title: Rådets förordning (EG) nr 475/2000 av den 28 februari 2000 om ändring av förordning (EG) nr 3605/93 om tillämpningen av det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen

eurovoc_concepts:
European accounting system
Protocol (EU)
Treaty on European Union
loss
public administration
public debt

text: 3. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 58/1 I (Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk) RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 475/2000 av den 28 februari 2000 om ändring av förordning (EG) nr 3605/93 om tillämpningen av det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING och bruttonationalprodukten enligt fördraget. artikel 104 i med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104. 14 tredje stycket i detta, (4) med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och av följande skäl: (1) (2) Definitionerna av begreppen ”offentlig”, ”underskott” och ”investering” fastställs i det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och i förord- ning (EG) nr 3605/93 (2) genom en hänvisning till det europeiska nationalräkenskapssystemet. Genom förord- ning (EG) nr 2223/96 (3) har detta system ersatts av det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (nedan benämnt ENS 95). Definitionen av ”den offentliga sektorns skuldsättning” i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott och i förordning (EG) nr 3605/93 bör utvidgas genom en hänvisning till klassificeringskoderna i ENS 95. För finansiella derivat, såsom dessa definieras i ENS 95, finns det inte något nominellt värde motsvarande det för de övriga skuldinstrumenten. Av den anledningen får de finansiella derivaten inte medräknas bland de skuldför- bindelser som utgör den offentliga sektorns skuldsätt- ning vid tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott. För sådana skuldförbindelser som omfattas av avtal om fastställande av växelkursen skall denna växelkurs beaktas vid omräkningen till natio- nell valuta. (3) I ENS 95 ges en detaljerad definition av bruttonational- produkten till marknadspris, vilken lämpar sig för beräk- ning av kvoten mellan den offentliga sektorns under- skott respektive den offentliga sektorns skuldsättning Den offentliga sektorns konsoliderade ränteutgifter är en viktig indikator för övervakningen av budgetsituationen i medlemsstaterna. Ränteutgifterna är till sin natur kopp- lade till den offentliga sektorns skuldsättning. Den offentliga skuld som medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om skall vara konsoliderad inom den offentliga sektorn. Nivåerna för den offentliga sektorns skuldsättning och ränteutgifterna måste vara jämförbara. I beskrivningen av metodiken i ENS 95 (punkt 1. 58) erkänns att för vissa former av analys är konsoliderade summor mer meningsfulla än generella bruttovärden. Det bör klargöras i vilken form medlemsstaterna skall tillhandahålla kommissionen de som avser ränteutgifter. sifferuppgifter Definitionerna och klassificeringskoderna i ENS 95 kan komma att ses över i samband med den nödvändiga harmoniseringen av nationell statistik eller av andra skäl. All översyn av ENS 95 eller ändringar av dess metodik skall beslutas av rådet eller kommissionen enligt de i behörighetsregler och förfaranden som fastställs fördraget och i förordning (EG) nr 2223/96. I artikel 8. 2 i förordning (EG) nr 2223/96 fastställs att förra europeiska nationalräkenskapssystemet skall det fortsätta att användas när det gäller medlemsstaternas rapporter till kommissionen inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott under en övergångsperiod till och med underrättelsen den 1 september 1999. (5) (6) HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 (1) Yttrande av den 17 februari 2000 (ännu ej publicerat i Officiella tidningen). (2) EGT L 332, 31. 12. 1993, s. 7. (3) EGT L 310, 30. 11. 1996, s. 1. Förordning (EG) nr 3605/93 ändras på följande sätt: 1. Artiklarna 1 och 2 skall ersättas med följande: L 58/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 3. 2000 (B. 9) ’delstater’ sparande) ’Underskottet (överskottet) (S. 1313) och ’socialförsäkring’ av kommersiell (S. 13) verksamhet endast omfattar ”Artikel 1 1. I protokollet om förfarandet vid alltför stora under- skott och i denna förordning skall begreppen i nedanstå- ende punkter definieras i enlighet med det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (nedan benämnt ENS 95), antaget genom förordning (EG) nr 2223/96 (*). Koderna inom parentes hänför sig till ENS 95. ’Offentlig’ betyder ’offentlig sektor’ (S. 13), som indelas 2. (S. 1312), (S. 1311), i undersektorerna ’staten’ ’kommuner’ (S. 1314), med undantag av kommersiell verksamhet enligt definitionen i ENS 95. att innebär Uteslutandet ’offentlig sektor’ institutionella enheter vars huvuduppgift är icke-kommersiell tjänstepro- duktion. 3. i den offentliga sektorns finanser’ betyder ’den offentliga sektorns’ (S. 13) nettoupplå- ning (finansiella enligt definitionen i ENS 95. De räntebelopp som ingår i underskottet i den offentliga sektorns finanser är räntorna (D. 41) enligt defini- tionen i ENS 95. 4. ’den offentliga sektorns’ (S. 13) fasta bruttoinvesteringar (P. 51) enligt defini- tionen i ENS 95. 5. ’Den offentliga sektorns skuldsättning’ betyder den samlade bruttoskuld till nominellt värde som är utestående vid årets utgång inom ’den offentliga sektorn’ (S. 13), med undantag av de skuldförbindelser för vilka ’den offentliga sektorn’ (S. 13) innehar därtill svarande tillgångar. Den offentliga sektorns skuldsättning består av den offent- liga sektorns skuldförbindelser inom följande kategorier: sedlar, mynt och inlåning (AF. 2), värdepapper andra än aktier, exklusive finansiella derivat (AF. 33) samt lån (AF. 4) enligt definitionerna i ENS 95. Det nominella värdet av en skuldförbindelse som är utestå- ende vid årets utgång är det därpå angivna värdet. Det nominella värdet av en indexerad skuldförbindelse motsvarar det därpå angivna värdet justerat för ändringen av kapitalbeloppet till följd av indexförändringen vid årets slut. Skuldförbindelser i utländsk valuta, eller växlade från en utländsk valuta genom ingångna avtal till en eller flera andra utländska valutor, skall omräknas till de andra utländska investeringar’ ’Offentliga betyder valutorna enligt den kurs som överenskommits i dessa avtal och omräknas till nationell valuta enligt den representativa marknadskurs som gällde på årets sista arbetsdag. Skuldförbindelser i nationell valuta och växlade genom ingångna avtal till en utländsk valuta, skall omräknas till den utländska valutan enligt den kurs som överenskommits i dessa avtal och omräknas till nationell valuta enligt den representativa marknadskurs sista arbetsdag. som gällde på årets Skuldförbindelser i utländsk valuta och växlade till nationell valuta genom ingångna avtal skall omräknas till nationell valuta enligt den kurs som överenskommits i dessa avtal. Artikel 2 I protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott och i denna förordning avses med bruttonationalprodukt brutto- nationalprodukten till marknadspris löpande priser (BNP mp) (B. 1*g) enligt definitionen i ENS 95. i (*) Rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräken- skapssystemet 310, gemenskapen 30. 11. 1996, s. 1). ” (EGT L i i slutet av andra strecksatsen beteck- 2. I artikel 4. 2 skall ningarna för ”underavdelningarna S61, S62 och S63” ersättas med ”underavdelningarna S. 1311, S. 1312, S. 1313 och S. 1314”. 3. I slutet av artikel 5 skall orden ”och ränteutgifter” ersättas med orden ”och ränteutgifter (konsoliderade)”. 4. Artikel 7 skall ersättas med följande: ”Artikel 7 I händelse av översyn av ENS 95 eller ändring av dess metodik efter beslut av rådet eller kommissionen enligt de behörighetsregler i skall fördraget och i kommissionen införa de nya hänvisningarna till ENS 95 i artiklarna 1, 2 och 4. ” och förordning (EG) nr 2223/96, som fastställs förfaranden Artikel 2 Denna förordning träder i kraft samma dag som den offent- liggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2000. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 28 februari 2000. På rådets vägnar J. PINA MOURA Ordförande


title: Avis du Conseil du 28 février 2000 sur le programme de stabilité actualisé de l'Espagne pour la période 1999-2003

eurovoc_concepts:
Spain
economic convergence
economic cooperation
economic stabilisation
public finance

formats: html pdf print

text: C 98/4 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 6. 4. 2000 AVIS DU CONSEIL du 28 fØvrier 2000 sur le programme de stabilitØ actualisØ de l’Espagne pour la pØriode 1999-2003 (2000/C 98/04) LE CONSEIL DE L’UNION EUROP(cid:201)ENNE, vu le traitØ instituant la CommunautØ europØenne, vu le rŁglement (CE) no 1466/97 du Conseil du 7 juillet 1997 relatif au renforcement de la surveillance des positions budgØ- taires ainsi que de la surveillance et de la coordination des politiques Øconomiques (1), et notamment son article 5, para- graphe 3, vu la recommandation de la Commission, aprŁs consultation du ComitØ Øconomique et financier, A RENDU LE PR(cid:201)SENT AVIS: couvre saine par actualisØ de le Conseil a examinØ le programme de Le 28 fØvrier 2000, stabilitØ la pØriode l’Espagne, qui 1999-2003. Le Conseil constate avec satisfaction que ce programme rØaffirme la stratØgie adoptØe dans le programme de stabilitØ de 1998, qui visait (cid:224) promouvoir une croissance Øconomique et des rØformes structurelles. Les objectifs du programme consistent (cid:224) transformer le dØficit des administrations publiques, estimØ (cid:224) 1,3 % du PIB en 1999, en un excØdent Øquivalent (cid:224) 0,2 % du PIB en 2003, tout en ramenant le ratio de la dette brute (cid:224) 55,8 % du PIB. En outre, le programme entend poursuivre l’assainissement budgØtaire en cours, fondØ sur la ma(cid:238)trise des dØpenses. l’assainissement budgØtaire Le Conseil se fØlicite des rØsultats du programme de stabilitØ de 1998, qui s’est traduit par une forte croissance du PIB et par de nombreuses crØations d’emplois. En ce qui concerne les finances publiques, les objectifs fixØs pour le solde budgØtaire et Œtre la dette des administrations publiques devraient dØpassØs. En revanche, l’Øvolution des prix depuis le deuxiŁme semestre 1999 a ØtØ moins bonne que prØvu. le programme Le scØnario macroØconomique retenu dans actualisØ table sur un ralentissement de la croissance du PIB qui, pour la pØriode 2000-2003, passerait de son niveau ØlevØ actuel (3,7 % en 1999) (cid:224) un taux plus proche de la tendance (3,3 % en moyenne). Le Conseil considŁre que ce scØnario macroØconomique est rØaliste. ConformØment (cid:224) l’avis rendu sur le programme de stabilitØ initial (2), le Conseil estime qu’une poursuite de la stratØgie adoptØe, fondØe sur des rØformes structurelles, sur la stabilitØ du cadre monØtaire (cid:224) l’intØrieur de l’Union Øconomique et monØtaire (UEM) et sur un assainissement budgØtaire judicieux, devrait permettre (cid:224) l’Øconomie espagnole d’Øvoluer dans le sens du scØnario macroØconomique (cid:224) moyen terme. (1) JO L 209 du 2. 8. 1997, p. 1. (2) JO C 124 du 5. 5. 1999, p. 1. Le Conseil constate avec satisfaction que ce programme actua- lisØ s’inscrit dans le prolongement de la stratØgie budgØtaire engagØe, qui repose sur une ma(cid:238)trise des dØpenses courantes primaires et permet d’augmenter l’investissement public et un allØgement de la pression fiscale. Dans la mesure oø la rØduc- tion du dØficit public repose sur les dØpenses, la mise en (cid:156)uvre de la rØforme attendue de la loi de finances nationale tendant (cid:224) renforcer le contr(cid:244)le des dØpenses publiques serait bienvenue. La position budgØtaire sous-jacente correspondant (cid:224) l’excØdent de 0,1 % du PIB en 2002 visØ par le scØnario de base laisserait suffisamment de marge pour empŒcher le dØficit de franchir la limite de 3 % du PIB en cas de ralentissement conjoncturel normal et offrirait mŒme une marge supplØmentaire en cas d’imprØvu; cette marge de sØcuritØ s’Ølargira encore en 2003. Le Conseil considŁre donc que l’objectif budgØtaire (cid:224) moyen terme du programme de stabilitØ actualisØ est conforme aux dispositions du pacte de stabilitØ et de croissance. Cet Ølargis- sement prØvu de la marge de sØcuritØ lui para(cid:238)t justifiØ pour faire face aux consØquences budgØtaires du vieillissement de la population. (cid:192) cet Øgard, le Conseil se fØlicite de l’engagement pris d’augmenter encore le Fonds de rØserve de la sØcuritØ sociale crØØ en 2000. Le Conseil constate avec satisfaction que tous les Øchelons des administrations publiques sont censØs contribuer (cid:224) l’assainisse- ment budgØtaire, et notamment que les finances des gouverne- ments rØgionaux devraient Œtre en Øquilibre (cid:224) partir de 2001, conformØment au pacte de stabilitØ interne. Le Conseil rappelle que le r(cid:244)le croissant jouØ par les gouvernements rØgionaux dans divers domaines de dØpenses impose de maintenir les mØcanismes les diffØrents actuels de niveaux d’administration. coordination entre Compte tenu de l’Øvolution rØcente des prix, juge essentiel que l’Øvolution des salaires en Espagne reste orientØe dans le sens de la stabilitØ des prix. Il lui para(cid:238)t, en outre, necessaire d’Œtre prŒt (cid:224) resserrer la politique budgØtaire, afin de contrer tout risque de surchauffe. le Conseil Le Conseil considŁre que ce programme est conforme aux grandes orientations de politique Øconomique. Il constate avec satisfaction que le programme actualisØ reconna(cid:238)t le r(cid:244)le croissant des politiques structurelles et de l’assainissement budgØtaire dans l’UEM. Les rØformes structurelles ont, de fait, largement contribuØ (cid:224) accro(cid:238)tre le potentiel productif de l’Øconomie espagnole et lui ont permis de maintenir un diffØ- rentiel de croissance avec la zone euro tout en enregistrant un fort taux de crØation d’emplois. Le Conseil encourage donc le gouvernement espagnol (cid:224) persØvØrer dans la mise en (cid:156)uvre des rØformes structurelles engagØes


title: 2000/176/YUTP: Neuvoston yhteinen kanta 28 päivältä helmikuuta 2000, Jugoslavian liittotasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä vahvistetun yhteisen kannan 1999/318/YUTP 4 artiklan täytäntöönpanon lykkäämisestä rajoitetuksi ajaksi sekä yhteisen kannan 98/426/YUTP kumoamisesta

eurovoc_concepts:
Serbia
Yugoslavia
air transport
international sanctions

text: 1. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 56/1 (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset) NEUVOSTON YHTEINEN KANTA 28 päivältä helmikuuta 2000, Jugoslavian liittotasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä vahvistetun yhteisen kannan 1999/318/YUTP 4 artiklan täytäntöönpanon lykkäämisestä rajoitetuksi ajaksi sekä yhteisen kannan 98/426/YUTP kumoamisesta (2000/176/YUTP) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN YHTEISEN KANNAN: ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 15 artiklan, 1 artikla sekä katsoo seuraavaa: Yhteisen kannan 1999/318/YUTP 4 artiklan täytäntöönpanoa lykätään 28 päivään elokuuta 2000 saakka. (1) (2) (3) (4) (5) Yhteisessä kannassa 1999/318/YUTP (1) neuvosto on ilmaissut tukevansa Belgradin hallintoon kohdistettujen pakotteiden voimassa pitämistä tai vahvistamista ilman, että Serbian kansaa rangaistaan. Ottaen huomioon Jugoslavian liittotasavallan demo- kraattisten voimien kiireellisen ja yksimielisen pyynnön neuvosto teki päätelmissään 14 päivältä helmikuuta 2000 päätöksen lykätä lentokiellon täytäntöönpanoa kuudella kuukaudella. Yhteisen kannan 1999/318/YUTP 4 artiklan täytäntöön- panoa olisi tämän johdosta lykättävä. Tästä täytäntöönpanon toimenpiteiden täysimääräiseksi tarvitaan yhteisön toimia. lykkäämisestä aiheutuvien täytäntöönpanemiseksi lentokiellosta Yhteisen kannan 1999/318/YUTP säännökset ovat jugoslavilaisia liikenteenharjoittajia koske- korvanneet vasta ja Jugoslavian Euroopan yhteisön välillä hyväksytyn yhteisen kannan 98/426/YUTP (2). Oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä yhteinen kanta 98/426/YUTP olisi sen vuoksi kumot- tava, liittotasavallan Kumotaan yhteinen kanta 98/426/YUTP. 2 artikla Tätä yhteistä kantaa tarkistetaan jatkuvasti. 3 artikla 4 artikla Tämä yhteinen kanta tulee voimaan päivänä, jona se hyväksy- tään. Tämä yhteinen kanta julkaistaan virallisessa lehdessä. 5 artikla Tehty Brysselissä 28 päivänä helmikuuta 2000. Neuvoston puolesta J. PINA MOURA Puheenjohtaja (1) EYVL L 123, 13. 5. 1999, s. 1. (2) EYVL L 190, 4. 7. 1998, s. 3


title: PERGUNTA ESCRITA E-0506/00 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) à Comissão. Utilização dos serviços secretos para colher informações sobre actividades comerciais.

eurovoc_concepts:
State aid
industrial espionage
international competition
jurisdiction
secret service

text: 21. 11. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 330 E/177 No entanto, em resposta (cid:224) pergunta do senhor Deputado, o Secretariado-Geral nªo estabeleceu atØ (cid:224) data procedimentos nem regulamentos internos espec(cid:237)ficos em matØria de reafecta(cid:231)ªo ou de «redistribui(cid:231)ªo» dos efectivos dentro dos servi(cid:231)os e das Direc(cid:231)ıes-Gerais. Contudo, na prÆtica, aconteceu vÆrias vezes nestes œltimos anos ter sido efectuada a redistribui(cid:231)ªo pontual de postos de trabalho para refor(cid:231)ar as equipas existentes ou criar novas equipas, em fun(cid:231)ªo da urgŒncia e da import(cid:226)ncia de determinados «dossiers». Estas redistribui(cid:231)ıes foram realizadas na observ(cid:226)ncia do processo de mobilidade e tratou-se, designada- mente, de funcionÆrios colocados na Unidade de Planeamento de Pol(cid:237)tica e de Alerta Precoce (UPPAP) e na Unidade «Processo Legislativo de Co-decisªo». AlØm disso, o SecretÆrio-Geral tambØm recorreu (cid:224) cria(cid:231)ªo de uma «task force», equipa de refor(cid:231)o temporÆrio de funcionÆrios destacados provisoriamente das suas fun(cid:231)ıes habituais para fazer frente a necessidades pontuais e excepcionais da Institui(cid:231)ªo, como por exemplo as CIG ou as negocia(cid:231)ıes para os sucessivos alargamentos. O Secretariado-Geral do Conselho atribui muita import(cid:226)ncia a que uma certa flexibilidade em matØria de reafecta(cid:231)ªo permita tratar «dossiers» novos e urgentes, conforme as necessidades. (2000/C 330 E/202) PERGUNTA ESCRITA E-0506/00 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) Objecto: Utiliza(cid:231)ªo dos servi(cid:231)os secretos para colher informa(cid:231)ıes sobre actividades comerciais Na opiniªo da Comissªo, constitui um aux(cid:237)lio estatal leg(cid:237)timo a utiliza(cid:231)ªo dos servi(cid:231)os secretos, por parte de um Estado-membro, para colher informa(cid:231)ıes sobre actividades comerciais de sociedades de um outro Estado-membro? Dispıe a Comissªo de algum ind(cid:237)cio que leve a crer que algum Estado-membro esteja a orientar as actividades dos seus servi(cid:231)os secretos nesse sentido? EstÆ a Comissªo preocupada com not(cid:237)cias que referem que alguns Estados-membros estªo a servir-se dessa prÆtica (como, por exemplo, no «Sunday Times» de 23 de Janeiro de 2000)? Resposta dada por Mario Monti em nome da Comissªo (29 de Mar(cid:231)o de 2000) AtØ (cid:224) data, a Comissªo nªo possui quaisquer ind(cid:237)cios de que os Estados-membros estejam a utilizar os servi(cid:231)os secretos para colher informa(cid:231)ıes sens(cid:237)veis sobre actividades comerciais de empresas de outros Estados-membros. Seja qual for a caracteriza(cid:231)ªo jur(cid:237)dica dessas alegadas prÆticas, Comissªo nunca poderÆ, obviamente, subscrevŒ-las. No que respeita aos instrumentos jur(cid:237)dicos utilizados para combater essas supostas prÆticas, a Comissªo nªo considera que as disposi(cid:231)ıes em matØria de aux(cid:237)lios estatais constituam a solu(cid:231)ªo mais adequada. Normalmente, as questıes levantadas por esse tipo de prÆticas devem ser tratadas pelos tribunais nacionais competentes. (2000/C 330 E/203) PERGUNTA ESCRITA E-0507/00 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) Objecto: Medi(cid:231)ªo dos n(cid:237)veis de vida regionais Na sequŒncia da resposta (cid:224) pergunta escrita E-2223/99 (1), na qual a Comissªo fornecia dados pormeno- rizados no tocante ao produto interno bruto real per capita e ao produto regional bruto real per capita, considera a Comissªo que estes dados representam o melhor indicador dispon(cid:237)vel dos n(cid:237)veis de vida regionais? HaverÆ um modo de tomar em considera(cid:231)ªo o rendimento auferido numa regiªo por alguØm que reside noutra regiªo (cid:129) por exemplo, um cidadªo que se desloca diariamente do seu domic(cid:237)lio no sudeste de Inglaterra atØ ao seu local de trabalho em Londres (cid:129) no sentido de produzir estat(cid:237)sticas baseadas nos rendimentos pessoais e nªo no produto regional bruto? (1) JO C 203 E de 18. 7. 2000, p. 150. Resposta dada por Pedro Solbes Mira em nome da Comissªo (3 de Abril de 2000) O produto interno bruto (PIB) Ø o valor da produ(cid:231)ªo gerada por unidades de produ(cid:231)ªo residentes. O valor da produ(cid:231)ªo Ø igual (cid:224) soma dos rendimentos (salÆrios, rendas e lucros) criados no (cid:226)mbito da actividade de produ(cid:231)ªo. Assim, o PIB regional Ø um indicador sintØtico da actividade de produ(cid:231)ªo numa regiªo e bem adaptado para medir o n(cid:237)vel de desenvolvimento econ(cid:243)mico das regiıes


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0508/00 van Christopher Huhne (ELDR) aan de Commissie. Reëel bruto regionaal product per hoofd.

eurovoc_concepts:
EU statistics
access to information
gross domestic product
gross regional product
publishing deadline
regional statistics

text: C 374 E/92 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 28. 12. 2000 De Commissie past volgende regels toe betreffende de dagelijkse arbeidstijd: de officiºle kantooruren lopen van 8. 30 (8. 45 op maandag) tot 13. 00 en van 14. 15 tot 17. 30 (16. 30 op vrijdag). Tijdens deze uren moet per dienst gewaarborgd zijn dat personeel aanwezig is. Inzake flexibele arbeidstijden is het volgende overeengekomen: alle personeelsleden moeten aanwezig zijn tussen 9. 30 en 12. 00 en tussen 14. 45 en 17. 00, op vrijdag tot 16. 00. De overige flexibele uren moeten tussen 8. 00 en 20. 00 gepresteerd worden; verder geldt dat minstens 30 minuten moet worden genomen en maximaal 10 uren per dag mag worden gewerkt. Elk diensthoofd is verantwoordelijk voor het beheer van de flexibele arbeidsuren. In samenspraak met zijn of haar personeel wordt een passende controle bepaald. Deze regels gelden in principe voor al het personeel dat te Brussel tewerkgesteld is en onder het statuut van de ambtenaren van de Europese Gemeenschappen valt. In de overige standplaatsen worden de details aangaande de flexibele arbeidsuren bepaald volgens de plaatselijke omstandigheden. Er zij op gewezen dat vele ambtenaren, in verband met hun taak en beschikbaarheid van personeel, meer uren werken dan het normale aantal wekelijkse arbeidsuren. (2000/C 374 E/107) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0508/00 van Christopher Huhne (ELDR) aan de Commissie (28 februari 2000) Betreft: Reºel bruto regionaal product per hoofd In antwoord op de schriftelijke vraag E-2223/99 (1) heeft de Commissie gegevens verstrekt over het reºle bruto binnenlands product per hoofd en het reºle bruto regionaal product per hoofd in de Unie. Kan zij nu volgens dezelfde opsplitsing ook de recentste cijfers voor elke regio voor 1997 bekendmaken? Kan zij ook verklaren waarom het zo lang duurt vooraleer deze cijfers worden gepubliceerd? (1) PB C 203 E van 18. 7. 2000, blz. 150. Antwoord van de heer Solbes Mira namens de Commissie (10 april 2000) De resultaten van de schatting van het regionale bruto binnenlands product (BBP) voor 1997 zijn rechtstreeks naar het geachte parlementslid en naar het Secretariaat-generaal van het Parlement gestuurd. Wat de vertraging bij de publicatie van deze regionale statistieken betreft, moet in aanmerking worden genomen dat het regionale BBP op NUTS 3-niveau wordt gepubliceerd, d. w. z. voor meer dan 1000 regio(cid:146)s in de Gemeenschap. De verzameling en verwerking van deze gegevens in de lidstaten kost tijd. De lidstaten verstrekken de basisstatistiek, de regionale bruto toegevoegde waarde (BrTW), pas 24 maanden na het referentiejaar. Dit is overigens een normale tijd voor de verzameling van dergelijke gedetailleerde statistieken. Helaas sturen de lidstaten deze gegevens niet altijd binnen deze termijn. De Eurostat-publicatie moet dan wachten tot er een redelijke hoeveelheid basisgegevens geleverd zijn. Tot voor kort was er geen rechtsgrond voor deze statistieken, zodat er ook geen instrument was om een tijdige indiening van de gegevens af te dwingen. Er zal verbetering in deze situatie komen wanneer het leveringsprogramma van het Europees systeem van rekeningen van 1995 (ESR95) in werking treedt. Dan zal de termijn inderdaad tot 24 maanden na het einde van het referentiejaar beperkt blijven, zodat Eurostat de informatie die zij voor de berekening van het regionale BBP voor 1999 in december 2001 in haar bezit zal hebben


title: Afgørelse nr. 1/2000 truffet af Associeringsrådet EU-Bulgarien den 28. februar 2000 om vedtagelse af en forlængelse med fem år af den periode, inden for hvilken al offentlig støtte ydet af Bulgarien skal vurderes under hensyntagen til, at Bulgarien betragtes som et område svarende til de områder i Fællesskabet, der er beskrevet i artikel 87, stk. 3, litra a), i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab

eurovoc_concepts:
Bulgaria
European integration
association agreement (EU)
economic cooperation
trade agreement
trade cooperation

text: 17. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 144/27 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) RÅDET AFGØRELSE Nr. 1/2000 TRUFFET AF ASSOCIERINGSRÅDET EU-BULGARIEN den 28. februar 2000 om vedtagelse af en forlængelse med fem år af den periode, inden for hvilken al offentlig støtte ydet af Bulgarien skal vurderes under hensyntagen til, at Bulgarien betragtes som et område svarende til de områder i Fællesskabet, der er beskrevet i artikel 87, stk. 3, litra a), i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (2000/385/EF) beskrevet yderligere med en periode på fem år. traktatens artikel 87, stk. 3, i litra a), forlænges Artikel 2 Senest to år efter den dato, hvor den forlængede periode på fem år træder i kraft, og derefter en gang om året indtil udløbet af femårsperioden stiller Bulgarien de regionale data til rådi- ghed for Kommissionen, der er nødvendige for i overensstem- melse med den af Kommissionen benyttede metode at vurdere, om Bulgarien fortsat opfylder betingelserne for at blive betragtet som et område svarende til de områder i Fællesskabet, der er beskrevet i traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab. Artikel 3 Denne afgørelse træder i kraft på dagen for dens vedtagelse. Den anvendes fra den 1. januar 1998. Udfærdiget i Bruxelles, den 28. februar 2000. På associeringsrådets vegne N. MIHAILOVA Formand ASSOCIERINGSRÅDET HAR — under henvisning til Europaaftalen om oprettelse af en associe- ring mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlems- stater på den ene side og Republikken Bulgarien på den anden side (1), særlig artikel 64, stk. 4, litra a), og ud fra følgende betragtninger: (1) Det fastsættes i artikel 64, stk. 4, litra a), i Europaaftalen, at associeringsrådet under hensyntagen til den økono- miske situation i Bulgarien træffer afgørelse om, hvor- vidt den periode, inden for hvilken offentlig støtte ydet af Bulgarien skal vurderes under hensyntagen til, at Bulgarien betragtes som et område svarende til de områder i Fællesskabet, der er beskrevet traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), skal forlænges med en yderli- gere periode på fem år. i (2) Der bør ske en sådan forlængelse — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Den periode, inden for hvilken offentlig støtte ydet af Bulgarien skal vurderes under hensyntagen til, at Bulgarien betragtes som et område svarende til de områder i Fællesskabet, der er (1) EFT L 358 af 31. 12. 1994, s. 2