt Ewropew”. jipparteċipaw u li li importanza prominenti l-Istati ta’ li Il-projoritajiet li jirrelataw ma’ dawn il-ġrajjiet għandhom ikunu stabbiliti wara konsultazzjoni mal-Kumitat imsemmi fl-Artikolu 5 tad-Deċiżjoni. Is-sostenn tal-Komunità ma għandux jisboq is-60 % tal-baġit għal grajja speċjali kulturali. Ma għndux ikun anqas minn Ewro 200 000 jew aktar minn Ewro miljun wieħed għall-ġrajjiet imsemmija fil-partita (i). Għall-ġrajjiet imsemmija fil-partiti (ii) sa (v), il-limiti li jikkorrispondu għandhom fil-parti l-kbira tal-każi ma jkunux anqas minn Ewro 150 000 fis-sena u fil-każi kollha mhux aktar minn Ewro 300 000 fis-sena. L-alokazzjoni indikattiva għal dawn l-attivitajiet għandhom ikunu 10 % tal-qafas finanzjarju tal-programm. It-tlett tipi ta’ ġrajjiet u azzjonijiet deskritti fl-I. 1, I. 2 u I. 3 isegwu jew attitudni vertikali (li jikkonċernaw qasam kulturali wieħed) jew orizzontali (assoċjati ma’ diversi oqsma kulturali). Deskrizzjoni indikattiva ta’ dawn l-attitudnijiet hija provduta fl-Anness II. II. Koordinazzjoni ma’ strumenti oħrajn tal-Komunità fil-qasam tal-kultura Il-Kummissjoni għandha tiżgura l-koordinazzjoni ma’ l-istrumenti l-oħrajn tal-Komunità attivi fl-isfera kulturali permezz ta’ azzjonijier speċifiċi, Patti ta’ Ftehim ta’ Kooperazzjoni kulturali u ġrajjiet speċjali kulturali, prinċipalment bil-ħsieb li tippromwovi u tirranġa għall-kollaborazzjoni bejn setturi b’interessi komuni u li jikkonverġu, bħal, per eżempju: 16/Vol. 1 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 103 — turiżmu u kultura (permezz ta’ turiżmu kulturali), — kultura, edukazzjoni u żagħżagħ (b’mod partikolari, presentazzjonijiet fi skejjel u kulleġġi ta’ prodotti awdjuviżwali u multimidja dwar il-kultura Ewropea, b’kummertarju minn artisti kreattivi u li jaħdmu fil-qasam), — kultura u impieġi (l-inkoraġġiment ta’ħolqien ta’ impiegi fis-settur kulturali, speċjalment fl-oqsma ġodda kulturali), — kultura u relazzjonijiet esterni, — statistika kulturali li tirriżulta minn skambju ta’ informazzjoni komparattiva statistika fil-livell tal-Komunità, — il-kultura u s-suq intern, — kultura u riċerka, — kultura u esportazzjoni ta’ oġġetti kulturali. III. Komunikazzjoni Dawk li prominenti possibbli, fl-informazzjoni kollha u l-komunikazzjonijiet li jirrelataw mal-proġett. jirċievu sostenn tal-Komunità għandhom isemmu espliċitament dan is-sostenn, bl-aktar mod IV. Għajnuna teknika u azzjonijiet li jakkumpanjaw Fl-esekuzzjoni tal-programm Kultura 2000, il-Kummissjoni jista’ jkollha rikors għal organizzazzjonijiet ta’ għajnuna teknika li għaliha jkun ippjanat il-finanzjament fi ħdan l-iffinanzjar totali tal-programm li ma tisboqx it-3 % ta’ dan imsemmi l-aħħar. Hija tista’ wkoll, taħt l-istess kondizzjonijiet, tagħmel użu minn esperti jew retikolati ta’ esperti. B’żieda, il-Kummissjoni tista’ tirranġa studji ta’ evalwazzjoni kif ukoll torganizza laqgħat, diskussjonijiet jew laqgħat oħrajn ta’ esperti li jistgħu jgħinu fl-implimentazzjoni tal-programm Kultura 2000. Il-Kummissjoni tista’ wkoll torganizza azzjonijiet li jirrelataw ma’ informazzjoni, publikazzjoni u tixrid. V. Punti ta’ kuntatt Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhomnjorganizzaw fuq bażi volontarju, u jżidu, l-iskambju komuni ta’ informazzjoni għal użu fl-implimentazzjoni tal-programm Kultura 2000, permezz ta’punti kulturali ta’ kuntatt li għandhom ikunu responsabbli għal: — promozzjoni tal-programm, — l-iffaċilitar ta’ aċċess għall-programm għal, u l-inkoraġġiment għall-parteċipazzjoni fl-attivitajiet tiegħu bl-akbar numru ta’ professjonisti u operaturi fil-qasam kulturali possibbli, permezz tat-tixrid effettiv ta’ informazzjoni, — il-provvediment ta’ rabta effiċjenti ma’ l-istituzzjonijiet varji li jipprovdu għajnuna lis-settur kulturali fl-Istati Membri, u b’hekk tikkontribwixi għall-komplementarjetà bejn il-miżuri meħuda taħt il-programm Kultura 2000 u l-miżuri nazzjonali ta’ sostenn, — tipprovdi informazzjoni u kuntatt fil-livell xieraq bejn operaturi li jipparteċipaw fil –programm Kultura 2000 u dawk li jipparteċipaw fi programmi oħrajn ta-Komunità miftuħa għall-proġetti kulturali. VI. Tqassim tal-baġit sħiħ VI. 1. Fil-bidu ta’ l-operazzjoni, u mhux aktar tard mill-1 ta’ Marzu ta’ kull sena, il-Kummissjoni għandha tibgħat lill-Kumitat tqassim bil-quddiem tar-riżorsi tal-baġit skond it-tip ta’ azzjoni, waqt li tagħti kont, għal dan il-għan, l-għanijiet stipulati fl-Artikolu 1 tad-Deċiżjoni. VI. 2. Il-fondi disponibbli għandhom jitqassmu internament suġġetti għall-linji gwida indikattivi li ġejjin: (a) il-fondi allokati għal azzjonijiet inovattivi speċifiċi u/jew esperimentali ma għandhomx ikunu ta’ aktar minn 45 % tal-baġit annwali tal-programm Kultura 2000; (b) il-fondi allokati għal azzjonijiet integrati koperti b’Patti ta’ Ftehim ta’ Kooperazzjoni Kulturali strutturati, multiannwali ma għandhomx ikunu ta’ anqas minn 35 % tal-baġit annwali tal-programm Kultura 2000; (ċ) il-fondi allokati għal ġrajjiet speċjali kulturali b’dimensjoni Ewropea u/jew internazzjonali għandhom ikunu madwar 10 % tal-baġit annwali għall-programm Kultura 2000; (d) il-bqija tan-nefqa, inklużi l-ispejjeż relatati mal-punti ta’ kuntatt, għandha tkun madwar 105 tal-baġit annwali għall-programm Kultura 2000. VI. 3. Il-perċentwali kollha mogħtija hawn fuq huma indikattivi u jistgħu jiġu adatti mill-Kumitat skond il-proċedura preskritta fl-Artikolu 4 tad-Deċiżjoni. 104 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 16/Vol. 1 ANNEX II DESKRIZZJONI INDIKATTIVA TA’ ATTITUDNIJIET VERTIKALI U ORIZZONTALI It-tlett azzjonijiet tal-programm Kultura 2000 jirrappresentaw jew attitudni vertikali (li tikkonċerna qasam kulturali wieħed) jew attitudni orizzontali (li tassoċja diversi oqsma kulturali). Bħala indikazzjoni, dawn jistgħu jiġu kunsidrati bil-mod li ġej. I. Attitudni vertikali Din timplika attitudni settorali li tfittex li tagħti kont tal-ħtiġiet speċifiċi ta’ kull qasam kulturali, b’mod partikolari. (a) fl-oqsma li ġejjin: mużika, l-arti tal-palk, l-arti tal-plastik u viżwali, l-arkitettura, kif ukoll tirrigwarda forom oħrajn ta’ espressjoni artistika, per eżempju l-multimidja, l-fotografija, il-kultura tat-tfal u l-arti fit-triq. Din l-attitudni, skond l-aspetti individwali ta’kull qasam kulturali, għandha: (i) tippromwovi skambji u kooperazzjoni bejn operaturi kulturali; (ii) tgħin iċ-ċaqliq ta’ artisti u x-xogħlijiet tagħhom madwar l-Ewropa; (iii) (iv) ittejjeb il-possibbiltajiet ta’ taħriġ u aktar taħriġ, b’mod partikolari fejn maqgħud mal-mobilità mtejjba ta’ dawk li jaħdmu fil-qasam kulturali (inklużi għalliema u studenti); tħajjar il-kreattività, waqt li ssostni l-implimentazzjoni ta’ attivitajiet li jippromwovu artisti Ewropej u x-xogħlijiet tagħhom fl-oqsma msemmija hawn fuq ġewwa l-Ewropa u tiffavorixxi politika ta’ djalogu u skambji ma’ kulturi dinjija oħrajn; (v) issostni inizjattivi li jistgħu jużaw il-kreattività bħala mess ta’ integrazzjoni soċjali. (b) Fir-rigward tal-kotba, l-qari u t-traduzzjoni, din l-attitudni timmira biex: (i) (ii) tinkoraġġixxi skambjinu kooperazzjoni bejn istituzzjonijiet u/jew individwi minn Stati Membri differenti u pajjiżi oħrajn li jipparteċipaw fil-programm kif ukoll pajjiżi terzi; ittejjeb il-konsapevolezza u t-tqassim ta’ ħolqien letterarju u l-istorja tal-poplu Ewropew billi ssosti t-traduzzjoni ta’ xogħlijiet letterarji, drammatiċi u ta’ riferenza, speċjalment dawk f’lingwi Ewropej anqas użati u l-lingwi tal-pajjiżi Ewropej ċentrali u tal-lvant; (iii) tħajjar il-mobilità u aktar taħriġ ta’ dawk li jaħdmu fil-qasam tal-kotba u tal-qari; (iv) tippromwovi l-kotba u l-qari, b’mod partikolari fiż-żagħżagħ u dawk is-setturi tas-soċjetà anqas favoriti. Il-kondizzjonijiet preskritti fl-ewwel paragrafu ta’ l-Anness I. 1 jikkonċernaw in-numru minimu ta’operaturi li huwa meħtieġ minn pajjiżi li jipparteċipaw sabiex jiġu presentati proġetti taħt il-programm “Kultura 2000”, jistgħu jiġu adattati sabiex jagħtu kont tal-ħtiġiet speċifiċi tat-traduzzjoni letterarja. (ċ) Fir-rigward ta’ wirt kulturali ta’ importanza Ewropea, b’mod partikolari intelletwali u mhux intelletwali, wirt mobbli u immobbli fotografiċi, arkivji awdjoviżwali li jkopru xogħlijiet kulturali), wirt arkeoloġiku u taħt l-ilma, wirt ta’ arkitettura, dawk is-siti kulturali kollha u pajsaġġi (oġġetti kulturali u naturali), din l-attitudni tfittex: (mużewijiet u kollezzjonijiet, libreriji, arkivji, inklużi arkivji (i) (ii) li tinkoraġġixxi proġetti ta’ kooperazzjoni immirati lejn il-konservazzjoni u r-restawr tal-wirt kulturali Ewropew; li tinkoraġġixxi l-iżvilupp ta’ kooperazzjoni internazzjonali bejn istituzzjonijiet u/jew operaturi, sabiex tikkontribwixxi għal skambju ta’ teknika u l-iżvilupp ta’ l-aħjar prattika fir-rigward tal-konservazzjoni u s-salvagwrad tal-wirt kulturali; (iii) ttejjeb l-aċċess għall-wirt kulturali; li fejn ikun hemm dimensjoni Ewropea, u tinkoraġġixxi –parteċipazzjoni attiva tal-pubbliku in ġenerali, b’mod partikolari tfal, żagħżagħ, u abitanti mċaħda mill-kultura minn reġjuni rurali jew periferali tal-Komunità; (iv) li tinkoraġġixxi l-mobilità u t-taħriġ dwar il-wirt kulturali ħal dawk li jaħdmu fis-settur kulturali; (v) li tinkoraġġixxi kooperazzjoni internazzjonali għall-iżvilupp ta’ teknoloġiji ġodda u inovazzjoni f’setturi differenti tal-wirt u fir-rigward tal-konservazzjoni ta’ snajja u metodi tradizzjonali; (vi) li tagħti kont tal-wirt f’politka u programmi oħrajn tal-Komunità; (vii) li tinkoraġġixxi l-kooperazzjoni ma’ pajjiżi terzi u l-organizzazzjonijiet internazzjonali rilevanti. Il-ħtiġiet speċifiċi tas-setturi differenti tal-ħajja kulturali (arti tal-palk u viżwali, kotba u qari, wirt kulturali, eċċ. ) għandu jingħata kont tagħhom b’mod bilanċjat fl-allokazzjoin tal-fondi 16/Vol. 1 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 105 II. Attitudni orizzontali Din l-attitudni tfittex li tippromwovi sinerġija u tiżviluppa kreazzjoni kulturali, kemm permezz tal-promozzjoni ta’ attivitajiet trans-settorali li jinvolvu numru ta’ setturi kulturali, kif ukoll permezz tas-sosteniment ta’ attivitajiet konġunti li jinvolvu programmi u politika differenti tal-Komunità (b’mod partikolari dawk li jikkonċernaw l-edukazzjoni, iż-żagħżagħ, it-taħriġ professjonali,l-impiegi, eċċ. ). L-allokazzjoni indikattiva għal dawn l-attivitajiet għandhom ikunu 10 % tal-qafas finanzjarju tal-programm


title: PREGUNTA ESCRITA E-0368/00 de Benedetto Della Vedova (TDI) a la Comisión. Cesión de la capacidad de generación de electricidad del antiguo monopolio público italiano ENEL S.p.A..

eurovoc_concepts:
Italy
electrical industry
energy production
free movement of capital
liberalisation of the market
negotiated contract
privatisation
production capacity
restriction on competition
right of establishment

text: 21. 11. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 330 E/141 (2000/C 330 E/158) PREGUNTA ESCRITA E-0367/00 de Marie-Noºlle Lienemann (PSE) a la Comisi(cid:243)n (14 de febrero de 2000) Asunto: Aplicaci(cid:243)n de un tipo reducido de IVA a los abonados a la red de calefacci(cid:243)n urbana Hoy en d(cid:237)a, el abastecimiento de gas y de electricidad figura en la lista comunitaria de actividades a las que los Estados miembros de la Uni(cid:243)n Europea pueden aplicar un tipo reducido de IVA. En cambio, no ocurre lo mismo con los abonos a las redes de calefacci(cid:243)n. Sin embargo, estas redes urbanas contribuyen con frecuencia al reprocesamiento de los residuos domØsti- cos y a una diversificaci(cid:243)n energØtica que la propia Uni(cid:243)n Europea desea; por œltimo, dado que deben ser motivos sociales los que determinen la aplicaci(cid:243)n del tipo reducido, independientemente de que el consumidor utilice para su calefacci(cid:243)n el gas, la electricidad o una red urbana, la carga fiscal debe ser la misma, puesto que en la mayor(cid:237)a de los casos el consumidor apenas tienen opci(cid:243)n (comunidades de vecinos, etc. ). ¿Puede explicar la Comisi(cid:243)n las razones que han motivado semejante distorsi(cid:243)n entre las distintas formas de abastecimiento de energ(cid:237)a e indicar si tiene la intenci(cid:243)n de poner fin a esta injusticia proponiendo la inclusi(cid:243)n de los abonos a las redes de calefacci(cid:243)n en la lista de actividades a las que puede aplicarse un tipo reducido de IVA? Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (22 de marzo de 2000) La legislaci(cid:243)n comunitaria actualmente en vigor no permite a los Estados miembros la aplicaci(cid:243)n de un tipo reducido de IVA a los abonos a las redes de calefacci(cid:243)n. En realidad, las disposiciones actuales son el resultado de las negociaciones en el Consejo, que desembo- caron en la modificaci(cid:243)n de la propuesta inicial de la Comisi(cid:243)n (1), en la cual s(cid:243)lo se contempla la posibilidad de un tipo reducido de IVA para el gas natural y la electricidad. En su propuesta sobre la aproximaci(cid:243)n de los tipos del IVA, la Comisi(cid:243)n citaba los productos energØticos para calefacci(cid:243)n y alumbrado entre los que pueden acogerse al tipo reducido obligatorio, para evitar de este modo las distorsiones. La Comisi(cid:243)n confirma que estudiarÆ este asunto con ocasi(cid:243)n del pr(cid:243)ximo examen del contenido del Anexo H de la Sexta Directiva sobre el IVA (77/388/CEE) (2), al cual se aplica el tipo reducido de IVA, aunque de momento no puede garantizar el resultado de los debates del Consejo cuando se examinen nuevas posibles propuestas. (1) DO C 250 de 18. 9. 1987, modificado por DO C 44 de 19. 2. 1992. (2) DO L 262 de 15. 10. 1977. (2000/C 330 E/159) PREGUNTA ESCRITA E-0368/00 de Benedetto Della Vedova (TDI) a la Comisi(cid:243)n (14 de febrero de 2000) Asunto: Cesi(cid:243)n de la capacidad de generaci(cid:243)n de electricidad del antiguo monopolio pœblico italiano ENEL S. p. A. Continuando el lento proceso de privatizaci(cid:243)n y liberalizaci(cid:243)n del sector de la producci(cid:243)n de energ(cid:237)a elØctrica, recientemente el Gobierno italiano, en su calidad de accionista de control y segœn lo previsto por las normas, decidi(cid:243) separar del antiguo monopolio pœblico ENEL S. p. A. , 21 instalaciones, con una capacidad total de 15 000 megavatios (equivalentes a casi una cuarta parte de la capacidad de producci(cid:243)n de ENEL) para convertirlas en tres empresas distintas de nueva constituci(cid:243)n: Eurogen S. p. A. , Eletrogen, S. p. A. e Interpower S. p. A. El 25 de enero de 2000, el Consejo de Ministros aprob(cid:243) el decreto que contiene los procedimientos para la cesi(cid:243)n de las tres empresas. Dicho decreto establece que la cesi(cid:243)n a los particulares deberÆ realizarse mediante negociaci(cid:243)n privada, llevada a cabo por el propio ENEL S. p. A. , bajo la supervisi(cid:243)n del ministro del Tesoro y del ministro de Industria y con la asistencia del comitØ de asesoramiento y asistencia para las privatizaciones. C 330 E/142 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 11. 2000 Considerando que para garantizar mayor transparencia y eficacia, el Gobierno italiano hubiera podido optar por una licitaci(cid:243)n internacional o bien por una oferta pœblica de venta en la Bolsa; teniendo en cuenta, ademÆs, que dicha opci(cid:243)n hubiera asegurado la asignaci(cid:243)n a aquellos compradores, italianos o extranjeros que, capaces de gestionar de la mejor manera posible las empresas privatizadas, hubieran estado dispuestos a pagarlas a un precio mÆs alto. ¿No considera la Comisi(cid:243)n que el procedimiento adoptado por el Gobierno italiano podr(cid:237)a reflejar la voluntad de controlar la estructura propietaria de las entidades que operarÆn en el mercado nacional de la la libre electricidad y que, por tanto, infringe las normas comunitarias que preservan la competencia, circulaci(cid:243)n de capitales y los derechos de los consumidores de la Uni(cid:243)n Europea? En particular, ¿no considera que con esta actitud el Gobierno italiano permite que ENEL S. p. A. explote de manera abusiva la posici(cid:243)n dominante que ocupa, lo que constituye una violaci(cid:243)n de la letra b) del art(cid:237)culo 82 del Tratado CE que proh(cid:237)be las prÆcticas consistentes en limitar la producci(cid:243)n, el mercado o el desarrollo tØcnico en perjuicio de los consumidores, es decir, las prÆcticas destinadas a crear obstÆculos a la entrada en el mercado de una competencia «indeseada»? Respuesta del Comisario Monti en nombre de la Comisi(cid:243)n (31 de marzo de 2000) La Comisi(cid:243)n examin(cid:243) el decreto del Ministro del Tesoro italiano del 25 de enero de 2000, en el que se definen las modalidades de venta de las instalaciones de producci(cid:243)n del organismo nacional italiano de la energ(cid:237)a elØctrica (ENEL). En lo tocante a la libre circulaci(cid:243)n de capital y a la libertad de establecimiento, la posici(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n se estableci(cid:243) detalladamente en su comunicaci(cid:243)n sobre determinados aspectos legales referentes a la inversi(cid:243)n intracomunitaria (1). La Comisi(cid:243)n se ha planteado preguntas sobre ciertos aspectos del rØgimen legal de privatizaciones en Italia, as(cid:237) como en otros Estados miembros. Estas preguntas se reflejan en varios casos actualmente en manos del Tribunal de Justicia (C-58/99 en el caso de Italia). ObsØrvese que los problemas se refieren generalmente a la reserva de poderes especiales para el Estado en las empresas que han sido privatizadas o lo estÆn siendo o a restricciones expl(cid:237)citas a la participaci(cid:243)n extranjera. Siempre que se respete la garant(cid:237)a de las normas comunitarias sobre libre circulaci(cid:243)n de capitales y establecimiento y los principios establecidos por la jurisprudencia del Tribunal y en la comunicaci(cid:243)n, la Comisi(cid:243)n no cree que haya que entrometerse en c(cid:243)mo se debe proceder a la privatizaci(cid:243)n o, en caso de que ello no se haga mediante una oferta pœblica, en la libertad del Estado miembro para elegir a quiØn se vende una determinada empresa. Sin embargo, si la aplicaci(cid:243)n de tal decisi(cid:243)n restringe la libre circulaci(cid:243)n del capital, las medidas deben cumplir las cuatro condiciones establecidas en dicha jurisprudencia: aplicarse de forma no discriminatoria; estar justificadas por los requisitos imperativos en el interØs general; ser convenientes para asegurar el logro del objetivo buscado; y no ir mÆs allÆ de lo que es necesario para lograrlo. Analizando el decreto ministerial a la luz de las normas comunitarias sobre competencia, la Comisi(cid:243)n destaca sobre todo el hecho de que, cualquiera que sea el procedimiento elegido, la cesi(cid:243)n permitirÆ a nuevos operadores adquirir capacidad productiva que estaba hasta ahora en manos de ENEL. El objetivo final del decreto es, pues, el nacimiento de nuevos competidores en el mercado de la producci(cid:243)n de electricidad. Por lo tanto, se trata de una medida que, en s(cid:237), persigue un objetivo favorable a la competencia. Su Seæor(cid:237)a subraya el riesgo de que las modalidades de venta elegidas por el Gobierno permiten una explotaci(cid:243)n abusiva de la posici(cid:243)n dominante que ENEL tendr(cid:237)a. A este respecto, no obstante, la Comisi(cid:243)n considera que, por el momento, no existen elementos que confirmen que, como consecuencia del procedimiento elegido, ENEL podr(cid:237)a abusar de su posici(cid:243)n dominante. (1) DO C 220 de 19. 7. 1997


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0376/00 von Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) an die Kommission. Studiengebühren für den Hochschulbesuch.

eurovoc_concepts:
Scotland
United Kingdom
competence of the Member States
decentralisation
educational system
equal treatment
foreign student
higher education
national law
school fees
student
student mobility

text: C 330 E/144 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 21. 11. 2000 Betrachtet es die Kommission als eine Diskriminierung, wenn beispielsweise ein in Schottland studierender franz(cid:246)sischer Student keine Geb(cid:252)hren zu zahlen braucht, w(cid:228)hrend ein in England, demselben Mitgliedstaat, studierender franz(cid:246)sischer Student Geb(cid:252)hren zahlen mu(cid:223)? (2000/C 330 E/163) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0376/00 von Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Studiengeb(cid:252)hren f(cid:252)r den Hochschulbesuch (14. Februar 2000) Die Dezentralisierung im VK hat zu der anormalen Situation gef(cid:252)hrt, da(cid:223) Studenten aus Schottland und den anderen Mitgliedstaaten der EU in Schottland die Studiengeb(cid:252)hren erlassen werden, w(cid:228)hrend Studenten aus England, Wales und Nordirland die einzigen Studenten aus der EU sind, die die Geb(cid:252)hren zahlen m(cid:252)ssen. Eine derartige Dezentralisierung ist in der EU beispiellos. Ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) es sich hier um einen Fall der Diskriminierung von Studenten aus England, Wales und Nordirland handelt? Welche Ma(cid:223)nahmen beabsichtigt die Kommission gegebenenfalls einzuleiten? Gemeinsame Antwort von Frau Reding im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-0374/00, E-0375/00 und E-0376/00 (15. M(cid:228)rz 2000) Bisher ist entsprechend dem EG-Vertrag jeder Mitgliedstaat f(cid:252)r die Lehrinhalte und die Gestaltung seines Bildungssystems verantwortlich. Die Bestimmungen des Gemeinschaftsrechts verpflichten die Mitgliedstaaten nicht, Stipendien oder Bei- hilfen zu gew(cid:228)hren, um den Studierenden die Finanzierung der Studiengeb(cid:252)hren zu erm(cid:246)glichen. F(cid:252)r einen entsprechenden Beschlu(cid:223) sind die Staaten selbst zust(cid:228)ndig. Nur soweit eine solche Beihilfe f(cid:252)r die Staatsangeh(cid:246)rigen des eigenen Landes vorgesehen ist, hat der Studierende auf der Grundlage des Vertrages Anspruch auf die Behandlung, die auch den Studierenden des Aufnahme-Mitgliedstaats einger(cid:228)umt wird. Daher beinhaltet beim Zugang zur Bildung der Gleichbehandlungsgrundsatz in der Praxis, da(cid:223) jede Hochschuleinrichtung die Studierenden aus anderen Mitgliedstaaten unter denselben Voraussetzungen wie die Staatsangeh(cid:246)rigen des eigenen Landes zulassen mu(cid:223). Folglich d(cid:252)rfen ihnen unter dem Vorwand der Staatsangeh(cid:246)rigkeit keine zus(cid:228)tzlichen Geb(cid:252)hren abverlangt werden. Sofern die Studierenden aus den anderen Mitgliedstaaten an den schottischen Hochschuleinrichtungen ebenso behandelt werden wie die Studierenden aus der Region, stellt die Situation, auf die der Herr Abgeordnete verweist, keine Diskriminierung aus Gr(cid:252)nden der Staatsangeh(cid:246)rigkeit dar und verst(cid:246)(cid:223)t damit nicht gegen Artikel 12 (ex-Artikel 6) des EG-Vertrages. Da(cid:223) im Vereinigten K(cid:246)nigreich bez(cid:252)glich der Einschreibgeb(cid:252)hren unterschiedliche Bestimmungen in Kraft sind, stellt eine innerstaatliche Angelegenheit dar, die nicht der Zust(cid:228)ndigkeit der Gemeinschaft unterliegt. Hinsichtlich der Mobilit(cid:228)t der Studierenden im Rahmen von Erasmus gilt die allgemeine Regel, da(cid:223) alle am Programm teilnehmenden Studierenden von Einschreibgeb(cid:252)hren befreit sind. Folglich hat das schottische Projekt keine Auswirkungen auf die Mobilit(cid:228)t im Rahmen von Erasmus. Was schlie(cid:223)lich die Anwendung der Wettbewerbsregeln angeht, die der Herr Abgeordnete anspricht, ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) die T(cid:228)tigkeit der Hochschulen im Rahmen des nationalen Bildungs- systems nicht als marktbestimmte T(cid:228)tigkeit oder Wirtschaftst(cid:228)tigkeit betrachtet werden kann und daher nicht in den Bereich des Wettbewerbsrechts f(cid:228)llt. Auch handelt es sich im vorliegenden Fall nicht um Dienstleistungen im Sinne des Vertrages. Der Gerichtshof hat diesbez(cid:252)glich bereits Position bezogen und die Ansicht vertreten, da(cid:223) die Lehrveranstal- tungen an einer Hochschuleinrichtung, deren Finanzierung im wesentlichen durch staatliche Mittel sichergestellt wird, keine Dienstleistungen im Sinne von Artikel 50 (ex-Artikel 60) des EG-Vertrages darstellen. 21. 11. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 330 E/145 Wenn die Ma(cid:223)nahmen, auf die sich die Fragen beziehen, auf Universit(cid:228)ten und Hochschulen Anwendung finden, an denen der Mitgliedstaat sich nicht an entgeltlichen T(cid:228)tigkeiten beteiligen will, sondern seiner Aufgabe im Bereich von Sozialwesen, Kultur und Bildung gegen(cid:252)ber seiner Bev(cid:246)lkerung nachkommt, handelt es sich nicht um eine Dienstleistung im Sinne des Vertrages. Denn das fragliche System wird generell aus dem Staatshaushalt und nicht von den Studierenden oder ihren Eltern finanziert. Die Art der T(cid:228)tigkeit wird im (cid:252)brigen nicht dadurch beeinflu(cid:223)t, da(cid:223) die Studierenden oder ihre Eltern mitunter Studiengeb(cid:252)hren oder sonstige Geb(cid:252)hren zu entrichten verpflichtet sind, um in einem gewissen Umfang zu den Betriebskosten des Bildungssystems beizutragen. (2000/C 330 E/164) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0379/00 von Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) an die Kommission (14. Februar 2000) Betrifft: Informationskampagne (cid:252)ber die bestehenden Anspr(cid:252)che auf Ausgleichsleistungen bei Nichtbe- f(cid:246)rderung Die Kommission hat in ihrem Vorschlag (KOM(1998) 41 endg. (1), vom 30. Januar 1998) die Verordnung (EWG) Nr. 295/91 (2) ge(cid:228)ndert und eine gemeinsame Regelung f(cid:252)r ein System von Ausgleichsleistungen bei Nichtbef(cid:246)rderung im Linienflugverkehr erlassen. In ihrem Vorschlag bekundete die Kommission ihre Absicht, angesichts der fehlenden Informationen die Information der Flugg(cid:228)ste zu verbessern, insbesondere durch einen Hinweis an den Abfertigungsschaltern (Artikel 3). Ferner sah die Kommission vor, eine Informationskampagne (cid:252)ber die bestehenden Anspr(cid:252)che der Flugg(cid:228)ste auf Ausgleichsleistung bei Nichtbef(cid:246)rderung einzuleiten. Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) an den Abfertigungsschaltern keine Hinweise auf die Rechte der Flugg(cid:228)ste bei (cid:220)berbuchungen vorhanden sind? Gedenkt sie dagegen irgendwelche Ma(cid:223)nahmen zu treffen? Die Kommission hat Mi(cid:223)br(cid:228)uche durch die Luftverkehrsgesellschaften festgestellt, bei denen die Flugg(cid:228)ste nicht oder nur unzureichend entsch(cid:228)digt wurden, was zweifellos auf fehlende Informationen zur(cid:252)ck- zuf(cid:252)hren war. K(cid:246)nnte die Kommission Angaben dar(cid:252)ber machen, wann sie die Informationskampagne f(cid:252)r die europ(cid:228)ischen B(cid:252)rger durchf(cid:252)hren wird, worin sie bestehen wird und welche Mittel sie dabei anwenden wird? (1) ABl. C 120 vom 18. 4. 1998, S. 18. (2) ABl. L 36 vom 8. 2. 1991, S. 5. Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (31. M(cid:228)rz 2000) Die Kommission beobachtet die Anwendung und Wirksamkeit der Verordnung (EWG) Nr. 295/91 des Rates vom 4. Februar 1991 (cid:252)ber eine gemeinsame Regelung f(cid:252)r ein System von Ausgleichsleistungen bei Nichtbef(cid:246)rderung im Linienflugverkehr seit einigen Jahren mit Sorge. Der Kommission ist eine Reihe von F(cid:228)llen bekannt, in denen die Flugg(cid:228)ste keine umfassenden Ausgleichsleistungen erhalten haben, haupts(cid:228)ch- lich weil sie nicht (cid:252)ber ihre Rechte informiert waren. Daraufhin hat die Kommission vor zwei Jahren die ˜nderung der Verordnung vorgeschlagen. Ein Ziel der ˜nderungsverordnung war es, die Fluggastinformation durch den Aushang von Hinweisen an den Abfer- tigungsschaltern zu verbessern. Die Verordnung wurde vom Rat jedoch nicht abschlie(cid:223)end angenommen. Daher besteht zur Zeit keine Verpflichtung, Hinweise an den Abfertigungsschaltern anzubringen. Angesichts der Verz(cid:246)gerungen bei der Annahme der ˜nderung hat die Kommission vor kurzem eine Studie (cid:252)ber die Anwendung der Verordnung (EWG) Nr. 295/91 des Rates begonnen. Ziel der Studie ist es zum einen, ein Inventar der einzelstaatlichen Rechtsvorschriften f(cid:252)r die Anwendung der Verordnung und der Regeln der Luftverkehrsgesellschaften bei (cid:220)berbuchung zu erstellen, und zum zweiten zu beurteilen, wie sich diese Ma(cid:223)nahmen in der Praxis ausgewirkt haben. Die Kommission wird dann erw(cid:228)gen, ob weitere Ma(cid:223)nahmen erforderlich sind