title: Komission päätös N:o 283/2000/EHTY, tehty 4 päivänä helmikuuta 2000, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Bulgariasta, Etelä-Afrikasta, Intiasta, Jugoslavian liittotasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen, vähintään 600 millimetrin levyisten pleteroimattomien ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempää valmistettujen kuin kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa sekä tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien tarjoamien sitoumusten hyväksymisestä ja menettelyn päättämisestä Iranista peräisin olevan tuonnin osalta

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
flat product
import
iron and steel product
third country

text: 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/15 KOMISSION PÄÄTÖS N:o 283/2000/EHTY, tehty 4 päivänä helmikuuta 2000, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Bulgariasta, Etelä-Afrikasta, Intiasta, Jugosla- vian liittotasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmis- tettujen, vähintään 600 millimetrin levyisten pleteroimattomien ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempää valmistettujen kuin kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa sekä tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien tarjoamien sitoumusten hyväksymisestä ja menettelyn päättämisestä Iranista peräisin olevan tuonnin osalta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamisso- pimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumi- sesta 28 päivänä marraskuuta 1996 tehdyn komission päätöksen N:o 2277/96/EHTY (1), sellaisena kuin se on muutet- tuna komission päätöksellä N:o 1000/1999/EHTY (2), ja erityi- sesti sen 8 ja 9 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: A. MENETTELY 1. Aloittaminen 1) 2) (jäljempänä ’Jugoslavia’) Komissio julkaisi 7 päivänä tammikuuta 1999 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ilmoituksen tiettyjen Bulga- riasta, Intiasta, Iranista, Etelä-Afrikasta, Jugoslavian liitto- tasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen, vähintään 600 millimetrin levyisten pleteroimattomien ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempää valmistettujen kuin kuumavalssattujen, pintakuviollisten koskevan polkumyynnin levyvalmisteiden vastaisen menettelyn jäljempänä aloittamisesta (3), ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’. tuontia teki jonka Menettelyn aloittaminen perustui valitukseen, Eurofer sellaisten yhteisön tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan yhteisön koko tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta komission päätöksen N:o 2277/96/EHTY, jäljempänä ’peruspäätös’, 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Valituksessa esitetty näyttö tarkasteltavana olevan tuot- teen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäviksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen. taville järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, viejä- maiden edustajille sekä valituksen tehneille yhteisön edellä tuottajille. Komissio lähetti kyselylomakkeet mainituille osapuolille ja menettelyn aloittamista koske- vassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa ilmoittautu- neille osapuolille. Komissio antoi peruspäätöksen 6 artiklan 5 kohdan mukaisesti osapuolille, joita asia suoraan koski, tilaisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Eräät vientiä harjoittavat yhteisön tuottajat kirjallisesti. tuottajat, valituksen tehneet ja tuojat esittivät huomautuksensa asianomaiset Kaikki jotka määräajassa osapuolet, pyysivät saada tulla kuulluiksi ja jotka ilmoittivat, että menettelyn tulokset todennäköisesti vaikuttavat niihin, ja osoittivat, että niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä, saivat mahdollisuuden tulla kuulluiksi. Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosi- asioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suosi- tella i) lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa Bulga- riasta, Etelä-Afrikasta, Intiasta, Jugoslaviasta ja Taiwa- nista peräisin olevassa tuonnissa, ii) bulgarialaisen vientiä harjoittavan tuottajan tar- joaman sitoumuksen hyväksymistä ja iii) menettelyn päättämistä Iranista peräisin olevan tuonnin osalta. Perusasetuksen 20 artiklan mukaisesti osapuolille asetet- tiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja lopullisia päätelmiä muutettiin tarvittaessa. Komissio hankki mistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. ja tarkasti kaikki lopullista määrittä- 4) 5) 6) 7) 2. Tutkinta 3) Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta niille viejämaiden vientiä harjoittaville tuottajille, jäljem- pänä ’vientiä harjoittavat tuottajat’, tuojille ja niitä edus- (1) EYVL L 308, 29. 11. 1996, s. 11. (2) EYVL L 122, 12. 5. 1999, s. 35. (3) EYVL C 4, 7. 1. 1999, s. 3. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimiti- loihin: — Valituksen tehneet yhteisön tuottajat: — Aceralia Corporacion Sid. , Madrid, Espanja — British Steel Plc, Lontoo, Yhdistynyt kuningas- kunta L 31/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 — Cockerill Sambre SA, Bryssel, Belgia 8) — Hoogovens Steel BV, IJmuiden, Alankomaat — ILVA Spa, Genoa, Italia — Sidmar NV, Gent, Belgia — Salzgitter AG, Salzgitter, Saksa — Stahlwerke Bremen GmbH, Bremen, Saksa — SOLLAC, Pariisi, Ranska — Thyssen Krupp Stahl AG, Duisburg, Saksa 9) 10) — Vientiä harjoittavat tuottajat: a) Bulgaria Kremikovtzi Corp, Sofia b) Intia Essar Steel Ltd, Hazira Tata Iron & Steel Company Ltd, Kalkutta Steel Authority of India Ltd, New Delhi c) Iran Mobarakeh Steel Company, Esfahan d) Etelä-Afrikka Iscor Ltd, Pretoria Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd, Witbank e) Taiwan China Steel Corp, Kaohsiung Yieh Loong Enterprise Co. , Ltd, Kaoshiung f) Jugoslavia Sartid a. d. oli ainoa komissiolle ilmoittautunut jugoslavialainen vientiä harjoittava tuottaja; sen toimitiloissa ei kuitenkaan suoritettu tutkimuksia Jugoslavian erityistilanteen vuoksi. — Etuyhteydetön yhteisön tuoja — käyttäjäyritys: Marcegaglia Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italia — Vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevat tuojat a) Iran: Ascotec GmbH, Düsseldorf, Saksa Irasco s. r. l. , Genova, Italia Tara Steel Trading GmbH, Düssel- dorf, Saksa Unitech Steel Yhdistynyt kuningaskunta (UK) Ltd, Lontoo, 11) b) Etelä-Afrikka: Macsteel International UK Ltd, Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta Macsteel International NV, Antwerpen, Belgia Belgium Macsteel International Stahlhandel GmbH, Düsseldorf, Saksa Polkumyyntiä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammi- kuuta 1998 ja 31 päivän joulukuuta 1998 välisen ajan- jakson, Vahinkoa koskeva tarkastelu käsitti ajanjakson 1 päivästä tammi- kuuta 1995 polkumyyntiä koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. ’tutkimusajanjakso’. jäljempänä B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKAL- TAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote Tarkasteltavana oleva tuote on tietyt raudasta tai seosta- mattomasta teräksestä valmistetut, vähintään 600 milli- metrin levyiset pleteroimattomat ja muulla tavalla metal- lilla tai muulla aineella pinnoittamattomat, kelatut, ei enempää valmistetut kuin kuumavalssatut levyvalmis- jäljempänä ’kuumavalssatut kelat’. Tuote luokitel- teet, laan 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90 (1), 7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10 ja 7208 39 90. CN-koodeihin hetkellä tällä Kuumavalssattuja keloja tuotetaan yleensä terästehtailla kuumavalssaamalla puolivalmiit terästuotteet viimeisen valssauskierroksen tai jatkuvan hehkutuksen jälkeen. Kuumavalssatut tuotteet kelataan säännöllisiksi keloiksi. peittauksen jälkeen taikka jne. ) Terästehtaat, jotka valmistavat useanlaisia levymäisiä terästuotteita, käyttävät kuumavalssattuja keloja muiden terästuotteiden (leveät ja kapeat nauhat, kylmävalssatut tuotteet, putket lähtömateriaalina. Kuumavalssat- tujen kelojen laji ja koko vaihtelevat. Suurin osa yhteisön tuonnista kolmansista maista muodostuu niin sanotusta rakenneteräksestä (kuten eurooppalaisen standardin EN 10025 mukaiset S235 ja S275) ja pehmeästä teräksestä (kuten EN 10011:n ja Deutsche Industrie-Normin DIN 1614/1 mukaiset DD11, DD12 ja DD13). Tavallisesti kelojen paksuus on 1,5—15 millimetriä ja leveys 600- 2 050 millimetriä. Kukin edellä luetelluista CN-koodeista vastaa tiettyä tuotelajia; lajit eroavat toisistaan leveyden ja paksuuden osalta edellä mainituissa rajoissa. jotka ovat perustuote, luokkaan sen Tuote luokitellaan myös kahteen eri viimeistelyn mukaan: mustat kuumavalssatut kelat, jäljempänä ’mustat kelat’, ja peitatut kuumavalssatut kelat, jäljempänä ’peitatut kelat’, jotka kuumavalssauksen jälkeen pintakäsitellään peittaa- miseksi kutsutulla menetelmällä. Mustien ja peitattujen kelojen ero näkyy myös yhdistetyn nimikkeistön raken- teessa: kyseiseen kahteen luokkaan kuuluvat kelat luoki- tellaan erityisiin, erillisiin CN-koodeihin. (1) Ks. oikaisu EYVL:ssä C 27, 2. 2. 1999, s. 30. 12) 13) 14) 15) 16) 17) 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/17 Vaikka asianomaisista maista tuodaan lähinnä mustia keloja, tutkimuksesta kävi ilmi, että tuonti jakautuu kaik- kiin mainittuihin CN-koodeihin ja näin ollen kaikkiin edellä lueteltuihin tuotteisiin. Vaikka kukin CN-koodi koskee eriteltävissä olevaa kuumavalssatun kelan lajia, kaikkien kelojen todettiin olevan samanlaisia tai saman- kaltaisia fyysisiltä ja teknisiltä ominaisuuksiltaan sekä käyttötarkoituksiltaan. Kuumavalssattujen kelojen eri lajit ovat näin ollen yksi ainoa tuote, joka luokitellaan edellä johdanto-osan 9 kappaleessa mainittuihin CN- koodeihin. 2. Samankaltainen tuote ilmeni, asianomaisista maista Tutkimuksesta tuotavat kuumavalssatut kelat ovat erityisesti ja kokovalikoimansa osalta samanlaisia yhteisössä tuotet- tujen tuotteiden kanssa tai verrattavissa niihin. laji- että C. POLKUMYYNTI 1. Normaaliarvo 18) Normaaliarvoa määritettäessä tutkittiin ensin kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan edustavia määriä kyseistä osalta, oliko se myynyt tuotetta kotimarkkinoilla peruspäätöksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla eli oliko kyseinen myynti vähintään 5 prosenttia sen yhteisöön viemästä tuotemää- rästä. Tämän jälkeen tutkittiin jokaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko kunkin tuotelajin kokonaismyynti kotimarkkinoilla vähintään 5 prosenttia saman lajin viennistä yhteisöön. eikä verrattavissa siihen. Ne väittivät, Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että niiden tuottama ja viemä tarkasteltavana oleva tuote ei ole sellaisenaan vaihdettavissa yhteisössä tuotetun tuotteen kanssa että yhteisön tuottajien tuotantomenetelmä oli edistyneempi ja että siinä käytettiin eri teknologiaa, minkä tuloksena oli korkealaatuisempi tuote. Ne mainitsivat, että käyttäjät joutuivat toisinaan valssaamaan tuontituotteet uudes- taan, ennen kuin ne pystyivät käsittelemään niitä edel- leen. Siksi ne väittivät, että niiden tuote ei ole samankal- tainen kuin valituksen tehneiden yhteisön tuottajien tuottama tuote. Jos tuotantomenetelmien erot johtavat pintavirheisiin tai kemiallisiin virheisiin, tuloksena voi olla alhaisempi markkina-arvo. Tutkimuksesta ilmeni kuitenkin, että yhteisössä tuotetulla tuotteella ja tuontituotteella on fyysiset perusominai- edelleen yleisesti ottaen samat suudet eivät tuotteet olekaan täysin samanlaiset laadun sekä tavarantoimitta- jien ja kunkin tavarantoimittajan lähettämien erien osalta. Tämän perusteella ei kuitenkaan voida päätellä, että asianomaisista maista tuodut kuumavalssatut kelat eivät olisi samankaltainen tuote yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottaman ja myymän tuotteen kanssa. ja käyttötarkoitukset, vaikka Tutkimuksesta ilmeni myös, että asianomaisista maista tuotu tarkasteltavana oleva tuote on laji- ja kokovalikoi- maltaan täysin samanlainen asianomaisten maiden koti- markkinoilla myydyn tuotteen kanssa tai verrattavissa siihen. Tämän perusteella pääteltiin, että asianomaisissa maissa tuotetut ja niiden kotimarkkinoilla myydyt kuumavals- satut kelat, kyseisistä maista yhteisöön viedyt kuuma- valssatut kelat sekä valituksen tehneiden yhteisön tuotta- jien tuottamat ja yhteisön markkinoilla myymät kuuma- valssatut kelat ovat samankaltaisia tuotteita peruspää- töksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla. 19) 20) jotka Niiden tuotelajien osalta, tämän 5 prosentin edustavuutta koskevan ehdon, arvioitiin, oliko tavanomaisessa riittävässä määrin tuotetta myyty kaupankäynnissä peruspäätöksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. täyttivät Jos tuotelajia kohti määritetty painotettu keskimääräinen myyntihinta oli yhtä suuri tai suurempi kuin painotetut keskimääräiset yksikkökustannukset ja jos yksikkökus- tannuksia vastaavilla tai ne ylittävillä hinnoilla tapah- tunut kotimarkkinamyynti oli vähintään 80 prosenttia myynnistä, normaaliarvo määritettiin kaikessa kotimark- kinamyynnissä hintojen painotetun keskiarvon perusteella. Muutoin normaa- liarvo määritettiin ainoastaan kannattavassa kotimarkki- namyynnissä tosiasiallisesti maksettujen hintojen paino- jos tuotelajia kohti tetun keskiarvon perusteella, paitsi määritetty oli vähemmän kuin 10 prosenttia kokonaismyynnistä. tosiasiallisesti maksettujen liiketoimien määrä kannattavien tuotelajia kohti määritetty kotimarkkinamyynnin Jos määrä oli vähemmän kuin 5 prosenttia yhteisöön suun- tautuneen viennin määrästä tai jos kotimarkkinamyyn- nistä vähemmän kuin 10 prosenttia oli kannattavaa, kyseisten tuotelajien myyntiä kotimarkkinoilla pidettiin riittämättömänä peruspäätöksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja se jätettiin tästä syystä huomiotta. Tällöin normaaliarvo määritettiin muiden asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien veloittamien hintojen jos ne myivät painotetun keskiarvon perusteella, vastaavaa edustavassa määrin tavanomaisessa kaupankäynnissä peruspäätöksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. kotimarkkinoillaan tuotelajia kotimarkkinoilla, Jos asianomaisen maan muut vientiä harjoittavat tuot- tai tajat eivät myyneet vastaavaa tuotelajia riittävästi edustavassa määrin normaaliarvo muodostettiin peruspäätöksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti asianomaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle kyseisen viedyn tuotelajin valmistamisesta aiheutuneiden kustannusten perusteella siten, että näihin kustannuksiin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleis- kustannuksia sekä voittoa. Yleisesti ottaen myynti-, yleiskustannukset määritettiin jokaisen hallinto- ja L 31/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 vientiä harjoittavan tuottajan osalta tämän edustavan kotimarkkinamyynnin perusteella ja voittomarginaali tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuvan edustavan kotimarkkinamyynnin perusteella. Yhdessä asianomai- sessa maassa oli kuitenkin ainoastaan yksi yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, jolla ei ollut edus- tavaa myyntiä kotimarkkinoilla. Tämän vuoksi käytettiin muiden yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton painotettua keskiarvoa, jos näillä tuottajilla oli edustavaa myyntiä ja tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuvaa myyntiä. 2. Vientihinta Jos tuotetta vietiin suoraan yhteisön riippumattomille vientihinnat määritettiin peruspäätöksen 2 tuojille, artiklan 8 kohdan mukaisesti näiden tuojien tosiasialli- sesti maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien hintojen perusteella. Jos tuotetta vietiin vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyh- teydessä oleville yhteisön tuojille, vientihinnat muodos- tettiin peruspäätöksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille ostajille yhteisössä. Tässä yhteydessä tehtiin oikaisuja tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kaikenlaisten kustan- nusten, myös kohtuullisten myynti-, hallinto- ja yleiskus- tannusten sekä voiton määrän, huomioon ottamiseksi. 3. Vertailu Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmu- kaisesti huomioon oikaisujen muodossa hintojen vertai- lukelpoisuuteen vaikuttavat väitetyt ja osoitetut eroa- vuudet peruspäätöksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän perusteella tehtiin oikaisut tuontimaksujen, välil- hyvitysten, listen kuljetus-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, vakuutus-, käsittely-, luottokustannusten, myynnin- pakkauskustannusten, jälkeisten kustannusten ja palkkioiden huomioon otta- miseksi. alennusten, verojen, Kaksi intialaista yritystä pyysi oikaisun tekemistä tuonti- maksujen huomioon ottamiseksi. Pyydetty oikaisu tehtiin peruspäätöksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan nojalla osittain siltä osin kuin todistettiin, että raaka-aineet, joista tuontitulleja maksettiin, sisältyivät fyysisesti kyseiseen kotimarkkinoilla myytyyn tuottee- seen ja että tuontitulleja ei kannettu tai ne oli palautettu yhteisöön viedyn tuotteen osalta. Eräs intialainen yritys pyysi oikaisua määrien välisen eron huomioon ottamiseksi sillä perusteella, että se myi tuotetta kotimarkkinoilla pienemmissä laskutuserissä että myynti kuin yhteisön markkinoilla. Väitettiin, yhteisöön koska suurempia. Peruspäätöksen 2 myydyt määrät olivat alhaisemmalla hinnalla, tapahtui 21) 22) 23) 24) 25) 26) 27) 28) 29) artiklan 10 kohdan c alakohdassa vaadittua yhteyttä alennuksiin tai hyvityksiin ei voitu osoittaa todeksi, joten pyyntö hylättiin. eteläafrikkalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa Kaksi väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiin koti- markkinoilla sovellettiin erilaisia hyvitysjärjestelmiä ja että normaaliarvoa olisi pienennettävä tämän mukaisesti. Oikaisuja voitiin tehdä ainoastaan, jos yhteys tutki- muksen kohteena olevaan myyntiin todistettiin. Jugoslavialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että sen viennin arvo olisi laskettava käyttäen sen markkina- kurssiksi väittämää valuuttakurssia. Koska kirjanpidossa käytettiin kuitenkin virallista valuuttakurssia, ja koska yritys ei pystynyt esittämään riittävää näyttöä siitä, että markkinahintainen valuuttakurssi olisi oikea valuutta- kurssi, vientihintaa määritettäessä päätettiin käyttää virallista valuuttakurssia. 4. Polkumyyntimarginaalit a) Yleismenetelmä Polkumyyntimarginaalit määritettiin peruspäätöksen 2 artiklan 10 ja 11 kohdan mukaisesti vertaamalla kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa saman tuotelajin vientihintojen painotettuun keskiar- voon vapaasti tehtaalla -tasolla ja samassa kaupan portaassa. Niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, jotka eivät vastanneet komission kyselyyn eivätkä ilmoittautuneet muulla tavoin tai toimittaneet tarvittavia tietoja tutki- muksen aikana, polkumyyntimarginaali määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella peruspäätöksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Yhteistyön laajuus määritettiin tässä menettelyssä viejä- maittain tekemällä vertailu Eurostatin tilastojen ja yhteis- työssä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien toimit- tamien, yhteisöön suuntautuvan viennin määrää koske- vien tietojen välillä. Tämän tuloksena todettiin, että laajaa kaikkien tutkimuksen kohteena yhteistyö oli olevien maiden osalta Taiwania lukuun ottamatta. Komissio katsoi tämän vuoksi, että yhteistyöhön osallis- tumattomien yritysten polkumyyntimarginaali voitiin vahvistaa korkeimman kyseisen maan yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetyn yksilöllisen polkumyyntimarginaalin suuruiseksi, koska ei ollut mitään syytä uskoa, että yhteistyöhön osallistu- mattoman vientiä harjoittavan tuottajan polkumyynti olisi ollut vähäisempää kuin korkein todettu taso. Taiwanin osalta yhteistyön taso oli matala, huomatta- vasti alle 50 prosenttia, joten jäännöspolkumyyntimargi- naali vahvistettiin korkeimman Taiwanin osalta todetun neljännesvuosikohtaisen polkumyyntimarginaalin suu- ruiseksi. 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/19 Tätä menettelytapaa pidettiin välttämättömänä myös, koska haluttiin välttää yhteistyöstä kieltäytymisen palkit- seminen ja estää toimenpiteiden kiertäminen. tettu tuotanto jätettävä tämän arvioinnin ulkopuolelle vai olisiko vahinkoa ja kulutusta arvioitaessa otettava huomioon yhteisön tuotannonalan koko tuotanto. b) Maakohtaiset polkumyyntimarginaalit 38) 30) Polkumyyntimarginaalit hinnasta yhteisön rajalla ovat: ilmaistuina prosentteina CIF- 31) Bulgaria Kremikovtzi Corp Jäännösmarginaali 32) Intia Essar Steel Ltd Steel Authority of India Ltd Tata Iron & Steel Company Ltd Jäännösmarginaali 33) Etelä-Afrikka Iscor Ltd 27,1 % 27,1 % 55,8 % 56,3 % 29,4 % 56,3 % 47,8 % Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd 37,8 % Jäännösmarginaali 34) Taiwan China Steel Corp Yieh Loong Enterprise Co Ltd Jäännösmarginaali 35) Jugoslavia Sartid a. d. Jäännösmarginaali 36) Iran 47,8 % 8,8 % 2,1 % 30,3 % 56,1 % 56,1 % Kuten jäljempänä johdanto-osan 69 kappaleessa tode- taan, tuonti Iranista oli alle peruspäätöksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun vähimmäistason. Näin ollen ei pidetty tarpeellisena tehdä kyseistä maata koskevaa polkumyynnin määritystä. D. YHTEISÖN TUOTANNONALA 1. Yhteisön markkinoiden määrittäminen 37) Sen määrittämiseksi, oliko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinkoa, ja tässä yhteydessä myös kulu- tuksen ja yhteisön tuotannonalan tilanteeseen liittyvien eri talouden tunnuslukujen määrittämiseksi oli tarkastel- tava, olisiko tuotannonalan kytkösmarkkinoille tarkoi- Yhteisössä on 16 kuumavalssattujen kelojen tuottajan. Noin 70 prosenttia näiden tuottajien valmistamista kuumavalssatuista keloista käytetään kytkösmarkkinoilla eli samat tuottajat jalostavat ne integroidussa prosessissa, ’kytkösmarkkinat’. Nämä kuumavalssatut jäljempänä kelat siirretään yrityksen sisällä jatkojalostettaviksi ilman, että niistä laskutetaan, koska siirto tapahtuu saman oikeussubjektin sisällä. Loput jäljempänä ’vapaat markkinat’, myydään sekä etuyhteydessä oleville että etuyhteydettömille osapuolille. tuotannosta, Tältä osin valituksen tekijä väitti, että kyseessä ovat kahdet eri markkinat. Valituksen tekijä väitti, että kytkösmarkkinoille tarkoitetut kuumavalssatut kelat eivät kilpaile suoraan polkumyynnillä tuotujen tuot- teiden kanssa. Näin ollen tutkittavat tuontituotteet eivät voineet vaikuttaa näihin markkinoihin. Valituksen tekijä tuotannosta myytiin vapailla väitti myös, että loput markkinoilla, joilla nämä tuotteet kilpailevat polkumyyn- nillä tapahtuvan tuonnin kanssa. Tärkeimmät ostajat vapailla markkinoilla ovat riippumattomat kylmävalssat- tuja tuotteita valmistavat tehtaat kuten putkien tuottajat, teräspalvelukeskukset, teräskauppiaat ja tukkukauppiaat. Valitus koskee ainoastaan vapailla markkinoilla myytäviä kuumavalssattuja keloja. Kuumavalssattujen kelojen vientiä harjoittavat tuottajat ja niitä yhteisön markkinoille tuovat tuojat väittivät, että tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuot- teen määritelmä kattoi kaikki kuumavalssatut kelat. Ne väittivät erityisesti, ettei kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden välillä ole selvää jakoa ja että valituksen tekijän vapaiden markkinoiden määritelmä oli mielival- tainen. Tämän vuoksi ne pyysivät, että yhteisön markki- noiden arviointiin sisällytettäisiin sekä kytkösmarkkinat että vapaat markkinat. 39) 40) 41) Väitettä perusteltiin viittaamalla Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen Kyseiset osapuolet totesivat, että tuomioistuin tukeutui edellä mainitussa tuomiossa seuraaviin seikkoihin kaksien eril- listen markkinoiden olemassaolon poissulkemiseksi: Gimelec-tuomioon (1). — tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin samoilla markkinoilla ja sillä oli sama käyttötarkoitus, — yhteisön tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta sekä etuyhteydessä oleville että etuyhteydet- tömille asiakkaille suunnilleen samaan hintaan, — jatkojalostusmarkkinoilla toimivat yritykset ostivat tarkasteltavana olevaa tuotetta sekä etuyhteydessä olevilta yhteisön tavarantoimittajilta että tuojilta tai muilta etuyhteydettömiltä tuottajilta. (1) Asia C-315/90, 27. 11. 1991. L 31/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 42) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että edellä mainitun tuomion mukaan oikeudelliset edellytykset markkinoiden erottamiseksi toisistaan eivät tässä tapauk- sessa täyttyneet. Niiden mukaan yhteisön tuottajat saat- toivat valita markkinaolosuhteiden mukaan, myivätkö ne tuotetta vapailla markkinoilla vai kytkösmarkkinoilla, koska molemmille markkinoille tarkoitettujen kuuma- valssattujen kelojen tuotanto yhteisössä on samankal- taista. Väitettiin myös, että näiden kahden markkinoiden osa-alueen väliset liikkeet estivät oikeudellisesti yhteisön tuotannon osan jättämisen vahinkoa koskevan tutki- muksen ulkopuolelle ja erityisesti yhteisön kulutusta koskevan tutkimuksen ulkopuolelle. hintojen todettiin olevan suunnilleen samat kuin riippu- mattomilta osapuolilta veloitetut hinnat. Tämän lisäksi tutkimus vahvisti tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien väitteet siitä, että nämä etuyhteydessä olevat osapuolet voivat vapaasti ostaa kyseistä tuotetta yhteisössä tai sen ulkopuolella toimivalta etuyhteydessä olevilta tai etuyh- teydettömiltä tavarantoimittajilta. Näin ollen pääteltiin, että yhteisön tuottajien myynti etuyhteydessä oleville osapuolille, jotka ovat erillisiä oikeussubjekteja, kilpailee muun muassa asianomaisiin maihin sijoittautuneiden riippumattomien tavarantoimittajien myynnin kanssa, joten kyseinen myynti olisi otettava huomioon vapailla markkinoilla tapahtuvan myynnin määrittämisessä. 43) Komissio teki asiasta seuraavat päätelmät: a) Koska terästeollisuus ja erityisesti tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto ovat hyvin pitkälle integroi- tuja, tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajat yhtei- sössä siirsivät kytkösmarkkinoille tarkoitetut kuuma- valssatut kelat eteenpäin integroidussa prosessissa, laskuttaneet niistä. Kauppalaskuja ei mutta eivät laadittu, koska osapuolet kuuluvat samaan oikeussub- jektiin. Näin ollen kytkösmarkkinoilla ei ole vapaiden markkinoiden hintoihin verrattavissa olevia siirtohin- toja. b) Yhteisön tuotannonala ei tuottanut varastoitavaksi kuumavalssattuja keloja, joita olisi myöhemmin voitu toimittaa joko käytettäväksi kytkösmarkkinoilla tai myytäväksi vapailla markkinoilla. Tämä johtuu siitä, että kaikilla kuumavalssattujen kelojen käyttäjillä, myös yhteisön tuotannonalan integroiduilla proses- seilla, on teknisiä rajoituksia jatkojalostustuotteidensa tuotannossa. kuumavalssattujen liikkeet markkinoiden kahden kelojen mahdolliset osaalueen välillä olivat merkityksettömiä. Tämän vuoksi 46) 47) tarkasteltavana olevaa c) Tutkimuksesta ilmeni, että integroituneet yhteisön tuottajat eivät ostaneet kytkösmarkkinoille tarkoi- tettua yhteisössä toimivilta tai muilta riippumattomilta osapuolilta. Kytkösmarkkinoille tarkoitetut kuumavalssatut kelat eivät tästä syystä kilpaile muiden yhteisössä saatavilla olevien kuumavalssattujen kelojen kanssa. Näin ollen kytkösmarkkinat voidaan erottaa selvästi vapaista markkinoista. tuotetta 44) 45) Tämän perusteella komissio katsoo, että vapaiden markkinoiden ja kytkösmarkkinoiden erottaminen toisis- taan on täysin yhdenmukainen peruspäätöksen vaati- musten ja yhteisön toimielinten aiemman käytännön kanssa. 48) Vahingon arviointiin liittyvien talouden tunnuslukujen kuten myynnin kehityksen, kannattavuuden jne. määrit- tämisen yhteydessä komissio tarkasteli, olisiko yhteisön tuottajien myynti etuyhteydessä oleville osapuolille, jotka ovat erillisiä oikeussubjekteja, yleensä laskettava kuulu- Kyseisen myynnin vaksi vapaisiin markkinoihin. Eräs yhteisön tuottaja väitti kuitenkin, että sen myyntiä etuyhteydessä oleville osapuolille olisi pidettävä kytkös- markkinoiden piiriin kuuluvana. Se väitti, että siihen etuyhteydessä olevilta osapuolilta ei veloitettu markkina- hintaa vaan hinta, joka erosi huomattavasti riippumat- tomilta asiakkailta veloitetusta hinnasta. Tuottaja lisäsi, että emoyhtiö ei sallinut siihen etuyhteydessä olevien osapuolten ostaa vapailla markkinoilla toimivalta riippumattomilta osapuolilta. Tämän seurauksena etuyhteydessä oleville osapuolille myydyt kuumavalssatut kelat eivät kilpailleet suoraan muiden kuumavalssattujen kelojen kanssa. Tämän vuoksi ne olisi jätettävä vapaiden markkinoiden määri- telmän ulkopuolelle. kuumavalssattuja keloja Tutkimuksessa vahvistettiin, että kyseisen yritysryhmit- tymän toimintaperiaatteiden mukaan etuyhteydessä olevat osapuolet eivät saa ostaa kuumavalssattuja keloja vapailta markkinoilta. Lisäksi myyntihintojen analyysista ilmeni, että etuyhteydessä olevilta osapuolilta veloitetut hinnat erosivat usein huomattavasti riippumattomilta osapuolilta Lisäksi kaikki myynti suuntautui etuyhteydessä oleville käyttä- jille, jotka käyttivät tuotteet itse myymättä niitä sellaise- naan eteenpäin. Tämän perusteella komissio päätteli, että kyseisten kuumavalssattujen kelojen myynnin ei voida katsoa tapahtuneen vapailla markkinoilla ja että se olisi tämän vuoksi jätettävä vapaiden markkinoiden määri- telmän ulkopuolelle. veloitetuista markkinahinnoista. joita Näin ollen päätellään, että kuumavalssatut kelat, yhteisön tuottajat käyttivät lähtömateriaalina integroi- dussa prosessissa tapahtuvassa jatkojalostuksessa yhden ainoan oikeussubjektin puitteissa, kuuluvat kytkösmark- kinoiden piiriin. Sama koskee edellä mainitun yhteisön tuottajan myyntiä, koska tämä osoitti, että sen myynti etuyhteydessä olevalle asiakkaalle kuului tosiaan kytkös- markkinoiden piiriin. Kaiken muun yhteisön tuottajien myynnin katsottiin tapahtuneen vapailla markkinoilla. Näin ollen yhteisön tuotannonalan tilaa tarkasteltiin vapaiden markkinoiden talouden tunnuslukujen kuten tuotannon, myynnin, markkina- osuuden ja kannattavuuden kehityksen perusteella. erilaisten osalta 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/21 49) 50) 51) 52) 53) 54) 55) 56) 57) Olisi huomattava, että edellä esitetyt päätelmät kyseessä olevien markkinoiden jakamisesta ja määrityksestä ovat yhdenmukaisia niiden tietojen kanssa, joita Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen mukaisesti kerätään erityisesti teräsmarkkinoiden valvontaa varten. Näissä tiedoissa kuumavalssattujen kelojen käyttötarkoi- tukset erotetaan toisistaan periaatteessa samalla tavalla. 2. Yhteisön tuotannonalan määritelmä a) Yhteisön kokonaistuotanto Useat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että tietyt jätettävä yhteisön tuotannon yhteisön tuottajat olisi määritelmän ulkopuolelle, koska ne olivat tuoneet kuumavalssattuja keloja asianomaisista maista. Komissio totesi, ettei yksikään tutkimuksen kohteena olleista tuottajista ollut tuonut kuumavalssattuja keloja asianomaisista maista tarkastelujaksona. Tietyt näihin yhteisön tuottajiin etuyhteydessä olevat teräspalvelukes- kukset ja putkien tuottajat olivat kuitenkin tuoneet näitä tuotteita tarkastelujaksona. 37—49 kappaleessa Johdanto-osan selostettujen yhteisön markkinoiden määrittelyä koskevien päätelmien mukaisesti tutkimuksessa todettiin kuitenkin, että nämä etuyhteydessä olevat osapuolet ovat toimineet itsenäi- sesti suhteessa niihin etuyhteydessä oleviin tuottajiin vapailla markkinoilla toimiessaan. Näin ollen nämä hankinnat eivät voineet vaikuttaa mainittujen yritysten asemaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajina yhtei- sössä. Tämän vuoksi katsottiin, että ei ollut perusteita minkään tuottajan jättämiselle yhteisön kuumavalssattujen kelojen tuotannon määritelmän ulkopuolelle. Peruspäätöksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti kaikki yhteisön markki- noilla toimivat kuusitoista tuottajaa edustavat yhteisön koko tuotantoa. b) Yhteisön tuotannonala Yhteisössä on kuusitoista kuumavalssattujen kelojen tuottajaa: valitus jätettiin yhdentoista tuottajan puolesta, ja loput viisi tuottajaa tukivat valitusta. Kymmenen valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa vastasi komission kyselyyn. Yksi pieni tuottaja päätti, ettei se toimita komissiolle vastausta. Kaksi kymmenestä komission kyselyyn vastanneesta yhteisön tuottajasta ei toimittanut kaikkia tutkimuksessa pyydettyjä tietoja sellaisessa muodossa, jossa ne olisi voitu yhdistää muiden yhteisön tuottajien tietoihin. Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että ainakin yhtä edellä kuvattuun yhteisön tuotannonalan määritel- mään sisällytettyä yhteisön tuottajan suosittiin asian- omaisiin osapuoliin polkumyyntitutkimuksissa kohdis- tettavien vaatimusten suhteen. Ne väittivät erityisesti, 58) 59) 60) 61) 62) 63) että kyseinen yhteisön tuottaja ei palauttanut komissiolle kyselylomaketta väliaikaisten tullien käyttöönoton osalta asetetuissa määräajoissa. Ne katsoivat, että kyseessä on peruspäätöksen 6 artiklan 2 kohtaa rikkova syrjivä kohtelu. Olisi huomattava, että kaikki yhteisön tuotannonalan määritelmään sisällytetyt yhteisön tuottajat vastasivat komission kyselyyn perusasetuksessa asetetuissa määrä- ajoissa ja näin ollen myös väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa koskevassa määräajassa. Komissio katsoo, että kaikkia samankaltaisessa tilanteessa olevia tämän menettelyn osapuolia kohdeltiin tasapuolisesti. Näin ollen väitteet peruspäätöksen 6 artiklan 2 kohdan rikko- misesta ja komission harjoittamasta syrjinnästä ovat perusteettomia. tutkimuksessa jotka Näin ollen ne kahdeksan yhteisön tuottajaa, toimivat yhteistyössä, muodostavat yhteisön tuotannonalan tässä menettelyssä ja niiden osuus tarkasteltavana olevan tuotteen koko tuotannosta yhteisössä oli tutkimusajanjaksona noin 65 prosenttia. täysipainoisesti Näitä tuottajia pidetään siis yhteisön tuotannonalana ja niihin viitataan jäljempänä yhteisön tuotannonalana, koska niiden tuotanto muodostaa peruspäätöksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä pääosan kyseisten tuotteiden koko yhteisön tuotannosta. E. VAHINKO 1. Todettavissa oleva kulutus tapahtuneen Kuumavalssattujen kelojen todettavissa oleva kulutus yhteisössä määritettiin yhteisön 16 tuottajan vapailla markkinoilla sekä Eurostat-tilastoista ja vientiä harjoittavien tuottajien kyselyyn antamista vastauksista ilmenevän, tarkastelta- vana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvan kokonais- tuonnin perusteella. kokonaismyynnin Yhteisön todettavissa oleva kulutus kasvoi vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 9 prosenttia eli 18,4 miljoonasta tonnista 20,1 miljoonaan tonniin. Vuonna 1995 vapaiden markkinoiden myyntihinnat olivat poikkeuksellisen korkeat ja erityisesti yhteisössä oli tuotettujen kuumavalssattujen kelojen kysyntä runsasta. Seuraavana vuonna markkinat kuitenkin piene- nevät 11 prosenttia. Todettavissa oleva kulutus nousi tasaisesti vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kulutus kasvoi eniten vuosina 1996—1997, jolloin markkinoiden koko kasvoi 22 prosenttia. Vuoden 1997 ja tutkimusajan- jakson välisenä ainoastaan 0,4 prosenttia. se kasvoi aikana L 31/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 64) 65) 66) 67) 68) 2. Asianomaisista maista tuleva tuonti 69) a) Vähäpätöinen tuonti Peruspäätöksen 3 artiklan 4 kohdan ja 5 artiklan 7 kohdan säännösten mukaisesti arvio siitä, oliko tuonti vähäpätöistä vai ei, tehtiin ottaen huomioon tarkastelta- vana olevan tuotteen todettavissa oleva kulutus yhteisön markkinoilla. 70) Eurostatin tilastojen mukaan kolmesta viejämaasta eli Etelä-Afrikasta, Intiasta ja Iranista peräisin oleva tuonti ylitti hieman peruspäätöksen 5 artiklan 7 kohdassa säädetyn 1 prosentin vähimmäismäärän. Näin ollen pidettiin perusteltuna käyttää Iranin markki- naosuutta määritettäessä asianmukaisesti tarkastettuja tietoja. Tämän vuoksi päätellään, että Iranista peräisin oleva tuonti on alle vähimmäistason, että Iranista peräisin olevasta aiheutuva vahinko on merkitykseltään vähäpätöinen, ja että menet- tely olisi päätettävä Iranin osalta. tuonnista mahdollisesti etenkään, vähäpätöisenä Eteläafrikkalaisten ja intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien esittämän väitteen tueksi esitetyn näytön perusteella ei niiden yhteisöön suuntautuvaa tuontia voitu pitää kun otetaan huomioon edellä 37—49 kappaleessa esitetyt yhteisön markkinoiden määrittelyssä käytetyt menetelmät. Toisin kuin Iranin tapauksessa, Eurostatin tilastojen ja komis- sion kyselyyn toimitettujen vastausten perusteella tuonti ei ollut alle vähimmäistason. Näin ollen Etelä-Afrikasta ja Intiasta peräisin olevan tuonnin katsottiin ylittävän peruspäätöksen 3 artiklan 4 kohdassa ja 5 artiklan 7 kohdassa säädetyn vähimmäistason. Iran väitti, että Eurostatin tilastojen käyttäminen sen markkinaosuuden arvioinnissa ei ollut asianmukaista, koska maan ainoan vientiä harjoittavan tuottajan toimi- tiloissa tehdyssä tarkastuksessa todettiin yhteisöön suun- tautuvan huomattavasti pienempi. Tämän vuoksi väitettiin, että komission olisi arvioitava tuotteiden markkinaosuutta paikalla tehdyn tutkimuksen perusteella niin kuin aiem- missakin tutkimuksissa oli tehty. viennin määrän iranilaisten olevan Etelä-Afrikka ja Intia kiistivät todettavissa olevan kulu- tuksen määrityksen ja väittivät vientinsä yhteisöön olevan vähäpätöistä, minkä perusteella ne olisi Iranin tavoin jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle. ainoalta erityisesti Kuten edellä mainittiin, Iranin markkinaosuus oli Euros- tatin tuontitilastojen perusteella juuri yli vähimmäistason eli 1,2 prosenttia. Todettiin kuitenkin myös, että tilastot olivat ristiriidassa komission ainoan iranilaisen vientiä harjoittavan tuottajan tiloissa tekemässä tarkastuksessa hankkimien ja tarkastamien tietojen kanssa. Eurostatin tilastoja ei tämän vuoksi pidetty riittävän tarkkoina, jotta kyseisen maan markkinaosuuden arviointi voitaisiin tehdä ainoastaan niiden perusteella. Tilastotietoja verrat- tutkimuksen asianomaisilta tiin tämän vuoksi myös vientiä iranilaiselta osapuolilta, harjoittavalta tuottajalta ja siihen etuyhteydessä olevilta yhteisöön sijoittautuneilta tuojilta, saatuihin tietoihin. Vertailu oli mahdollista ja tarkasteltavana olevassa tapauksessa erityisen asianmukaista, koska Iranissa toimi tuottaja. Koska kyseinen tuottaja ja ainoastaan yksi siihen etuyhteydessä olevat yhteisössä toimivat yritykset toimivat menettelyssä täysipainoisesti yhteistyössä, tuot- tajan väite voitiin tarkastaa helposti vertaamalla tarkas- tettuja tietoja vientitoimista Eurostatin tietoihin. Tarkas- tuksen ja vertailun perusteella todettiin, että Iranista peräisin oleva tuonti on huomattavasti alle vähimmäis- tason, ja pääteltiin, että yrityksen toimittamien tietojen ja Eurostatin tietojen erot eivät johtuneet Iranista yhteisöön suuntautuvasta, muiden kolmansien maiden kautta tapahtuvasta viennistä. b) Tuonnin kumulatiivinen arviointi 71) 72) Komissio tutki, olisiko Bulgariasta, Etelä-Afrikasta, Intiasta, Jugoslaviasta ja Taiwanista peräisin olevien kuumavalssattujen kelojen tuontia arvioitava kumulatii- visesti peruspäätöksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi tutkittiin, täyttyivätkö kaikki edellytykset asianomaisista maista tulevan tuonnin kumuloimiseksi. Tutkimuksesta ilmeni seuraavaa: — polkumyyntimarginaali ylitti vähimmäistason jokaisen maan osalta, kuten edellä osoitettiin, — yksittäisistä maista tuodut määrät eivät olleet vähä- pätöisiä verrattuna yhteisön kulutukseen, — maahantuotujen kuumavalssattujen kelojen keski- näisten kilpailuedellytysten tarkastelu sekä maahan- tuotujen kuumavalssattujen kelojen ja yhteisössä tuotetun samankaltaisen tuotteen välisten kilpailu- edellytysten tarkastelu osoittaa, että asianomaisista maista tuleva tuonti olisi kumuloitava. Asianomaiset viejämaat myivät yleensä kuumavalssattuja keloja yhteisön vapailla markkinoilla suoraan etuyhteydet- tömille asiakkaille, kuten kylmävalssattuja tuotteita valmistaville tehtaille, putkien tuottajille, teräspalve- lukeskuksille ja teräskauppiaille. Kuumavalssattuja keloja tuotiin myös sellaisten etuyhteydessä olevien myyntiyhtiöiden kautta, jotka myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta edellä mainittuihin ryhmiin kuuluville asiakkaille. Tutkimuksesta yhteisön tuotannonala myi samankaltaista tuotetta samojen myyntikanavien kautta ja samoille asiakasryhmille. Lopuksi todettiin, että kaikessa tässä myynnissä noudatettiin samanlaista hinnoittelupolitiikkaa. ilmeni, että 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/23 73) Näin ollen komissio päätteli, toisin kuin eräät vientiä harjoittavat tuottajat olivat esittäneet, että kaikki edelly- tykset edellä mainituista maista peräisin olevan tuonnin kumuloinnille täyttyivät. vertailla samassa kaupan portaassa yhteisön tuotan- nonalan hintojen kanssa. Kaikki oikaisut perustuivat komission tutkimuksen yhteydessä hankkimaan ja tarkastamaan näyttöön. 74) 75) 76) c) Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä tutkimusajanjakson välisenä Eurostatin tuontitilastojen mukaan asianomaisista maista yhteisöön suuntautuvan tuonnin määrä kasvoi vuoden 1995 ja aikana 229 prosenttia eli 0,65 miljoonasta tonnista 2,14 miljoonaan tonniin. Tuonnin määrä kasvoi vain vähän vuosina 1995—1996 (+ 0,10 miljoonaa tonnia). Suurin osa kasvusta tapahtui vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana (+ 1,26 miljoonaa tonnia). Tutkimusajanjakson kehityksen arvioinnista ilmeni, että kaikista asianomaisista maista tuotiin kyseistä tuotetta lähinnä tutkimusajanjakson ensimmäisen puoliskon aikana (1,3 miljoonaa tonnia); tuonnin määrä laski 42 prosenttia tutkimusajanjakson toisen puoliskon aikana, mutta se oli edelleen huomattavasti suurempi kuin vuoden 1997 toisella puoliskolla. kuumavalssatut Kuten edellä johdanto-osan 11 kappaleessa mainitaan, erilaiset yleensä kahteen eri ja peitatut kelat. Tutkimuksessa kävi ilmi, että mustien kelojen osuus oli noin 90 prosenttia kaikista asianomaisista maista tuoduista kuumavalssatuista keloista. luokkaan: mustat kelat luokitellaan kelat d) Tuonnin markkinaosuus 77) Vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus kasvoi vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 3,5 prosentista 10,7 prosenttiin. Tuonnin määrän kasvu merkitsi sitä, että asianomaisten maiden osuus yhteisön markkinoista kasvoi 7,2 prosenttiyksikköä. 78) Asianomaisten maiden markkinaosuus kasvoi eniten eli 6,3 prosenttiyksikköä vuoden 1997 ja tutkimusajan- jakson välisenä aikana. e) Hinnan alittavuus 79) Mahdollisen hinnan alittavuuden arvioimiseksi vertailu- kelpoisten kuumavalssattujen kelalajien hintoja verrattiin yhteisön markkinoilla mahdollisuuksien mukaan samojen myyntiedellytysten vallitessa, samassa jäsenval- tiossa ja samoille asiakkaille tapahtuneen myynnin osalta. Vientiä harjoittavien tuottajien vapaasti yhteisön rajalla tuotannonalan vapaasti tehtaalla -hintoihin. Viejämaiden myyntihintoja oikaistiin tarvittaessa vastaamaan vapaasti yhteisön rajalla -hintaa tullit ja tuontikustannukset mukaan luet- tuina. Hintoja oikaistiin myös niin, että niitä voitiin verrattiin yhteisön -hintoja 80) 81) Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa mainitaan, eräät vientiä harjoittavat tuottajat esittivät, että niiden tuotta- mien ja yhteisön markkinoilla myymien kuumavalssat- tujen kelojen laatu ei ollut verrattavissa yhteisön tuotan- nonalan tuotteiden laatuun. Yksi vientiä harjoittava tuot- taja väitti, että toisin kuin yhteisön tuotannonala se ei valmista tuotetta jatkuvan valun menetelmällä, mikä aiheuttaa kemiallisia vikoja ja pintavikoja, jotka johtavat hyötysuhteen heikkenemiseen myöhemmissä jalostusvai- heissa. Tämän lisäksi kyseinen tuottaja ei käytä auto- maattista kelausmenetelmää, minkä johdosta tuotteen paksuus ja leveys vaihtelevat ja laatu heikkenee. Tuottaja toimitti asiasta näyttöä ja pyysi hinnan oikaisemista laatuerojen huomioon ottamiseksi hinnan alittavuuden määrittämistä varten tehtävien hintavertailujen yhtey- dessä. Komissio totesi, että hinnan oikaiseminen laatuerojen huomioon ottamiseksi ei yleisesti ottaen ollut perus- teltua erityisesti, koska kyseiset erot eivät olleet käyttä- jien havaittavissa ja koska tutkimuksesta kävi ilmi, että väitetyt laatuerot eivät välttämättä vaikuta tarkastelta- vana olevan tuotteen käyttöön. Esitetyn näytön perus- teella laadun huomioon ottamiseksi tehtävä oikaisu oli kuitenkin osittain oikeutettu yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta. Vaikka pyydetyn oikaisun yksityiskoh- taisesta tarkastelusta kävi ilmi, että pyydetty määrä oli liian suuri, puolet pyydetystä oikaisusta voitiin myöntää käytettävissä olevan näytön perusteella. 82) Hintavertailun tuloksena saatiin seuraavat hinnan alitta- vuuden tasot, jotka ilmaistaan prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista: — Bulgaria: 6,8 % — Intia: 6,7 % — ESSAR: 6,1 % — Tata: 6,1 % — SAIL: 19,1 % — Etelä-Afrikka: 5,3 % — Iscor: 4,9 % — Highveld Steel: 27,0 % — Taiwan: 4,3 % — Yieh Long: 3,9 % — CSC: 7,5 % — Jugoslavia: 12,4 % L 31/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 3. Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne tutkimusajanjakson välisenä vuoden 1995 ja sattujen kelojen kulutus oli suurta sekä vapailla markki- noilla että kytkösmarkkinoilla. aikana 83) 84) 85) a) Tuotanto ilmeni, Tutkimuksesta että yhteisön tuotannonalan suurimmillaan 12,5 miljoonaa tonnia tuotanto oli vuonna 1997. Tarkastelujakson muina aikoina yhteisön tuotannonalan tuotanto pysyi vakaana noin 11,4 miljoo- nassa tonnissa, vaikka kulutuksen havaittiin vähentyneen vuonna 1996. Huomattakoon, että kyseinen tuotanto myytiin vapailla markkinoilla tai vietiin kolmansien maihin. Koska yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteettia käytetään sekä vapaille markkinoille että kytkösmarkki- noille tarkoitettujen kuumavalssattujen kelojen tuottami- seen, katsottiin tarpeelliseksi tarkastella myös kytkös- markkinoita varten tarkoitettua tuotantoa koskevia tietoja sen varmistamiseksi, että vapaille markkinoille tarkoitetun tuotannon mahdollinen lasku ei johtunut kytkösmarkkinoiden lisääntyneestä tarpeesta. Todettiin, että tuotantomäärät nousivat vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 2 prosenttia eli noin 0,6 miljoonaa tonnia. Tämä osoitti kytkösmarkkinoita varten suhteellisen tuotannon vakaalla tasolla. Kytkösmarkkinoille ja vapaille markki- noille tarkoitetun tuotannon kehityssuuntaukset olivat vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana samanlaisia. tarkoitetun olevan 89) Korkean käyttöasteen todettiin olevan normaali, kun pidetään mielessä, että korkea kapasiteetin käyttöaste on raskaassa teollisuudessa ja erityisesti terästeollisuudessa tarpeen tuotantokustannusten kiinteiden korkeiden vaikutuksen pienentämiseksi. c) Saadut tilaukset ja myynnin määrä i) S a a d u t t i l a u k s e t kuvastakaan joita kerätään myös Euroopan hiili- 90) Myyntiä koskevan arvioinnin täydentämiseksi tarkastel- tiin myös yhteisön tuotannonalan saamien tilausten tätä varten kehitystä. Yhteisön tuotannonala toimitti tietoja, ja teräs- teräsmark- yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti kinoiden valvontaa varten. Vaikka nämä tiedot eivät täsmällisesti tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, vaan kattavat hieman laajemman tuoteryhmän, todettiin, että niitä voitiin pitää edustavana suhteen. tarkasteltavana Tiedoista ilmeni, että vuonna 1997 tilausten määrä oli suurempi kuin tutkimusajanjaksona. Kuten edellä esitet- tiin, todettavissa oleva kulutus kehittyi vakaasti vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, mutta yhteisön tuotannonalan saamien tilausten määrä sen sijaan väheni 17 prosenttia kyseisenä aikana. tilannetta tilanteen tuotteen olevan 86) Näin ollen vapaille markkinoille tarkoitetun tuotannon johtunut kytkösmarkkinoiden lisääntyneestä lasku ei tarpeesta. 91) b) Tuotantokapasiteetti ja sen käyttöaste 87) että vapaille markkinoille Olisi huomattava, että tuotantolaitoksia voidaan käyttää kytkösmarkkinoille sekä tarkoitettuun tuotantoon ja tähän menettelyyn kuulu- mattomien tuotteiden (myös muiden teräslajien ja -tuot- teiden) tuotantoon. Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä kapasiteetin käyttöaste on tämän vuoksi määri- telty niiden kapasiteettien perusteella, jotka oli virallisesti ilmoitettu komissiolle Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen puitteissa. Nämä kapasiteetit määritetään tiettyjen perusteiden mukaan eikä niitä pidä sekoittaa nimelliskapasiteettiin. Nimelliskapasiteetti on suurin mahdollinen saavutettavissa oleva kapasiteetti, jonka määrittämisessä ei oteta huomioon käytettävissä olevan henkilökunnan määrää, lomia, asennusaikoja, huoltoa ja niin edelleen. ja Tämän perusteella vaikuttaa siltä, että yhteisön tuotan- nonalan taloudellinen toiminta oli vuonna 1997 sään- nöllisempää tasaisemmin jakautunutta; kyseisenä vuonna saatujen tilausten määrä kehittyi myyntimääriä vastaavasti. Kun otetaan lisäksi huomioon tilausten ja saatujen tilausten määrän toimitusten välinen viive, väheneminen oli merkkinä taloudellisen toiminnan vähe- nemisestä, mitä tarkastellaan jäljempänä. ii) M y y n t i 92) Tarkastelujakson aikana myynti kasvoi hieman eli 9,6 miljoonasta tonniin (1 prosentin). 9,7 miljoonaan tonnista 93) Myyntimäärien kehitys kyseisen ajanjakson aikana vastasi suurelta osin kulutuksen kehitystä. Yhteisön tuotannonalan myynti väheni kuitenkin 12 prosenttia vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, kun taas kulutus lisääntyi hieman. 88) Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli 87 prosenttia vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana lukuun ottamatta vuotta 1997, jolloin yhteisön tuotannonalan tuotanto oli huippulukemissa ja kapasi- teetin käyttöaste oli 93 prosenttia. Tuolloin kuumavals- 94) Yhteisön tuotannonala huomautti, että edellä kuvattu myyntiin liittyvä vahingon osoitin on määritetty mainit- tuina ajanjaksoina toimitettujen ja laskutettujen liiketoi- mien perusteella. Tässä yhteydessä on huomautettava, 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/25 että yhteisön tuotannonala on järjestänyt tuotantopro- sessinsa niin, että käyttäjän tilauksen tekopäivän sekä toimitus- ja laskutus- eli myyntipäivän välillä on ainakin kolme kuukautta. Jotta tiettynä ajanjaksona tapahtuneen kehityksen arvioinnilla olisi merkitystä, olisi otettava huomioon paitsi tosiasiallinen myynti myös kyseisenä ajanjaksona saadut tilaukset. Tilausten kehitys vaikuttaa siis väistämättä myynnin kehitykseen tietyllä viiveellä. iii) M y y n n i n e r i l a j i t Yhteisön tuotannonala väitti, että sille tosiasiallisesti aiheutuneen vahingon määrittämiseksi olisi arvioitava erikseen erilaisten kuumavalssattujen kelojen eli mustien kelojen ja peitattujen kelojen myynnin kehitystä. Väitet- tiin, että koska kaikesta tuonnista suuri osa oli polku- myynnillä tuotuja mustia keloja, yhteisön tuotannonalan näiden kelojen myyntimäärien ja myyntihintojen kehit- yksen perusteella voitaisiin todeta, että vahinkoa on aiheutunut erityisen paljon. Asian tarkastelusta kävi ilmi, että vuoden 1995 ja tutki- musajanjakson (1998) välisenä aikana yhteisön tuotan- nonalan vapailla markkinoilla myymien mustien kelojen määrä väheni 13 prosenttia, kun taas peitattujen kelojen myynnin määrä lisääntyi 34 prosenttia. Absoluuttisesti mitattuna tämä tarkoittaa, että mustien kelojen myynti väheni noin 1 miljoonalla tonnilla ja peitattujen kelojen lisääntyi noin 0,5 miljoonalla tonnilta. myynti kuin vientiä harjoittavien Tutkimus vahvisti myös, että yhteisön tuotannonalan mustien ja peitattujen kelojen myynnin jakauma oli tasa- painoisempi tuottajien. Vuosina 1995—1997 myynnistä 70 prosenttia oli mustia keloja ja 30 prosenttia peitattuja keloja. Tutki- musajanjaksona jakauma muuttui niin, että mustien kelojen osuus oli 60 prosenttia ja peitattujen kelojen osuus 40 prosenttia. Kokonaismyynnin kehityksestä käy selvästi ilmi, että tutkimusajanjaksona painopiste siirtyi mustista keloista peitattuihin keloihin eli sellaisesta tuotelajista, jota tuotiin enemmän, sellaiseen tuotelajiin, jonka tuonti oli vähäisempää. d) Hintojen kehitys tuotannonalan myyntihintojen painotettu Yhteisön tarkastelujakson aikana 10 prosenttia. keskiarvo laski vuonna 1995 korkeimmillaan Myyntihinnat olivat kymmeneen vuoteen. Hinnat laskivat vuoteen 1997 saakka (17 prosenttia vuoteen 1995 verrattuna ja 3 prosenttia vuoteen 1996 verrattuna), mutta nousivat jälleen vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson lopun väli- senä aikana (9 prosenttia). 95) 96) 97) 98) e) Markkinaosuus 99) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 3,7 prosent- tiyksikköä; vuonna 1995 se oli 52,0 prosenttia ja tutki- musajanjaksona 48,3 prosenttia. 100) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus nousi 1,1 prosenttiyksikköä vuosina 1995—1996 ja 1,8 prosent- tiyksikköä vuosina 1996—1997. kuitenkin tuotannonala menetti 101) Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön kaiken aiemmin saamansa myynnin lisäyksen ja sen markkina- osuus putosi jopa alle vuoden 1995 tason. Osuus pieneni 6,6 prosenttiyksikköä. Tilanteen tarkastelu osoitti, että laskua tapahtui yhteisön vapailla markki- noilla sekä etuyhteydessä oleville asiakkaille että etuyh- teydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin vähene- misen vuoksi. f) Kannattavuus tuotto (20,7 prosenttia) 102) Yhteisön tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen myynnistä saama tuotto laski 39 prosenttia vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Vuoden 1995 suuri johtui kyseisenä aikana korkeista markkinahinnoista. Yhteisön tuotannonala tuotti vielä voittoa vuonna 1996 markkinoiden laskusuhdanteesta ja myyntihintojen 15 prosentin laskusta huolimatta. Myyntimäärät nousivat jälleen vuonna 1997, mutta yhteisön tuotannonalan voittomarginaali koska myyntihinnat kasvanut, laskivat jälleen 3 prosenttia. vallinneista ei 103) Kannattavuus parani hieman tutkimusajanjakson aikana vuoden 1997 tasosta. Tutkimusajanjakson aikana tapah- tuneen myyntihintojen nousun (9 prosenttia verrattuna vuoteen 1997) ansiosta yhteisön tuotannonalan voitto- marginaali nousi 12,9 prosenttiin. Yhteisön tuotanno- nalan mukaan tämä oli kohtuullinen voiton määrä. 104) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat esittivät, että yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli tutkimusajanjaksona erittäin hyvä ja että menettely olisi pitänyt päättää välit- tömästi yksinomaan tämän osoittimen kehityksen perus- teella. Niiden mukaan tällainen voittomarginaali oli huomattavasti korkeampi kuin mitä komissio oli aiem- missa terästuotteiden polkumyyntitapauksissa pitänyt kohtuullisena. 105) Tässä yhteydessä olisi huomattava, että peruspäätöksen ja WTO:n polkumyyntisopimuksen asiaa koskevien säännösten ja määräysten mukaan vahingon määrittelyn on perustuttava selkeään näyttöön a) polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrästä ja tämän tuonnin vaiku- tuksesta samankaltaisten tuotteiden hintoihin yhteisön markkinoilla ja b) tämän tuonnin seurausvaikutuksista yhteisön tuotannonalaan. Lisäksi näiden säännösten ja tarkasteltava, onko määräysten mukaan on erityisesti polkumyynnillä tapahtuva tuonti lisääntynyt merkittä- västi joko absoluuttisesti tai suhteessa yhteisön kulutuk- seen. Lisäksi on tarkasteltava, onko polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnan alittavuus merkittävää, onko tällaisen tuonnin vaikutuksesta aiheutunut merkittävää L 31/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 hintojen alenemista tai onko tuonti estänyt hinnankoro- tuksia. Yksi tai useampi näistä tekijöistä ei välttämättä ole ratkaiseva peruste. Peruspäätöksen ja polkumyyntiso- pimuksen mukaan tutkittaessa polkumyynnillä tapah- tuvan tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan on myös otettava huomioon kaikki olennaiset taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttavat tuotannonalan tilantee- seen, polkumyyntimarginaalin merkittävyys, myynnin tosiasiallinen ja mahdollinen pieneneminen, voitot, tuotanto, markkinaosuus, tuotta- vuus, kapasiteetin käyttöaste, hintaan vaikuttavat tekijät jne. Peruspäätöksessä säädetään erityisesti, että luettelo ei ole tyhjentävä, eikä yksi tai useampi näistä tekijöistä välttämättä ole ratkaiseva peruste. tosiasiallisen kuten yhteisön alittavan tuotannonalan 106) Tässä tapauksessa tutkimuksesta on käynyt ilmi, että polkumyynnillä tapahtuva tuonti on merkittävästi lisään- tynyt sekä absoluuttisesti että suhteellisesti mitattuna. Lisäksi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintojen todettiin hinnat merkittävästi. Koska kaikki edellä mainitut edellytykset ovat täyttyneet, komissio on tutkimuksessaan arvioinut tekijöiden tiettyjen mahdollista ja tosiasiallista kehitystä ennen lopullisten päätelmiensä että eräiden vientiä harjoittavien tuottajien näkemys siitä, että menettely olisi pitänyt päättää jo yksinomaan kannatta- vuuden perusteella, on selvästikin peruspäätöksen vastainen. tekoa. Tämän vuoksi katsotaan, taloudellisten liittyvien asiaan 107) Yhteisön tuotannonalan tutkimusajanjakson taloudellista tilannetta ja erityisesti hintoja ja kannattavuutta on lisäksi tarkasteltava ottaen huomioon kuumavalssattujen kelojen markkinoiden rakenne ja yhteisön tuotan- nonalan taloudellisessa tilanteessa tutkimusajanjakson aikana tapahtunut kehitys; asiaa käsitellään jäljempänä 4 kohdassa. 108) todettakoon, että yhteisön tuotannonalan ja Lopuksi kansainvälisten markkinoiden vertailua tietyn talou- dellisen tunnusluvun osalta ei pidetä asianmukaisena polkumyyntimenettelyssä. aikana tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon liit- tyvä työllisyys heikkeni 4 prosenttia. h) Tiivistelmä yhteisön tuotannonalan tilanteesta vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 111) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että vahingon määritystä tutkimusajanjakson osalta ei voitu tehdä vuosien 1995 ja 1997 osalta määritetyn yhteisön tuotannonalan tilanteen vertailun perusteella. Niiden mukaan erityisesti hinnat ja kannattavuus vuonna 1995 sekä tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, myynnin määrä ja markkinaosuus vuonna 1997 eivät vastanneet sitä, mitä niiden olisi pitänyt olla terveessä kilpailutilanteessa. Ne väittivät, että koko tarkastelujaksoa koskevien muiden päätelmien perusteella ei voitu kohtuudella päätellä, että yhteisön tuotannonalalle olisi aiheutunut merkittävää vahinkoa. 112) Tältä osin olisi huomattava, että asianomaiset osapuolet eivät edellä mainitun väitteen yhteydessä ilmoittaneet, missä suhteessa tiettyjä vuosien 1995 ja 1997 osalta vahvistettuja talouden tunnuslukuja ei voitaisi pitää edustavina. Ne totesivat vain, että hinnat ja kannattavuus vuonna 1995 sekä tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, myynnin määrä ja markkinaosuus eivät olleet edustavia. Väitteen mukaan siis huomattava osa komission tutki- muksessa jätettävä huomiotta tässä menettelyssä, vaikkei esitetä mitään näyttöä tai perusteluja sen tueksi, että vuosina 1995 ja 1997 eivät olisi vallanneet tavanomaiset kilpailuolosuh- teet. Koska komissio ei tutkimuksessa löytänyt näyttöä sen väitteen tueksi, että vuosina 1995 ja 1997 yhteisön markkinoilla ei olisi vallinnut tavanomainen kilpailuti- lanne, katsotaan, ettei ole perusteltua jättää mainittuja tietoja huomiotta. vahvistamista tiedoista olisi g) Investoinnit ja työllisyys 113) Komissio tarkasteli yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen kehittymistä tarkastelujakson aikana sekä sen yleistä taloudellista tilannetta vuoden 1995 ja tutkimusa- janjakson välisenä aikana vuosikohtaisesti. 109) Tutkimuksesta ilmeni, että investoinnit kohdistuivat lähinnä koneiden ja laitteiden uusimiseen. Investoinnit tutkimusajanjakson aikana suunnilleen samalla olivat tasolla kuin vuonna 1995. Investoinnit lisääntyivät 32 prosenttia vuodesta 1995, koska kysyntä oli vilkasta vuonna 1997. 110) Työllisyydestä voidaan todeta, että yhteisön tuotan- nonala valmistaa monenlaisia tuotteita, muun muassa kuumavalssattuja keloja, samoissa tehtaissa ja samoilla koneilla. Tutkimuksesta kävi ilmi, että tarkastelujakson 114) Tutkimuksesta ilmeni, että vuoden 1997 ja tutkimus- ajanjakson välisenä aikana todettavissa oleva kulutus lisääntyi hieman ja yhteisön tuotannonalan myynti- hinnat nousivat 9 prosenttia; myyntimäärät laskivat kuitenkin 12 prosenttia. Näin ollen yhteisön tuotan- nonalan markkinaosuus pieneni 6,6 prosenttiyksikköä eli 14 prosenttia. Tämän lisäksi yhteisön tuotannonalan tuotanto laski noin 9 prosenttia, mikä heikensi kapasi- teetin käyttöastetta. Tästä kielteisestä kehityksestä huoli- matta kannattavuustaso nousi 6,3 prosentista 12,9 prosenttiin. 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/27 115) Tutkimuksesta ilmeni myös, että vuoden 1997 ja tutki- musajanjakson välisenä aikana asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi (143 prosenttia) kaksinkertaistui sen markkinaosuus (lisäystä 6,3 prosenttiyksikköä). Vaikka asianomaisista tulevan tuonnin myyntihinnat nousivat 7 maista prosenttia, niiden todettiin kuitenkin alittavan yhteisön tuotannonalan hinnat keskimäärin 8 prosentilla tutki- musajanjakson aikana. ja 4. Yhteisön tuotannonalan tilanne tutkimusajan- jakson aikana a) Alustavat huomautukset 116) Yhteisön tuotannonala väitti, että hinnat olivat korkeat ja näin ollen myös voitot olivat suuret tutkimusajan- jakson ensimmäisen puoliskon aikana, koska todetta- vissa oleva kulutus ja näin ollen myös kysyntä oli poik- keuksellisen runsasta, vaikkakaan todellinen kulutus ei ollut aivan yhtä runsasta. Tämän vuoksi tutkimusajan- jakson ensimmäisen puoliskon aikana tapahtui ylivaras- tointia, jota piti yllä lähinnä tarkasteltavana oleva tuonti, ja tutkimusajanjakson toisen puoliskon aikana varastot tyhjenivät huomattavasti. 117) Yhteisön tuotannonalan mukaan tässä tapauksessa olisi tarkemmin erikseen sellaisten tuotelajien arvioitava myyntiä ja myyntikanavia, joiden suhteen yhteisön tuotannonalan ja tuonnin välillä on suoraa kilpailua, jotta aiheutuneen vahingon koko laajuus tulisi ilmi. Tässä yhteydessä olisi arvioitava erikseen mustia keloja ja peitattuja keloja sekä myyntikanavia, joiden kautta tehdään pitkäaikaisia sopimuksia, ja muuta myyntiä. 118) Yhteisön tuotannonala väitti myös, että tutkimusajan- jakson eri neljänneksiä olisi arvioitava tarkemmin, koska ostajien tekemien tilausten ja niiden perusteella tehtyjen toimitusten välillä on tietty viive. Viiveen väitettiin tosi- asiassa hidastavan tarkasteltavana olevan tuonnin kiel- teisiä vaikutuksia. Yhteisön tuotannonala väitti, että tämän vuoksi olisi tarkasteltava lähemmin tutkimusajan- jakson aikana saatujen tilausten kehitystä. 119) Kaikki teräsmarkkinoiden toimijat olivat samaa mieltä siitä, että liiketoimintaa harjoitetaan pääosin neljännes- vuoden pituisissa jaksoissa. Tuotanto perustuu neljän- nesvuosittaisiin suunnitelmiin ja hintoihin. Näiden perusteella neuvotellaan tilauksista toimituksista. Eräiden vientiä harjoittavien tuottajien väite siitä, että tutkimusajanjakson jakaminen ja erityisesti sen jaka- minen vuosineljänneksiin ei olisi objektiivinen lähtö- kohta yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheutu- neen vahingon arvioinnille, ei siis ollut perusteltu. väitteitä Yhteisön tuotannonalan edellä mainittuja tarkasteltiin ja arvioitiin näin ollen seuraavassa esitetyllä tavalla. ja 120) yhteisön yleiskuvan tuotannonalan Saadakseen toiminnan kausittaisesta luonteesta ja varmistaakseen sen taloudellisen tilan neljännesvuosikehitystä koskevat tulokset komissio keräsi tietoja vuodesta 1996 vuoden 1999 toiseen vuosineljännekseen saakka. b) Terästuotannon kausittainen luonne 121) Valituksen tekijän mukaan teräsmarkkinoilla esiintyy kausivaihteluja siinä mielessä, että kalenterivuoden kaksi ensimmäistä neljännestä ovat yleensä parempia kuin viimeiset kaksi neljännestä. Nämä kausivaihtelut näkyvät lähinnä myyntitoiminnassa. Myynti heikkenee yleensä vuoden kolmannen neljänneksen aikana käyttäjäyritysten lomakauden vuoksi ja kohenee taas neljännen vuosinel- jänneksen aikana. Koska eräät yhteisön tuotannonalan edellyttivät esittämistä neljännesvuosikohtaista tärkeää varmistaa, ettei mahdollisesti havaittu kehitys johtunut yksinomaan tavanomaisista neljännesvuosittaisista kausi- vaihteluista. Tämä arviointi on erityisen tärkeää, koska valituksen tekijä väitti, että kehityksessä tutkimusajanjak- sona todetut muutokset olivat huomattavasti tavan- omaisia vaihteluja suurempia. edellä mainituista tarkastelua, väitteistä oli 122) Kuumavalssattujen kelojen tuotannon kausittaisen luon- teen arvioinnin yhteydessä komissio totesi, että yhteisön tuotannonalan tuotanto ja myynti kehittyivät vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana seuraavasti: 1. vuosineljännes 2. vuosineljännes 3. vuosineljännes 4. vuosineljännes (%) Tuotanto — 1996 — 1997 — Tutkimusajanjakso (1998) Myynnin määrä — 1996 — 1997 — Tutkimusajanjakso (1998) Myynnin arvo — 1996 — 1997 — Tutkimusajanjakso (1998) 93 97 100 87 97 100 100 95 100 97 100 94 90 100 87 96 100 88 95 97 77 91 97 68 89 99 63 100 97 70 100 97 61 94 98 51 L 31/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 123) Tuotannon osalta voitiin todeta, ettei toiminta välttä- mättä ollut vähäisintä vuoden kolmannen neljänneksen aikana. Suurin vuosina 1996 ja 1997 todettu ero oli 7 prosenttia vuoden 1996 ensimmäisen ja neljännen neljänneksen välillä, ja tuotannon kehitys kyseisinä vuosina oli tasaista. Tutkimusajanjakson aikana tuotan- tomäärät olivat kuitenkin huomattavasti alhaisempia vuoden kolmannella ja neljännellä neljänneksellä kuin ensimmäisellä neljänneksellä, mikä viittaa siihen, että todetut vaihtelut olivat paljon tavanomaisia kausivaihte- luja suurempia. 124) Myyntimäärissä todettu laskusuunta oli vieläkin selvempi tutkimusajanjakson kolmannella ja neljännellä neljän- neksellä. Tutkimusajanjakson jälkimmäisen puoliskon myynti oli poikkeuksellisen vähäistä ja todettua eroa voidaan pitää paljon tavanomaisia kausivaihteluja suurempana. 125) kehityksessä Edellä selostettu vuosia 1996 ja 1997 sekä tutkimusajan- jaksoa koskeva neljännesvuosittainen tarkastelu osoittaa, että ajanjaksona todetut muutokset ovat huomattavasti suurempia kuin kuumavalssattujen kelojen tuotannon kausittaiseen luon- teeseen liittyvät tavanomaiset vaihtelut. viimeksi mainittuna 128) Koska on väitetty, että varastoilla oli erityisen suuri merkitys markkinoiden kehityksen kannalta tutkimus- ajanjakson aikana, katsottiin tarpeelliseksi määrittää neljännesvuosittainen todettavissa oleva kulutus paitsi tutkimusajanjakson myös vuoden 1997 ajalta. 129) Näiden olisi päätelmien vahvistamiseksi pitänyt määrittää myös todellisen kulutuksen vastaava kehitys. Määrittämistä vaikeutti kuitenkin se, että jakeluketjun ja käyttäjätason eri osapuolten yhteistyössä oli puutteita. Komissio pystyi kuitenkin määrittämään kauppiaiden pitämien varastojen määrän Euroopan hiili- ja teräs- yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti kerättyjen Eurostatin tietojen perusteella. 130) Tiedoista ilmeni, että kauppiaiden varastot kasvoivat huomattavasti vuoden 1997 lopun ja tutkimusajan- jakson alun välillä, mikä tukee edellä esitettyjä todetta- vissa olevaa kulutusta koskevia päätelmiä. Varastojen todettiin kasvaneen vuoden 1997 neljännen neljän- neksen ja tutkimusajanjakson ensimmäisen neljänneksen välillä 29 prosenttia ja tutkimusajanjakson ensimmäisen ja toisen neljänneksen välillä vielä 11 prosenttia. 131) Tiedot että vahvistivat myös, tutkimusajanjakson loppua kohti varastot pienenevät (22 huomattavasti prosenttia). Varastojen käyttö tuli selvästi ilmi, kun verrattiin niiden kokoa tutkimusajanjakson ensimmäisen ja toisen puolivuotiskauden lopulla. Myös varastojen neljännesvuosikehityksen vertailu vuoden 1997 ja tutki- musajanjakson välillä vahvistaa edellä esitetyt päätelmät. c) Todettavissa oleva kulutus ja ylivarastointi 126) Kuten edellä 61 kappaleessa selostettiin, todettavissa olevan kulutuksen vuotuinen kehitys oli melko vakaata, erityisesti vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Korostettakoon, että todettavissa oleva kulutus ei jo määritelmänsäkään mukaisesti kuvasta todellista kulu- tusta eli sitä, kuinka paljon tuotteen käyttäjät todellisuu- dessa kuluttavat tuotetta. Todettavissa olevan kulutuksen ja todellisen kulutuksen ero on lähinnä jakeluketjun eri tasoilla pidettyjen varastojen määrä; tässä tapauksessa ketjun eri tasoja ovat tuojat, kauppiaat, välittäjät, teräs- palvelukeskukset ja käyttäjät. 127) Asian tarkastelusta kävi ilmi, että todettavissa oleva tutkimusajanjakson kahden ensimmäisen kulutus oli neljänneksen aikana huomattavasti suurempaa kuin kahdella viimeisellä neljänneksellä. Lisäksi vuoden 1997 todettavissa olevan kulutuksen verrattain vakaata kehi- tystä ei ollut havaittavissa tutkimusajanjakson aikana. Kehityssuuntausten ero ilmeni erityisen selvästi verrat- taessa vuoden 1997 loppua ja tutkimusajanjakson alkua: todettavissa oleva kulutus lisääntyi huomattavasti näiden ajanjaksojen välillä. Tämä viittaisi varastojen kasvuun; vuoden 1997 viimeisen neljänneksen ja tutkimusajan- jakson viimeisen neljänneksen vertailun tulos on kuitenkin päinvastainen: varastot pienenivät huomatta- vasti tutkimusajanjakson kahdella viimeisellä neljännek- sellä. 132) Tutkimusajanjakson kahden ensimmäisen neljänneksen ylivarastointikehitystä tuki myös erään tutkimuksen kohteena olleen vientiä harjoittavan tuottajan antama ilmoitus ja erään tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisön markkinoilla runsaasti käyttävän osapuolen antamat tiedot. Käyttäjän varastot olivat tutkimusajanjakson puolivälissä yli kaksi kertaa suuremmat kuin jakson alussa, mutta tämän toiminnassa ei kuitenkaan tutki- musajanjakson alussa ja lopussa ollut havaittavissa merkittävää eroa. 133) Tutkimus vahvisti siis yhteisön tuotannonalan väitteen siitä, että tutkimusajanjakson alussa tapahtui huomat- tavaa ylivarastointia. Todettavissa oleva kulutus oli tutki- musajanjakson kahden ensimmäisen neljänneksen aikana huomattavasti suurempaa kuin todellinen kulutus, kun taas tutkimusajanjakson kolmannen ja neljännen neljän- neksen aikana ero kääntyi päinvastaiseksi. 134) Todettavissa olevan kulutuksen todettiin olleen tutki- musajanjakson ensimmäisellä puoliskolla absoluuttisesti mitattuna noin 1,5 miljoonaa tonnia suurempi kuin vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla. 135) Eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että tutkimusajan- jakson ensimmäisellä puoliskolla todetun ylivarastoinnin lähinnä yhteisön tuotannonala. Tältä aiheuttajana oli 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/29 osin olisi mainittava, että kuten jäljempänä esitetään, yhteisön tuotannonalan myynti alkoi laskea heti tutki- musajanjakson alussa. Tämä viittaa siihen, että yhteisön tuotannonala ei merkittävästi vaikuttanut varastojen kasvuun. 142) d) Tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste 136) Neljännesvuosittain tarkasteltuna tuotanto väheni tutki- musajanjakson kolmannella neljänneksellä 23 prosenttia ja neljännellä neljänneksellä 30 prosenttia ensimmäiseen neljännekseen verrattuna. 137) Tuotannon vähentyessä myös kapasiteetin käyttöaste pieneni 12 prosenttia tutkimusajanjakson kolmannella neljänneksellä ja 17 prosenttia neljännellä neljänneksellä tutkimusajanjakson ensimmäiseen neljännekseen verrat- tuna. 138) Samoin voitiin todeta, että tuotanto ja kapasiteetin käyt- töaste laskivat myös suhteessa vuoden 1997 vastaaviin vuosineljänneksiin. Vuoden 1997 kolmannen neljän- neksen ja tutkimusajanjakson kolmannen neljänneksen välillä tuotanto laski 20 prosenttia ja kapasiteetin käyt- töaste 12 prosenttia; neljänsien neljännesten välillä tuotanto laski 11 prosenttia ja kapasiteetin käyttöaste 18 prosenttia. e) Myynnin määrä, myyntihinnat ja kannattavuus i) M y y n n i n m ä ä r ä 139) Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä oli tutkimus- ajanjakson kolmannella neljänneksellä 32 prosenttia ja neljännellä neljänneksellä 39 prosenttia pienempi kuin ensimmäisellä neljänneksellä. 145) 140) suoraan kilpaileva myynti Lisäksi, kuten edellä vuosikohtaisessa tarkastelussa todet- tiin, yhteisön tuotannonala väitti, että olisi arvioitava tarkemmin erikseen sen eri tuotelajien myyntiä ja myyn- tällöin ilmenisi, että tarkasteltavana olevan tikanavia; tuonnin kärsi kanssa enemmän kuin muu myynti. Tuotannonala väitti myös, että mustien ja peitattujen kelojen myyntiä olisi tarkas- teltava erikseen ja että osa sen myynnistä oli tulosta pitkäaikaisista myynti- ja toimitussopimuksista, jollaisia on tehty esimerkiksi autoteollisuuden kanssa. Tällaiset sopimukset koskevat yleensä yhtä vuotta, ja toimitettavat ja hinnat on sovittu etukäteen. Asianomaiset määrät vientiä harjoittavat tuottajat eivät yleensä toimita tavaraa asiakkaille tällaisten sopimusten perusteella. 141) Yksityiskohtaista arviota varten edellä mainitut myynti- lajit jaettiin kahteen eri ryhmään, joita jäljempänä kutsu- taan pitkän aikavälin myynniksi ja muuksi myynniksi. Samoin arvioitiin myös mustien ja peitattujen kelojen myynnin, myyntihintojen ja kannattavuuden kehitystä tutkimusajanjakson aikana. tutkimusajan- Pitkän aikavälin myynnin määrä pysyi jakson kaikkina neljänneksinä paljon vakaampana kuin muu myyntitoiminta. Pitkän aikavälin myynnin määrä oli tutkimusajanjakson kolmannella neljänneksellä 20 prosenttia ja neljännellä neljänneksellä 22 prosenttia pienempi kuin ensimmäisellä neljänneksellä. Muun myynnin vähentyminen oli selvempää: tämä myynti oli tutkimusajanjakson 35 kolmannella prosenttia ja neljännellä neljänneksellä 43 prosenttia pienempi kuin ensimmäisellä neljänneksellä. neljänneksellä 143) Myös mustien ja peitattujen kelojen myynnin määrän arvioinnista kävi ilmi sama kehitys. Peitattujen kelojen myynti kehittyi tutkimusajanjakson aikana paljon tasai- semmin kuin mustien kelojen myynti. Mustien kelojen myynti oli tutkimusajanjakson kolmannella neljännek- sellä peräti 39 prosenttia ja neljännellä neljänneksellä 44 prosenttia pienempi kuin ensimmäisellä neljänneksellä, kun taas peitattujen kelojen vastaavat lukemat olivat 21 ja 29 prosenttia. ii) Y h t e i s ö n t u o t a n n o n a l a n m y y n t i h i n n a t 144) Tutkimusajanjakson kahden ensimmäisen neljänneksen aikana kuumavalssattujen kelojen myyntihinnat olivat melko vakaat: ensimmäisellä neljänneksellä hinta oli 306 ecua ja toisella 308 ecua tonnilta. Tämän jälkeen hinnat laskivat 286 ecuun tonnilta tutkimusajanjakson kolman- nella neljänneksellä ja 254 ecuun tonnilta neljännellä neljänneksellä. Yhteensä laskua oli tutkimusajanjakson aikana siis 17 prosenttia. Eri myyntilajien hintojen tarkastelusta kävi ilmi, että pitkän aikavälin myynnin hinnat pysyivät varsin vakaina tutkimusajanjakson kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana: ne laskivat ainoastaan 2 prosenttia, 320 ecusta 312 ecuun tonnilta. Tutkimusajanjakson ensimmäisen ja neljännen neljänneksen välillä laskua oli vain 10 prosenttia. Sitä vastoin muun myynnin hinnat laskivat 10 prosenttia tutkimusajanjakson ensimmäisen ja kolmannen neljänneksen välillä ja 21 prosenttia ensim- mäisen ja neljännen neljänneksen välillä. 146) Mustien ja peitattujen kelojen myyntihintojen kehityksen vertailusta ilmeni, että mustien kelojen hinnat laskivat paljon enemmän kuin peitattujen kelojen hinnat. Näiden eroavien kehityssuuntausten tuloksena oli, että eri lajien hinnanerot olivat huomattavasti suuremmat tutkimus- ajanjakson lopussa kuin sen alussa. Peitattujen kelojen hinta laski vain 4 prosenttia, 328 ecusta 316 ecuun tonnilta. Tutkimusajanjakson ensimmäisen ja neljännen neljänneksen välillä laskua oli 12 prosenttia. Sitä vastoin mustien kelojen hinnat laskivat 10 prosenttia tutkimus- ajanjakson ensimmäisen ja kolmannen neljänneksen välillä ja 22 prosenttia ensimmäisen ja neljännen neljän- neksen välillä. L 31/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 iii) K a n n a t t a v u u s tasolle. Tämän myötä raaka-aineiden hankintakustan- nukset alenivat, mikä rajoitti tuotannonalan kärsimien tappioiden suuruutta etenkin tutkimusajanjakson osalta. 147) Neljännesvuosittainen tarkastelu paljasti, että kannatta- vuus oli erittäin hyvä tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla. Hintojen nopea lasku seuraavien vuosinel- jännesten aikana johti siihen, että kannattavuus heikkeni tutkimusajanjakson ensimmäisen neljänneksen 16,8 prosentista – 2,6 prosenttiin neljännellä neljänneksellä. 148) Myynnin erittelystä kävi ilmi merkittävä kannattavuuden alkaen tutkimusajanjakson heikkeneminen mustien kelojen myynnissä ja muussa kuin pitkän aika- välin myynnissä. alusta 149) Tutkimuksesta ilmeni, että pitkän aikavälin myynnin kannattavuus oli tutkimusajanjakson erittäin hyvä ensimmäisellä puoliskolla (noin 21 prosenttia) ja säilyi positiivisena koko tutkimusajanjakson ajan; neljännellä neljänneksellä se oli 8 prosenttia. Myös muu myynti oli kannattavaa (noin 16 prosenttia) tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla. Kuumavalssattujen kelojen kysynnän kehitystä vastaavasti kannattavuus heikkeni tämän jälkeen jyrkästi tutkimusajanjakson kolmannella ja neljännellä neljänneksellä niin, että se oli neljännellä neljänneksellä negatiivinen (– 7 prosenttia). 150) Mustien ja peitattujen kelojen eritellyssä tarkastelussa havaittiin samanlainen kehitys: molempien lajien kannat- tavuus oli hyvä tutkimusajanjakson ensimmäisellä puo- liskolla. Tämän jälkeen peitattujen kelojen kannattavuus pysyi positiivisena koko tutkimusajanjakson ajan (neljän- nellä neljänneksellä se oli 4,5 prosenttia), kun taas mustien kelojen kannattavuus heikkeni merkittävästi tutkimusajanjakson kolmannella neljänneksellä niin, että tappiota oli jopa 16,5 prosenttia tutkimusajanjakson neljännellä neljänneksellä. että kokonaismyynti, 151) Yhteenvetona voidaan todeta, tutkimusajan- laskivat ja kannattavuus myyntihinnat lievempi jakson aikana. Tämä kehityssuuntaus oli markkinoiden sellaisten osa-alueiden myynnissä, joilla polkumyynnillä tuotua tavaraa oli tarjolla vähemmän. Hintojen ja niihin liittyvän kannattavuuden suhteen yhteisön tuotannonalan tilanne pysyi melko vakaana, kun todettavissa oleva kulutus lisääntyi huomattavasti. Tutkimuksesta ilmeni myös, että yhteisön tuotannonalan myyntimäärät eivät lisääntyneet samaan tahtiin todetta- vissa olevan kulutuksen kanssa. Sen sijaan hinnat pysyivät korkeina ja kannattavuus hyvänä, kun kysyntä oli voimakasta ja lisääntyvää. 152) Tutkimuksen tulosten mukaan eräiden tärkeiden tuotan- tokustannuksiin vaikuttavien tavaroiden hankintahinnat laskivat tutkimusajanjakson aikana. Rautamalmin hinta laski jopa 12 prosenttia ja rautaromun hinta jopa 40 prosenttia samalla, kun öljyn hinta laski vuoden 1970 153) Myynnin määrää, myyntihintoja ja kannattavuutta koskevassa arvioinnissa todettiin lisäksi, että nämä ta- louden tunnusluvut osoittivat tilanteen heikenneen myös suhteessa vuoden 1997 vastaaviin vuosineljänneksiin. Vuoden 1997 kolmannen neljänneksen ja tutkimusajan- jakson kolmannen neljänneksen välillä myynnin määrä laski 24 prosenttia ja myyntihinnat laskivat 6 prosenttia; neljänsien neljännesten välillä myynnin määrä laski 27 prosenttia laskivat 19 prosenttia. Kannattavuus oli tutkimusajanjakson neljännellä neljän- neksellä 15 prosenttiyksikköä heikompi kuin vuoden 1997 neljännellä neljänneksellä. ja myyntihinnat 154) Kuten jäljempänä todetaan, myyntimäärän, myyntihin- tojen ja kannattavuuden kehitystä arvioitaessa on tärkeää huomata, että asiakkaiden kanssa käytävien hintaneuvot- telujen ja laskutuksen ja toimituksen välillä on tietty viive. Erityisesti muun myynnin hintakehityksen tarkas- telussa on otettava huomioon, että esimerkiksi tutki- musajanjakson ensimmäisen neljänneksen aikana vallin- neet hinnat neuvoteltiin jo vuoden 1997 neljännen neljänneksen aikana. f) Yhteisön tuotannonalan tilanteen ja markkinoiden kehi- tyksen välinen viive 155) Kuten edellä vuosikohtaisessa tarkastelussa todettiin, yhteisön tuotannonala väitti, että sen myyntihintojen ja kannattavuuden kehitystä arvioitaessa olisi otettava huomioon, että asiakkaiden kanssa käytävien hintaneu- vottelujen ja itse myynnin välillä on tietty viive. Neuvot- telujen väitettiin käytännössä tapahtuvan ainakin neljän- nesvuotta ennen myyntitapahtumaa. 156) Tutkimuksesta on ilmennyt, että mahdollisimman tehok- kaaseen kapasiteetin käyttöön tähtäävä tuotannon suun- nittelu merkitsee viivettä tilauksen ja myynnin välillä. Viiveen todettiin olevan noin neljännesvuoden pituinen. Toisin sanoen tutkimusajanjakson ensimmäisen neljän- neksen myynti on seurausta vuoden 1997 neljännellä neljänneksellä neuvotelluista ja sovituista tilauksista. 157) Kun otettiin huomioon tämä viive, yhteisön tuotan- nonalan saamien tilausten neljännesvuosikehityksen todettiin osoittavan huomattavaa laskusuuntaa tutkimu- sajanjakson aikana. Kuten yhteisön tuotannonala väitti, tämä kielteinen kehitys on korostunutta jo tutkimusajan- jakson ensimmäisestä neljänneksestä lähtien verrattuna myyntimäärien ja tuotannon kehitykseen. Tutkimusajan- jakson toisella neljänneksellä saatujen tilausten tilaus- määrä oli 17 prosenttia vähemmän kuin ensimmäisellä 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/31 neljänneksellä. Lisäksi havaittiin, että vuoden 1997 neljännellä neljänneksellä saatiin suhteellisen paljon tilauksia, mikä näkyi toimitusten/myynnin määrässä tutkimusajanjakson ensimmäisellä neljänneksellä. 158) Nämä havainnot täsmäävät siten sen yhteisön tuotan- nonalan väitteen kanssa, että tutkimusajanjakson ensim- mäisen puoliskon suhteellisen myönteinen taloudellinen tila kuvastaa ainoastaan sitä, että tilauksia saatiin varsin paljon vuoden 1997 viimeisen neljänneksen ja tutki- musajanjakson ensimmäisen neljänneksen aikana, jolloin kysyntä oli vielä runsasta. g) Päätelmä yhteisön tuotannonalan tilanteesta tutkimusajan- jakson aikana 159) Neljännesvuosikohtaisesta tarkastelusta kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne huononi merkittävästi koko tutkimusajanjakson ajan, erityisesti sen toisella puoliskolla. Muutos huonompaan suuntaan oli niin suuri, että se ei voinut johtua edellisvuosina todetuista neljännesvuosittaisista kausivaihteluista. 160) Tässä yhteydessä todettiin erityisesti, että tutkimusajan- jakson kolmannen neljänneksen aikana kaikki vahingon osoittimet kehittyivät kielteiseen suuntaan tutkimusajan- jakson keskimääräiseen tasoon verrattuna: tuotanto laski 10 prosenttia, kapasiteetin käyttö 6 prosenttia, myynti- määrät 14 prosenttia, myyntihinnat 2,4 prosenttia ja kannattavuus 2,1 prosenttiyksikköä. 163) Yhteisön tuotannonalan tuottamien ja myymien tuot- teiden määrän todettiin kasvaneen jonkin verran vuoden 1999 alussa, kuten tietyt vientiä harjoittavat tuottajat olivat huomauttaneetkin. Olisi kuitenkin huomattava, että tuotanto- ja myyntimäärät olivat huomattavasti pienempiä kuin tutkimusajanjakson alussa ja vuonna 1997. Tältä osin tutkimus osoitti, että yhteisön tuotan- nonalan taloudellinen tilanne jatkoi heikkenemistään tutkimusajanjakson jälkeen ja että laskua oli havaitta- vissa erityisesti myyntihinnoissa ja kannattavuudessa vuoden 1999 kahden ensimmäisen neljänneksen aikana. 164) Tämä vahvisti ne kielteiset vaikutukset, joita oli tutki- musajanjakson alussa tapahtuneella massiivisella yliva- rastoinnilla ja sillä varastojen vähentämisellä, joka alkoi tutkimusajanjakson kolmannella neljänneksellä ja jatkui, tuonnin vähenemisestä huolimatta, vuoden 1999 koko jolla tämä yhteisön ensimmäisen puoliskon. Viive, tuotannonalan kielteinen kehitys toteutui, johtui yliva- rastoinnin vaikutusten lisäksi siitä, että yhteisön tuotan- nonalan toiminta suhteessa asiakkaisiin tapahtuu myös viiveellä. Tämä käy ilmi sekä tuotannon, myynnin, hintojen ja kannattavuuden kaltaisten vahingon osoitti- mien kehittymisestä että yhteisön tuotannonalan tilaus- kannan kehityksestä. 165) Eräät osapuolet ovat väittäneet, että polkumyyntitoimen- piteiden käyttöönotto tämän menettelyn yhteydessä on tarpeetonta, koska tarkastelun kohteena oleva tuonti loppui tutkimusajanjakson jälkeen. 161) Tutkimusajanjakson neljänneksen osalta neljännen havaittu kehitys osoittaa lisäksi, että yhteisön tuotan- nonalan tilanne jatkoi heikkenemistään: tutkimusajan- jakson keskimääräiseen toimintaan verrattuna tuotanto laski 18 prosenttia, kapasiteetin käyttö 10 prosenttia, myyntimäärät 22 prosenttia ja hinnat 13 prosenttia, minkä lisäksi kannattavuus kääntyi negatiiviseksi (– 2,6 prosenttia nettoliikevaihdosta) heikentyen 15,5 prosent- tiyksikköä. 5. Tutkimusajanjakson jälkeinen kehitys 162) Kuten edellä todettiin, tutkimusajanjakson ensimmäisellä johti suhteellisen puoliskolla tapahtunut ylivarastointi myönteiseen markkinatilanteeseen, mikä näkyi siinä, että hintataso yhteisön markkinoilla oli kyseisenä ajanjak- sona hyvä. Tämän vuoksi yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli edelleen hyvä. Koska tilanne ei kuiten- kaan perimmiltään johtunut käyttäjäaloilla tapahtuneesta myönteisestä kehityksestä, vaan odotettavissa oli kehi- tyksen tietyllä viiveellä, katsottiin tarpeelliseksi vahvistaa tämä kehitys- näkymä jälkeen tapahtunutta kehitystä. tutkimusajanjakson tarkastelemalla kääntyminen kielteiseen suuntaan tuojat, ottavat erityisesti 166) Tutkimus osoitti, että tuonti erityisesti joistakin tämän menettelyn kohteena olevista maista on yleisesti saata- villa olevien tai vahvistamattomien tietojen perusteella arvioituna vähentynyt tutkimusajanjakson alun jälkeen. Tämä ei kuitenkaan ole mitenkään epätavallista polku- myyntitutkimusten yhteydessä, koska markkinoiden eri toimijat, toiminnassaan huomioon sen seikan, että tämän kaltaiset tutkimukset edellyttävät markkinoiden harkittua arviointia, koska ne johtaa polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönot- voivat toon. Markkinatoimijoiden reaktio voi olla enemmän tai vähemmän saattaa kuitenkin rajoittua vain tiettyyn ajanjaksoon ja polku- myynnin käyttöönotosta luopuminen sen johdosta antaisi vientiä harjoittaville tuottajille mahdollisuuden harjoittaa viennissään erään- laista ”jarruttelupolitiikkaa”. Tällainen tilanne aiheuttaisi runsaasti häiriöitä minkä tahansa tuotteen markkinoilla yhteisössä, eikä mainittua syytä voida näissä oloissa käyttää perusteena polkumyyntitoimenpiteiden käyt- töönotosta luopumiselle. toimenpiteiden väheneminen vastaisten Tuonnin selvä. 167) Lopuksi on myös väitetty, että tutkimusajanjaksoon keskittynyt runsas tuonti oli vain lyhytaikainen ilmiö. Yhteisön markkinahinnat ovat sen jälkeen kohonneet tasolle, joka takaa yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen nopean elpymisen. L 31/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 168) Olisi huomattava, että suoritetun yksityiskohtaisen tarkastelun mukaan yhteisön tuotannonalan hinnat laskivat edelleen ja päätyivät erittäin alhaiselle tasolle vuoden 1999 kahden ensimmäisen neljänneksen aikana. Hintojen laskun vuoksi yhteisön tuotannonala kärsi merkittäviä taloudellisia tappioita huomattavan pitkän ajanjakson ajan. 6. Vahinkoa koskeva päätelmä yhteisön tuotannonalan 169) Yhteisön tuotannonalan tilannetta vuoden 1995 ja tutki- musajanjakson välillä koskeva vuosikohtainen tarkastelu osoitti, että kehitys oli monessa suhteessa kielteistä. Lisäksi neljännesvuosikohtaisesta tarkastelusta kävi ilmi, että tilanne huononi merkittävästi koko tutkimusajanjakson ajan. Kun otetaan huomioon ylitarjontaan ja tilausten ja toimitusten väliseen viiveeseen liittyvät yhteisön markki- noiden erityispiirteet, tämän kehityksen voidaan sanoa olleen tyypillistä yhteisön tuotannonalan taloudelliselle tilanteelle koko tutkimusajanjakson ajan, toisin kuin eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät. taloudellinen jatkui 170) Tutkimus on myös osoittanut, että tämä kielteinen kehitys tutkimusajanjakson ja jopa voimistui jälkeen, mikä on erityisen merkittävää, kun otetaan huomioon yhteisön markkinoiden tilanne ja toiminta- tavat. Muutoksen huonompaan suuntaan on todettu olleen niin suuri, että se ei voinut johtua edellisvuosina todetuista neljännesvuosittaisista kausivaihteluista. 171) Tiivistäen voidaan todeta, ja että neljännellä neljänneksellä tutkimusajanjakson kolmannella kaikki vahingon osoittimet kehittyivät kielteiseen suuntaan tutkimusajanjakson keskimääräiseen tasoon verrattuna: tuotanto laski kolmannella neljänneksellä 10 prosenttia ja neljännellä neljänneksellä 18 prosenttia, kapasiteetin käyttö vastaavasti 6 ja 10 prosenttia, myyntimäärät 14 ja 22 prosenttia, myyntihintojen taso sovittiin 2,4 ja 13 prosenttia tutkimusajanjakson keskihintoja alhaisem- maksi ja kannattavuus heikkeni 2,1 ja 15,5 prosenttiyk- siköllä. 172) että nämä talouskehityksen Samoin voitiin todeta, tunnusluvut tilanteen heikenneen myös osoittivat suhteessa vuoden 1997 vastaaviin vuosineljänneksiin. Tutkimusajanjakson kolmas ja neljäs neljännes verrat- tuna vuoden 1997 kolmanteen ja neljänteen neljännek- seen: tuotanto laski 20 prosenttia (kolmas neljännes) ja 11 prosenttia (neljäs neljännes), kapasiteetin käyttö 12 ja 18 prosenttia ja myyntihinnat 6 ja 19 prosenttia; toiminta oli kannattavaa sekä vuonna 1997 että tutki- musajanjaksona, mutta tulos oli tutkimusajanjakson viimeisellä neljänneksellä 15 prosenttiyksikköä heikompi kuin vuoden 1997 viimeisellä neljänneksellä. Tutkimus- ajanjakson jälkeisten kahden vuosineljänneksen kehitys vahvisti kaikki nämä kehityssuunnat. 173) Tutkimus osoitti myös, että kehitys olisi ollut vieläkin kielteisempää ilman sellaista erityismyyntiä kuin pitkäai- kaisiin sopimuksiin perustuva myynti tai peitattujen kelojen myynti, joihin tarkasteltavana olevalla tuonnilla on vähemmän vaikutusta. Yhteisön tuotannonalan tutkimusajanjakson viimeisen neljänneksen saamien, toimituksia koskevien tilausten määrä oli 31 prosenttia pienempi kuin tutkimusajanjakson ensimmäisellä neljän- neksellä tavaroita koskevien tilausten määrä. toimitettavia 174) Vuosikohtainen tarkastelu osoitti toisaalta, että keski- määräinen voitto kasvoi vuodesta 1997 tutkimusajanjak- soon päätyen 12,9 prosenttiin. Voiton määrä ja myynti- hinnat pysyivät vakaina tutkimusajanjakson ensim- mäisten neljännesten aikana. 175) Näiden tulosten perusteella saattaisi ensi näkemältä vaikuttaa siltä, että vahinkoa ei ole aiheutunut, mutta tutkimus on osoittanut, että tulokset johtuvat tutkimus- ajanjakson ensimmäisen puoliskon korkeasta todetta- vissa olevasta kulutuksesta, joka ei kuitenkaan vastannut todellista kulutusta. Tämän seurauksena yhteisön tuotan- nonalan (jonka myynti ei kehittynyt ylivarastointia vastaavasti) hinnat ja voitot pysyivät vakaina, mutta heikkenivät väistämättä myöhemmin, koska kyseiseen merkittävään todettavissa olevaan kulutukseen ei liit- tynyt vastaavaa todellista kulutusta. Tutkimusajanjakson toisella puoliskolla todettavissa oleva kulutus romahti, kun kerätyt valtavat varastot otettiin käyttöön, mikä puolestaan johti hintojen ja voittojen merkittävään laskuun. että ne olivat rajoittuneet välitöntä 176) Yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen kehitty- mistä vuoden 1999 kahden ensimmäisen neljänneksen aikana koskeva myöhempi tarkastelu vahvisti, että nämä tutkimus- kielteiset kehityssuunnat eivät ajanjaksoon ja seurausta tutkimusajanjakson kehityksestä. Tuotanto- ja myynti- määrät tosin kasvoivat jonkin verran tutkimusajanjakson jälkimmäiseen puoliskoon verrattuna, mutta myynti- edelleen. On hinnat huomattava, ja tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tutkimusajan- jakson jälkeistä ajanjaksoa koskevat tiedot voidaan ottaa huomioon erityisesti silloin, kun halutaan todeta, jatku- vatko tutkimusajanjaksona todetut kehityssuunnat. kannattavuus heikkenivät peruspäätöksen säännösten että ja sekä välillä 177) Ottaen huomioon edellä selostetun kehityksen yhteisön tuotannonalan tilanteessa vuoden 1995 ja tutkimusajan- jakson tutkimusajanjaksona erityisesti komissio päättelee, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut tutkimusajanjaksona vahinkoa. Oli väitetty, että talouden tunnusluvut, jotka osoittivat, että vahinkoa ei ollut aiheutunut, pääosin mitätöivät vahinkoon viittaa- vien tunnuslukujen merkityksen, mutta edellä selostettu yksityiskohtainen tutkimus osoitti, että kaikki talouden tunnusluvut ja myynti- ja erityisesti voittomarginaalit hinnat olivat kehittyneet kielteiseen suuntaan muutaman kuukauden viiveellä. Aiheutunut vahinko on niin suuri, että sitä voidaan pitää merkittävänä peruspäätöksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti. 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/33 F. SYY-YHTEYS 1. Johdanto 178) Tämän tarkastelun yhteydessä olisi muistettava, että asianomainen tuote on erittäin altis hintavaihteluille. Lisäksi tuotteen markkinoilla on, kuten edellä seloste- tusta käy ilmi, useita ominaispiirteitä: yhteisön tuotan- nonalalla ja tietyillä käyttäjäyrityksillä on pitkäaikainen yhteistyösuhde, tuotannon järjestelyjen ja suunnittelun vuoksi tilauksen ja toimituksen välillä on tietty viive, ja yhteisön tuotannonalalla on enemmän toimintaa tietyillä markkinasegmenteillä kuin asianomaisilla vientiä harjoit- tavilla tuottajilla. Nämä ominaispiirteet eivät kuitenkaan saata kyseenalaiseksi sitä tosiasiaa, että yhteisön tuotan- nonalan valmistamat ja myymät tuotteet ja tarkastelta- vina olevista maista tuodut tuotteet ovat samankaltaisia tuotteita. Kyse on vain siitä, että tietyt myyntikanavat ja tuotetyypit ovat muita altteimpia asianomaisen tuonnin aiheuttaman kilpailun vaikutuksille. polkumyynnillä 179) Yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syitä koskevien päätelmien tekemiseksi komissio tarkasteli asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin vaikutuksia. Samalla tarkasteltiin myös muita tiedossa olevia tekijöitä ja niiden mahdollisia vaikutuksia tuotannonalan tilanteeseen. Näin pyrittiin varmistamaan, että muiden tekijöiden kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttama vahinko tulisi todetuksi, eikä sen johtuneen kyseisestä tuonnista. katsottaisi 180) Muut ylitarjonta tarkastellut tekijät olivat seuraavat: kulutuksen kehitys, yhteisön markkinoilla, muista kolmansista maista yhteisöön tuotujen kuumavalssat- tujen kelojen vaikutus, yhteisön tuotannonalan määri- telmän tuottajien jätettyjen toiminta, yhteisön tuotannonalan vientitulos ja teräsalan yleismaailmallinen tilanne. ulkopuolelle yhteisön 2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset a) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän ja tuotteiden varastoinnin vaikutukset 181) Tutkimus osoitti, että kyseinen tuonti lisääntyi merkittä- västi erityisesti vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson väli- senä aikana. Kun yhteisön markkinoille tuotiin vuonna 1995 vain 0,65 miljoonaa tonnia kuumavalssattuja keloja asianomaisista maista, mikä vastaa 17 prosenttia kokonaistuonnista, määrä kasvoi 0,88 miljoonaan tonniin vuonna 1997. Vuosien 1995 ja 1997 välillä asianomaisista maista kuumavalssattujen kelojen määrän kasvu rajoittui 0,2 miljoonaan tonniin. Tutkimusajanjaksona tapahtuvan tuonnin määrä nousi 2,1 miljoonaan tonniin ja kyseinen tuonti kattoi 45 prosenttia kaikesta tuonnista, mikä polkumyynnillä tuotujen tarkoittaa sitä, että tarkastelujakson kokonaiskasvu oli 229 prosenttia. 182) Näin ollen tuonti lisääntyi erityisen merkittävästi vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja erityisesti kahdella ensimmäisellä vuosineljänneksellä. Tutkimus osoitti, että yhteisön markkinoille tuotiin kyseisten kuuden kuukauden aikana yli 1,3 miljoonaa tonnia tarkasteltavana olevaa tuotetta. Tämä on yli kolme kertaa enemmän kuin vuoden 1997 toisella puoliskolla tuotu määrä. Kyseinen tuonti lisääntyi vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 143 prosenttia ja samalla asianomaisten maiden markkinaosuus enemmän kuin kaksinkertaistui kasvaen 6,3 prosenttiyksiköllä. 183) Vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä yhteisön kulutus kasvoi 9 prosenttia, mutta yhteisön tuotan- nonalan myynnin määrä lisääntyi vain 1 prosentin, mistä syystä se menetti 3,7 prosenttiyksikköä markkina- osuudestaan. 184) Tuonnin voimakas kasvu vuoden 1997 ja tutkimusajan- jakson välillä osuu ajallisesti yksiin yhteisön tuotan- nonalan tilanteen heikkenemisen kanssa. Tuotanto väheni 9 prosenttia ja myynti 12 prosenttia. Markkina- osuus pieneni 6,6 prosenttiyksiköllä ja tilausten määrä väheni 17 prosenttia. 185) Lisäksi kun tuontimäärien kehittymistä tarkastellaan yhdessä aiemmin selostetun todettavissa olevan kulu- tuksen kehityksen kanssa, voidaan todeta, että kyseiset polkumyynnillä tuodut tuotteet käytettiin lähinnä varas- tojen kasvattamiseen, mistä syystä ne lisäsivät todetta- vissa olevaa kulutusta tutkimusajanjakson kahden ensim- mäisen neljänneksen aikana samalla, kun yhteisön tuotannonalan myynti väheni heti tutkimusajanjakson alusta alkaen. yhteisön tuotannonalalta 186) Tutkimus osoitti, että asianomaisista vientiä harjoitta- vista tuottajista poiketen yhteisön tuotannonalan myynti kauppiaille ei ole kovin suurta. Tietyt suuret toimijat tilasivat vain vähän tai eivät lainkaan kuumavalssattuja keloja tutkimusajanjakson kolmannen ja neljännen neljänneksen aikana. Tämä johti merkittävään myynnin laskuun, joka alkoi tutkimusajan- jakson kolmannella neljänneksellä (– 28 %) ja jatkui neljännellä neljänneksellä (– 12 %). Tällä puolestaan oli huomattavan kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan hintoihin tutkimusajanjakson kahdella viimeisellä neljänneksellä. kannattavuuteen ja 187) Kun tätä kehitystä arvioidaan, on otettava huomioon, että yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni erityisen selvästi ja nopeasti niiden myyntikanavien ja tuotetyyp- pien osalta, jotka kuuluvat vientiä harjoittavien tuotta- jien pääasialliseen toiminta-alueeseen. Nämä tuottajat eivät käytä kovin aktiivisesti myyntikanavia, joiden kautta tehdään pitkäaikaisia myyntisopimuksia. Yhteisön L 31/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 tuotannonala on menestynyt suhteellisesti paremmin tämän tyyppisessä myynnissä kuin niillä myynnin osa- alueilla, joilla kilpailu tuontituotteiden kanssa on kovempaa. Edellä on myös osoitettu, että yhteisön tuotannonalan myynti on koko tutkimusajanjakson ajan kehittynyt erittäin kielteiseen suuntaan mustien kelojen osalta, joiden osuus asianomaisesta tuonnista on noin 90 prosenttia. b) Tuonnin hintatason vaikutukset ja teräsmarkkinoiden toiminta 188) Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan tilanne pysyi vakaana hintojen ja siten myös kokonaiskannatta- vuuden osalta tutkimusajanjakson kahden ensimmäisen neljänneksen aikana, asianomaisista maista vaikka tulevan tuonnin hinnat laskivat koko tutkimusajanjakson ajan. Tutkimuksen mukaan yhteisön tuotannonalan hintojen ja voittojen kehitykseen vaikuttivat toisaalta markkinoiden yleiset toimintatavat, joista johtuen asiak- kaiden tekemien tilausten ja niiden perusteella tapahtu- vien toimitusten välillä on tietty viive, ja toisaalta varas- tojen kehittyminen ja näin ollen todettavissa oleva kulutus tutkimusajanjaksona. 189) Markkinoiden yleisen toiminnan osalta todettiin, että kun otetaan huomioon tilausten ja toimitusten välinen viive (yksi vuosineljännes), yhteisön tuotannonalan tilan- teen tutkimusajanjakson ensimmäisen neljänneksen aikana voidaan sanoa pohjimmiltaan heijastaneen niiden tilausten määrää, jotka saatiin vuoden 1997 viimeisellä neljänneksellä, jolloin tuonti alkoi lisääntyä. 190) Todettavissa olevan kulutuksen kehittymisen osalta todettiin, että yhteisön markkinoiden tilanne yleensä ja erityisesti yhteisön tuotannonalan tilanne tutkimusajan- jakson ensimmäisellä neljänneksellä oli sopusoinnussa samaan aikaan tapahtuneen varastojen ja siten myös todettavissa olevan kulutuksen voimakkaan kasvun kanssa. Sen ansiosta hinnat ja voitot pysyivät korkeina, vaikka tuonti lisääntyi samanaikaisesti. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen oli näin ollen suurin siinä vaiheessa, kun kävi selväksi, että varastojen ja siten todettavissa olevan kulutuksen kasvu ei vastannut todel- lisen kulutuksen kasvua. Kun kuumavalssattujen kelojen tutkimusajanjakson kysyntä heikkeni merkittävästi laskivat 17 lopussa, yhteisön tuotannonalan hinnat prosenttia ja kannattavuus kääntyi negatiiviseksi. 191) Valituksen tekijä väitti, että vientiä harjoittavat tuottajat harjoittivat vuoden 1997 lopussa ja koko tutkimusajan- jakson ajan järjestelmällistä hinnanalennuspolitiikkaa ja myivät kyseistä tuotetta jatkuvasti halvemmalla kuin yhteisön tuotannonala. Tämä nopeutti myyntihintojen laskua yhteisön markkinoilla kyseisenä aikana. 192) Tutkimuksessa kävi laskivat hintojaan todellakin ilmi, että vientiä harjoittavat tuot- tajat vuoden 1997 viimeisen neljänneksen aikana, kun taas yhteisön tuotan- nonala pyrki pitämään hintansa ennallaan vuoden 1998 kesäkuuhun saakka. Heinäkuussa 1998 yhteisön tuotan- jotka nonala laski myyntihintojaan. Sen myyntihinnat, olivat yli 300 ecua tonnilta tammikuussa 1998, laskivat joulukuuhun 1998 mennessä noin 250 ecuun tonnilta. kyseisen tuottajat jatkoivat 193) Tämä hintojen voimakas lasku selittyy sillä, että vientiä harjoittavat tuotteen myymistä yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisempaan hintaan koko tutkimusajanjakson ajan. Olisi huomat- tava, että hinnan alittavuus oli vähäisempää tutkimus- ajanjakson alussa ja muuttui sitten yhä merkittäväm- mäksi tutkimusajanjakson kuluessa. Yhteisön tuotanno- nalan oli tutkimusajanjakson puolivälin jälkeen ryhdyt- alentamaan hintojaan pystyäkseen jatkamaan tävä toimintaansa markkinoilla. 194) Tältä osin on huomattava, että teräs on tärkeä perushyö- dyke ja että kuumavalssattujen kelojen perusviitehinta julkaistaan päivittäin alan sanomalehdissä ja kaikki markkinoilla toimivat sen hyvin. Yhteisön tuntevat tuotannonalan tuottamat ja myymät tuotteet ja asian- omaisista maista tuotavat tuotteet ovat erittäin alttiita hintavaihteluille ja niiden hinnassa tapahtuvat muutokset leviävät nopeasti koko markkinoiden tietoon. Edellä selostetun perusteella voidaan siten todeta tutki- muksen osoittaneen, että tarkasteltavana oleva tuonti on syynä yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen. c) Päätelmä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuk- sista 195) Yhteisön markkinoille tuotiin erittäin lyhyen ajan kuluessa polkumyynnillä suuria määriä kyseistä tuotetta, minkä katsotaan painaneen hintoja alaspäin ja johtaneen yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden pienenemi- seen. Tuonnin suuren määrän vuoksi tietyt suuret yhtei- sössä toimivat käyttäjät pystyivät keräämään varastoja, millä oli kielteisiä vaikutuksia yhteisön tuotannonalan kanssa käytyihin hintaneuvotteluihin jo tutkimusajan- jakson toisen neljänneksen aikana, minkä lisäksi se pidensi sitä ajanjaksoa, jonka aikana kyseinen tuonti vaikutti hintoja alentavasti. Lisäksi markkinoiden yleinen että yhteisön markkinoilla avoimuus toimivat käyttäjät ja ostajat huomasivat nopeasti vientiä harjoittavien tuottajien harjoittaman alennushintapoli- tiikan. Tämä nopeutti myyntihintojen laskua, mikä puolestaan vaikutti haitallisesti yhteisön tuotannonalan markkinaosuuteen ja kannattavuuteen. aiheutti sen, 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/35 196) Näin ollen päätellään, että halvat, polkumyynnillä tuodut tuotteet vaikuttivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen ja siten kyseiselle tuotannon- alalle tutkimusajanjaksona aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. 202) Tutkimuksen voidaan siten todeta osoittaneen, että polkumyynnillä tapahtuva tuonti lisääntyi merkittävästi (markkinaosuudella mitattuna tuonti enemmän kuin kaksinkertaistui) tutkimusajanjakson aikana, kun taas yhteisön tuotannonalan myynti ja tuotanto väheni, mikä johti markkinaosuuden menetyksiin. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisääntyminen vaikutti siten suuresti ylitarjontatilanteen syntymiseen. 3. Muiden tekijöiden vaikutus a) Kulutuksen kehittyminen c) Kuumavalssattujen kelojen tuonti muista kolmansista maista 197) Yhteisön markkinoiden todettavissa oleva kulutus kasvoi tarkastelujakson aikana 9 prosenttia. Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä todettavissa oleva kulutus kasvoi 0,4 prosenttia. 203) Tämän tutkimuksen kohteena olevien maiden lisäksi myös muut maat keloja veivät yhteisön markkinoille. Suurimpia viejiä tutkimusajan- jakson aikana olivat Venäjä, Slovakia, Romania, Unkari, Etelä-Korea ja Indonesia. kuumavalssattuja 198) Koska kulutus siten kehittyi koko ajan myönteiseen suuntaan vuoden 1996 jälkeen, sen ei voida katsoa vaikuttaneen yhteisön tuotannonalalle tutkimusajanjak- sona aiheutuneeseen vahinkoon. b) Ylitarjonta yhteisön markkinoilla 199) Tietyt vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että yhteisön markkinoilla oli ylitarjontaa tutkimusajanjakson alussa. Näiden tuottajien mukaan yhteisön tuotannonala lisäsi koko ajan toimituksiaan markkinoille, mistä syystä se oli päävastuussa ylitarjonnasta. Ne väittivät tämän vuoksi, että yhteisön tuottajien suurista toimituksista johtuva korkea kapasiteetin käyttöaste teki mahdottomaksi kaikki väitteet siitä, että asianomaisista maista peräisin oleva tuonti olisi aiheuttanut vahinkoa. 200) Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson todettavissa olevan kulutuksen yksityiskohtainen vertaileva tarkastelu osoitti, että todettavissa oleva kulutus oli tutkimusajanjakson kahden ensimmäisen neljänneksen aikana 1,4 miljoonaa tonnia suurempi kuin vastaavana aikana vuonna 1997. Tämän vertailun yhteydessä olisi otettava huomioon, että tutkimusajanjakson kahden ensimmäisen neljän- neksen aikana asianomaisista maista tuotiin polkumyyn- nillä yhteisöön 1,3 miljoonaa tonnia kuumavalssattuja keloja, kun tuonnin määrä vastaavana aikana vuonna 1997 oli noin 0,3 miljoonaa tonnia. Tuonnin määrä oli siten miljoona tonnia suurempi tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla. 204) tulleensa Eräät vientiä harjoittavat asiattomasti syrjityiksi suhteessa joihinkin muihin edellä mainituista kolmansista maista, jotka jätettiin tutki- muksen ulkopuolelle. tuottajat väittivät 205) Tältä osin on huomattava, että edellä mainittujen kolmansien maiden osalta ei ole tehty valitusta, minkä vuoksi polkumyynnistä ja vahingosta ei ole saatu sellaista alustavaa näyttöä, joka oikeuttaisi panemaan vireille niitä koskevan polkumyyntitutkimuksen. Tutki- muksen kuluessa ei myöskään ole saatu näyttöä siitä, että näiden kolmansien maiden viennissä esiintyisi vahingollisia polkumyyntikäytäntöjä, joten syrjintää koskeva väite on perusteeton. 206) Muiden kolmansien maiden osuus asianomaisen tuot- teen kokonaistuonnista yhteisön markkinoille pieneni tarkastelujaksolla, vaikka pysyikin edelleen merkittävänä. Tuonnin määrä väheni vuonna 1995 todetusta 3,1 miljoonasta tonnista 2,6 miljoonaan tonniin tutkimus- ajanjaksona, mikä vastaa 17 prosentin vähennystä. Tämän tuonnin osuus kokonaistuonnista oli 83 prosenttia vuonna 1995 mutta vain 55 prosenttia tutki- musajanjaksona. Muiden kolmansien maiden osuus yhteisön markkinoista pieneni siten 22 prosentilla tarkastelujakson aikana. 207) Muista kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden tuontihinnat noudattivat yhteisön markkinoilla vallit- sevaa yleistä laskusuuntausta ja alenivat 9 prosenttia. 201) Lisäksi on muistettava, että kauppiaat kasvattivat merkit- tävästi varastojaan tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla, mikä myötävaikutti yhteisön markkinoiden ylitarjontatilanteeseen. Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonala ei myy asianomaista tuotetta kovin aktiivi- sesti kauppiaille, kun taas vientiä harjoittavat tuottajat myivät merkittäviä määriä kauppiaiden välityksellä. Näin ollen kauppiaiden tutkimusajanjaksona varastoimat tuot- teet eivät olleet peräisin yhteisön tuotannonalalta. 208) Edellä selostettujen tosiasioiden ja huomioiden perus- teella todettiin, että tuonti muista kolmansista maista yhteisön markkinoille jatkui ja oli edelleen merkittävää tarkastelujakson aikana. Kävi kuitenkin myös ilmi, että samalla kun yhteisön tuotannonalan tilanne vain heik- keni entisestään, erityisesti vuoden 1997 ja tutkimus- ajanjakson välillä, tarkasteltavana olevan tuonnin lisään- tyessä voimakkaasti, tuonti muista kolmansista maista lisääntyi erittäin vähän. L 31/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 209) Näin ollen eräiden vientiä harjoittavien tuottajien väitettä siitä, että kuumavalssattujen kelojen tuonti muista kolmansista maista olisi syynä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, ei voida ottaa huomioon. d) Yhteisön muut tuottajat 210) Yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle jätet- tyjen yhteisön tuottajien osuus yhteisön kokonaistuotan- nosta oli tutkimusajanjakson aikana 35 prosenttia. 211) Muiden kuumavalssattuja keloja valmistavien yhteisön tuottajien tilanne vastasi käytettävissä olevien tietojen mukaan tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan tilan- netta. Tutkimusajanjakson aikana niiden myynnin määrä kasvoi viisi prosenttia, mikä on vähemmän kuin kulu- tuksessa kasvu. Niiden markkinaosuus pieneni siten neljä prosenttia. Lisäksi myös nämä tuot- tajat kärsivät hintojen alenemisesta, kuten myynnin arvon kuuden prosentin lasku osoittaa, ja niiden myynti- hinnat olivat samantasoisia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. tapahtunut 212) Näin ollen yhteisön muiden tuottajien vaikutus yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen oli vähäinen. e) Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta 213) Tietyt vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkeneminen johtui sen vien- titoiminnan vähenemisestä tarkastelujakson aikana. 214) Tutkimus osoitti, että kolmansien maihin vietäviksi myytyjen tuotteiden määrä väheni 536 000 tonnia vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä ja 299 000 tonnia vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä. Nämä määrät merkitsevät 4,8 prosentin ja 2,9 prosentin vähennystä yhteisön tuotannonalan kokonaismyyntiin. Tämän vuoksi komissio ei voi sulkea pois sitä mahdolli- suutta, että tämä vientimyynnin lasku on vaikuttanut yhteisön tuotannonalan yleiseen taloudelliseen tilantee- seen. On kuitenkin muistettava, että tämä tutkimus rajat- tiin koskemaan yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta siltä osin kuin se liittyy yhteisön vapaisiin markkinoihin. Näin ollen yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko on osoitettu yhteisön markkinoita koskevien tunnuslukujen perusteella. Vientimyynnissä veloitetuilla hinnoilla ja siitä saaduilla tuloilla ei siten jätettiin ollut vahinkoa koskevan tarkastelun ulkopuolelle. asian kannalta merkitystä, joten ne f) Yhteisön tuotannonalan etusijalle asettamat toimitukset kytkösmarkkinoille 215) Tietyt yhteisön markkinoilla toimivat ilmoittivat, olevan tuotteen käyttäjät tarkasteltavana että yhteisön jotka oli tuotannonala oli yrittänyt lisätä toimintansa integrointia tarkastelujakson aikana. Väitteiden mukaan yhteisön tuotannonala oli vuoden 1997 lopussa antanut etusijan toimitukselle, tarkoitettu kytkösmarkkinoilla toimiville etuyhteydessä oleville osapuolille, minkä tuloksena vapailla markkinoilla toimivien riippumatto- mien käyttäjien oli ollut pakko hankkia tuotetta yhteisön ulkopuolelta. Tämän vuoksi tuonnin kehittyminen ei ollut voinut aiheuttaa vahinkoa. 216) Komissio totesi, että myynti sekä etuyhteydessä oleville että etuyhteydettömille asiakkaille väheni vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Se, että kytkös- markkinoille tarkoitetut toimitukset noudattivat samaa kehityssuuntaa, osoittaa, että tuotantokapasiteettia oli vielä käytettävissä. Tämä myynnin määrän lasku osoitti, että asianomaisen tuotteen tarjonta markkinoilla ei ollut riittämätöntä tavalla, joka olisi voinut johtaa etuyhtey- dettömille osapuolille myydyn määrän vähenemiseen. g) Teräsalan yleismaailmallinen tilanne 217) Useat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että yhteisön tuotannonalan tilanteeseen etenkin tutkimusajanjakson toisella puoliskolla vaikutti suuresti se, että terästeolli- suuden tilanne heikkeni kaikkialla maailmassa. 218) Käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että tutkimusajan- jakson aikana oli meneillään yleismaailmallinen lasku- suhdanne. Myyntihinnat Japa- todettiin Etelä-Koreassa. Myyntihintojen nissa kuitenkin olleen Yhdysvalloissa 15 prosenttia, Japanissa 24 prosenttia ja Etelä-Koreassa 7 prosenttia korkeampia tutkimusajanjakson lopussa kuin yhteisössä. laskivat Yhdysvalloissa, ja 219) Yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkene- minen tarkastelujaksolla ei näin ollen voi johtua te- räsalan yleismaailmallisesta tilanteesta eikä erityisesti tilanteesta Kaakkois-Aasiassa. 4. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä 220) Edellä selostettu tarkastelu viittaa siihen, että asianomai- sista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi myös muut tekijät ovat saattaneet osaltaan vaikuttaa yhteisön tuotannonalan vaikeaan tilanteeseen tutkimus- ajanjakson aikana. Tutkimus on kuitenkin osoittanut, että tuonnin äkillisellä kasvulla, hintojen laskulla ja vientiä harjoittavien tuottajien soveltamalla alihinnoitte- lulla oli merkittävä kielteinen vaikutus yhteisön tuotan- nonalan tilanteeseen. Tästä että kyseinen tuonti on erikseen tarkasteltuna aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. syystä päätellään, 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/37 G. YHTEISÖN ETU 1. Alustavat huomiot 221) Polkumyyntitoimenpiteiden tarkoituksena on yhteisön tuotannonalaan vahingollisesti vaikuttavien, hyvän kaup- patavan vastaisten käytäntöjen korjaaminen ja tehok- kaan kilpailun palauttaminen yhteisön markkinoille. Polkumyynnin sekä vahingon ja sen syiden lisäksi komissio tutki, oliko olemassa sellaisia pakottavia syitä, joiden vuoksi olisi pääteltävä, toimenpiteiden käyttöönotto ei ole yhteisön edun mukaista. Mahdolli- sesti käyttöön otettavien toimenpiteiden vaikutuksia kaikkiin tämän menettelyn soveltamisalaan kuuluviin osapuolien sekä toimenpiteiden käyttöönoton tai niiden käyttöönotosta luopumisen seurauksia tarkasteltiin tästä syystä peruspäätöksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä olevien todisteiden pohjalta. että 2. Yhteisön tuotannonalan etu 222) Tehokkaan kilpailun edellytysten palauttaminen on yhteisön tuotannonalan edun mukaista, kun kyse on halpatuonnin aiheuttamasta vahingollisesta polkumyyn- nistä. 223) Tutkimus on osoittanut, että yhteisön kuumavalssattujen kelojen markkinoille oli kuvaavaa se, että siellä oli tarkasteltavina olevista maista peräisin olevia tuotteita, joita myytiin halvemmalla kuin yhteisön tuotannonalan tuotteita. Tästä johtuva vahinko oli hallittavissa niin kauan kuin tuontimäärät olivat vähäisiä. Polkumyynnillä yhteisön markkinoilla tuotujen kuitenkin kasvoi äkkiä voimakkaasti erittäin lyhyen ajan kuluessa aiheutti tutkimusajanjakson aikana, mikä hintojen laskun, jolla puolestaan oli merkittävä vaikutus Tämä yhteisön joten heikensi vakavasti yhteisön tuotannonalan tilaa, tilanteen korjaaminen on sen edun mukaista. rahoitustilanteeseen. tuotteiden määrä tuotannonalan toimivat ryhtyivät 224) Tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonala ja muut yhtei- huomattaviin tuottajat sössä toiminnan järkiperäistämis- ja rakenneuudistustoimiin, jotka ovat yhä käynnissä. Näiden toimien toteuttaminen on tärkeää teräsmarkkinoiden globaalistumisen vuoksi. Nämä yhteisön tuotannonalan maailmanlaajuisia mark- kinoita silmällä pitäen toteuttamat toimet osoittavat sen olevan sopeutumis- ja kilpailukykyinen sekä elinkel- poinen. 225) Jos polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön, alan työllisyys, joka parani tarkastelujakson aikana, voitaisiin turvata ja työpaikkojen määrää mahdollisesti jopa lisätä kulutuksen kehityksestä riippuen. Tutkimuksen tulokset osoittavat, että yhteisön tuotannonalan myynti vähentyi merkittävästi ja sen hinnat laskivat erityisesti tutkimus- ajanjakson loppupuolella. Ehdotetut polkumyyntitullit, joiden suuruus painotettuna keskiarvona ilmaistuna on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta noin 8 prosenttia, tarjonnevat yhteisön tuotan- nonalalle tilaisuuden toipua vahinkoa aiheuttaneesta tilanteesta joko nostamalla hintojaan ja/tai kasvattamalla myyntimääriään. 226) Kun otetaan huomioon yhteisön tuotannonalan vuosien 1996 ja 1997 riittämätön kannattavuus ja sen tutki- musajanjaksona kärsimä merkittävä vahinko, on erittäin todennäköistä, että sen rahoitustilanne heikkenee enti- sestään, jos toimenpiteisiin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ei ryhdytä. Tilanne saattaa lopulta johtaa tuotannon supistuksiin tai tiettyjen tehtaiden sulkemiseen ja on näin ollen uhka yhteisön työllisyydelle. 3. Käyttäjien ja muiden vastaavien yhteisön yritysten etu 227) Arvioidakseen toimenpiteiden käyttöönoton tai niiden käyttöönotosta luopumisen vaikutuksia tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiin komissio lähetti kyselylomak- tiedossa oleville yhteisön markkinoilla toimiville keet käyttäjäyrityksille. Erään suuren käyttäjäyrityksen toimi- tiloihin tehtiin tarkastuskäynti sen toimittamien tietojen todentamiseksi. Seuraavat päätelmät perustuvat käyttä- jäyrityksiltä saatuihin vastauksiin. 228) Käyttäjäyritysten todettiin itse tuoneen yhteisöön 40 prosenttia asianomaisista maista tuotujen kuumavalssat- tujen kelojen kokonaismäärästä. Niillä on 4 000 työnte- kijää yhteisössä. 229) Käyttäjät väittivät, että jos polkumyyntitoimenpiteet otettaisiin käyttöön, ne eivät enää voisi valita hankinta- lähteitään, ja ne pelkäsivät tulevansa täysin riippuvaisiksi yhteisön tuottajien suopeudesta. Näillä tuottajilla väitet- tiin erityisesti olevan laajat kytkösmarkkinat, joille niiden oli toimitettava tuotteitaan, minkä lisäksi niiden hallussa oli väitteiden mukaan jo 75 prosenttia yhteisön vapaista markkinoista. Käyttäjät muistuttivat, että yhteisön tuot- tajien kytkösmarkkinoille myymät tuotteet ja suuri osa niiden myynnistä vapailla markkinoilla oli suunnattu tuottajiin etuyhteydessä oleville yrityksille, joiden jatkoja- lostamat tuotteet kilpailivat suoraan käyttäjien omien tuotteiden kanssa. Kyseiset käyttäjät totesivat myös, että yhteisön tuotannonala toimitti tuotteita riippumatto- mille käyttäjille vasta, kun niihin etuyhteydessä olevien yritysten tarpeet oli täysin tyydytetty. Ne väittivät myös, että tuottajiin etuyhteydessä olevat käyttäjäyritykset ostivat jo tuotetta markkinahintaa alhaisemmin hinnoin. Näin ollen käyttäjät katsoivat, että polkumyyntitoimen- piteiden käyttöönotto antaisi yhteisön tuotannonalalle ratkaisevan ja perusteettoman kilpailuedun myöhemmän jalostusasteen tuotteiden markkinoilla, mikä ei olisi yhteisön edun mukaista. 230) Lopuksi käyttäjät väittivät, että polkumyyntitullien käyt- töönotto johtaisi todennäköisesti siihen, että riippumat- tomille ostajille ei olisi tarjolla riittävästi tavaraa, kuten oli käynyt yhteisön markkinoilla vuoden 1997 lopussa. Tällainen tilanne olisi selvästi ristiriidassa EHTY:n perus- tamissopimuksen määräysten kanssa. L 31/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 ei ole 231) On syytä huomata, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton tarkoituksena estää käyttäjiä tuomasta kuumavalssattuja keloja asianomaisista maista vaan pikemminkin varmistaa, että tuonti tapahtuu vahinkoa aiheuttamattomilla hinnoilla. Vaikka toimenpi- teet otettaisiin käyttöön, näitä tuotteita olisi aina jatkos- sakin saatavilla yhteisön markkinoilla ja näin ollen käyt- täjäyritykset voisivat edelleen valita hankintalähteensä. 232) Komission arvion mukaan 8 prosentin suuruisen paino- tetun keskimääräisen polkumyyntitullin käyttöönotto asianomaisista maista peräisin olevien kuumavalssattujen enimmillään noin 1,6 kelojen tuonnissa käyttäjäyritysten prosentin raaka-ainekustannusten kokonaismäärässä. Tämä lisäkus- tannus nostaisi kokonaistuotantokustannuksia arviolta 1,1 prosenttia, kun otetaan huomioon käytössä olevat eri hankintalähteet ja myöhemmän jalostusasteen tuot- teiden keskimääräinen arvonlisäys. korotukseen suuruiseen johtaisi 233) Tämä käyttäjäyrityksille aiheutuva tuotantokustannusten lisäys, jonka ne voivat halutessaan siirtää asiakkaittensa maksettavaksi, ei ole niin suuri, että se vaarantaisi kyseisten yritysten kannattavuuden. Tätä lisäkustannusta arvioitaessa on lisäksi otettava huomioon se myönteinen kehitys, joka on odotettavissa kuumavalssattujen kelojen markkinoilla, kun tehokkaan kilpailun edellytykset on saatu palautettua. 234) Vapailla markkinoilla asiakkailta veloittamien hintojen välillä vallitsevasta myyntihintojen tasosta voidaan todeta, että yhteisön tuotannonalan siihen etuyhteydessä olevilta asiakkailta ja etuyhteydet- ei tömiltä havaittu merkittäviä eroja. Myöskään väitettä, jonka mukaan yhteisön tuotannonala ei toimittanut kuuma- valssattuja keloja tai oli asettanut niiden toimitukset tärkeysjärjestykseen sen mukaan, mikä oli sen suhde ostajaan ottaa huomioon, koska asiasta ei ole esitetty näyttöä. Tietoon on päinvastoin tullut, että tietyt yhteisön tuotannonalan kanssa tehdyt myyntisopimukset oli peruttu. tarkastelujakson aikana, voida ei 235) 236) polkumyynnillä Edellä selostetun perusteella katsotaan, että asianomai- sista maista tuonnin vastaisten toimenpiteiden mahdolliset kielteiset vaiku- tukset käyttäjiin ovat vähäisempiä kuin ne myönteiset vaikutukset, joista kaikki muut yhteisön markkinoilla toimivat pääsevät hyötymään. tapahtuvan 4. Vaikutukset yhteisön markkinoiden kilpailutilan- teeseen Eräät osapuolet väittivät, että polkumyyntitoimenpiteet vähentäisivät kilpailua yhteisön markkinoilla edistäen näin suurten teräsyhtymien syntyä. Ne totesivat, että ja sellaiset suuret teräalan yritykset kuin British Steel Sollac olivat äskettäin kasvattaneet kokoaan fuusioitu- malla tai ostamalla toisia teräsalan yrityksiä. Nämä yhtymät kilpailevat lisäksi myöhemmän jalostusasteen tuotteiden valmistuksessa riippumattomien käyttäjien kanssa, jotka ovat lähinnä pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Tällainen keskittymiskehitys voi lopulta johtaa monien riippumattomien käyttäjäyritysten toiminnan lakkaami- seen ja siten työpaikkojen menetykseen yhteisössä. 237) Kilpailun rajoittamista koskevaa väitettä tarkasteltaessa on syytä muistaa, että vaihtoehtoisia hankintalähteitä on useita, sillä muun muassa Venäjä, Indonesia, Unkari, Romania, Etelä-Korea, Slovakia ja Brasilia vievät kuuma- valssattuja keloja yhteisöön. Lisäksi monta sataa teräspal- velukeskusta, tukkukauppaa ja kauppiasta myy asian- omaista tuotetta lähinnä pienille ja keskisuurille käyttäjä- yrityksille. Yhteisössä toimii lisäksi yhteisön tuotannon- alaan kuuluvien yritysten ohella useita muita terästä tuottavia yrityksiä, jotka sijaitsevat Suomessa, Ranskassa, Itävallassa ja Kreikassa. 238) Ehdotetut toimenpiteet eivät myöskään ole taloudelli- sesta näkökulmasta katsottuina tasoltaan sellaisia, että ne asianomaisten maiden tuotteiden pääsyn estäisivät yhteisön markkinoille, joten vaaraa kilpailun rajoittami- sesta yhteisön markkinoilla ei näyttäisi olevan. 5. Yhteisön markkinoiden riittämätön tarjonta 239) Tietyt asianomaisten maiden vientiä harjoittavat tuottajat ja yhteisössä toimivat käyttäjäyritykset väittivät, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto johtaisi tar- jonnan puutteeseen erityisesti riippumattomien käyttä- jäyritysten kannalta. Väitteen perusteluna esitettiin, että yhteisön tuotannonala ei pysty yksinään tyydyttämään yhteisön vapaiden markkinoiden koko kysyntää erityi- sesti siitä syystä, että sen kapasiteetin käyttöaste on jo tällä hetkellä korkea. 240) Eräät muut että asianomaiset osapuolet yhteisön tuotannonalan kapasiteetti ei riitä tyydyttämään vapaiden markkinoiden kysyntää edes siihen etuyhtey- dessä olevien yritysten osalta, eikä se näin ollen kykenisi kompensoimaan sitä tuonnin vähennystä, jonka polku- myyntitoimenpiteiden käyttöönotto aiheuttaisi. väittivät, 241) Tältä osin on todettava, että koska yhteisön tuottajat eivät pysty tyydyttämään vapaiden markkinoiden koko kysyntää, tuontia kolmansista maista tarvitaan jatkos- sakin ja tällainen tuonti yhteisön markkinoille tulee aina olemaan mahdollista, edellyttäen että se tapahtuu perus- päätöksen säännösten mukaisesti. 242) Yhteisön tuotannonala, muut yhteisön tuottajat ja muiden kolmansien maiden vientiä harjoittavat tuottajat voivat joka tapauksessa jatkaa kyseisen tuotteen toimit- asianomaisten tamista yhteisön markkinoille. Myös maiden vientiä harjoittavien tuottajien toimitukset yhteisön markkinoille voivat sillä ehdotetut toimenpiteet eivät ole tasoltaan sellaisia, että ne estäisivät kyseisten tuotteiden pääsyn markkinoille. jatkua, 243) Edellä selostettujen tosiasioiden ja huomioiden perus- teella todetaan, että väite, jonka mukaan polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto johtaa tarjonnan riittämättömyyteen, on perusteeton. 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/39 6. Yhteisön etua koskeva päätelmä vastaavan tuontimallin todellisen nettomyyntihinnan välistä eroa. Tämä ero ilmaistiin sitten prosentteina CIF- tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana. 244) Komissio katsoo, että polkumyyntitullien käyttöönotto on välttämätöntä, jos halutaan estää polkumyyntihintaan tapahtuvan tuonnin jatkuminen ja yhteisön tuotan- nonalan tilanteen heikkeneminen entisestään. Lisäksi polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä voidaan tässä tapauksessa palauttaa tehokkaan kilpailun edellytykset kaikkien yhteisön toimijoiden osalta. Kaikkien tämän menettelyn piiriin kuuluvien etujen tarkastelu on myös osoittanut, ettei ole olemassa sellaisia pakottavia syitä, jotka edellyttäisivät lopullisten polkumyyntitullien käyt- töönotosta luopumista. Lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotto ei näin ollen ole yhteisön edun vastaista. 2. Lopullisten tullien taso 249) Edellä esitettyjen seikkojen perusteella katsotaan, että peruspäätöksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti olisi otettava käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, joka vastaa tasoltaan todettua polkumyyntimarginaalia, mutta ei kuitenkaan ole edellä määriteltyä vahinkomarginaalia korkeampi. H. LOPULLISET TOIMENPITEET 245) Koska on tullut todetuksi, että Bulgariasta, Etelä-Afri- kasta, Intiasta, Jugoslaviasta ja Taiwanista polkumyyn- nillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle ja että pakottavia syitä toimenpiteistä luopumiseen ei ole, on syytä ottaa käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet. 1. Vahingon korjaava taso 246) Tullin tason määrittämisessä on otettu huomioon todetut polkumyyntimarginaalit sekä se tullin määrä, joka on tarpeen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman vahingon poista- miseksi: Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaa- malla hinnan alittavuuden laskemisessa määriteltyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotan- nonalan yhteisön markkinoilla myymien erityyppisten kuumavalssattujen kelojen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. 247) Vahingollisen polkumyynnin vaikutusten poistamisen edellyttämä tullin määrä antaisi yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden kattaa tuotantokustannuksensa ja saada kohtuullinen myyntituotto. Yhteisön tuotannonalan voittomarginaaliksi esittämää 12,9 prosentin osuutta liikevaihdosta (ennen veroja) pidettiin tässä yhteydessä sopivana perustana, kun otetaan huomioon pitkän aika- jonka yhteisön välin investointitarpeet tuotannonala kohtuudella voisi odottaa saavansa, jos vahingollista polkumyyntiä ei esiintyisi. ja se tuotto, 248) Vahingon korjaava taso määritettiin tämän perusteella ja ottaen huomioon yhteisön tuotetyyppikohtaisesti tuotannonalan voiton määrä siten, että kyseinen taso vastasi yhteisön tuotan- nonalan soveltaman todellisen nettomyyntihinnan ja tutkimusajanjakson aikainen 250) Rinnakkaisen Etelä-Afrikasta, Intiasta ja Taiwanista peräisin olevaa tuontia koskevan tukien vastaisen menet- telyn osalta todettakoon, että komission päätöksen N:o 1889/98/EHTY (1) 12 artiklan 1 kohdan mukaan tasoi- tustullin on vastattava tukimarginaalia, ellei vahinkomar- ginaali ole tätä alempi. 251) Mainitun päätöksen N:o 1889/98/EHTY 24 artiklan 1 kohdan ja peruspäätöksen 14 artiklan 1 kohdan mukai- sesti mihinkään tuotteeseen ei samanaikaisesti soveltaa sekä polkumyynti- että tasoitustulleja saman johtuvan tilanteen vientituesta polkumyynnistä korjaamiseksi. Koska asianomaisen tuotteen tuonnissa olisi otettava käyttöön polkumyyntitullit, on tarpeen selvittää, aiheutuvatko tuki- ja polkumyyntimarginaalit samasta tilanteesta ja jos aiheutuvat, niin missä määrin. saa tai 252) Tässä tapauksessa kaikkien tutkittujen Intiassa sovellet- tujen tukijärjestelmien on todettu olevan päätöksen N:o 1889/98/EHTY 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettua vientitukea. Tällaisina tuet vaikuttavat intia- laisten vientiä harjoittavien tuottajien vientihintoihin ja johtavat polkumyyntimarginaalien kasvuun. Määritetyt polkumyyntimarginaalit toisin sanoen koko- johtuvat naan tai osaksi vientitukien olemassaolosta. Tässä tilan- teessa ei pidetä asianmukaisena, että käyttöön otettaisiin sekä tasoitus- että polkumyyntitullit, jotka vastaisivat täysimääräisesti todettuja tuki- ja polkumyyntimarginaa- leja. Polkumyyntitulleja on tämän vuoksi Intian osalta oikaistava niiden tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien jäljellä vientitukien huomioon ottamiseksi, vaikutusta käyttöönoton tasoittavien jälkeen. tasoitustullien jotka ovat 253) Taiwanin osalta todettiin, että tutkitut järjestelmät eivät ole vientitukea. Tämän vuoksi käyttöön voidaan ottaa tullit, jotka vastaavat täysimääräisesti todettuja polku- myynti- ja tukimarginaaleja, kunhan ne eivät ylitä todet- tuja vahinkomarginaaleja. 254) Etelä-Afrikan myöntämien tukien todettiin olevan vähimmäistasoa, joten tasoitustulleja ei oteta tässä vaiheessa käyttöön. Näin ollen käyttöön otetaan vahin- komarginaaleja täysimääräisesti vastaavat polkumyynti- tullit, koska vahinkomarginaalit ovat tässä tapauksessa todettuja polkumyyntimarginaaleja alemmat. (1) EYVL L 245, 4. 9. 1998, s. 3. L 31/40 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 255) Kun otetaan huomioon tukeen vastaisen menettelyn tulokset, vapaasti yhteisön rajalla tullaamatto- mana -hintaan sovellettavat tullit ovat seuraavat: Maa/Yritys Polkumyynti- marginaali (%) Vahinko- marginaali (%) Vientituki- marginaali (%) Ehdotettu tasoitustulli (%) Käyttöön otettava polku- myyntitulli (%) Bulgaria Kremikovtzi Intia Essar SAIL TISCO Etelä-Afrikka Iscor Highveld & Vanadium Taiwan CSC Yieh Loong Jugoslavia Sartid 27,1 27,1 56,3 55,8 56,3 29,4 47,8 47,8 37,8 7,5 7,5 23,8 6,4 23,8 6,4 38,3 5,2 38,3 30,3 29,3 8,8 2,1 56,1 56,1 8,9 3,9 15,4 15,4 14,8 4,9 12,3 8,7 0 0 0 0 0 0 14,8 4,9 12,3 6,4 0 0 0 4,4 4,4 0 7,5 7,5 9,0 1,5 11,5 0 37,8 5,2 37,8 24,9 3,9 2,1 15,4 15,4 256) Tässä päätöksessä vahvistetut yrityskohtaiset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat edellä mainittujen yritysten senhetkistä tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan tarkasteltavana olevasta maasta peräisin olevien, erikseen mainit- tujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän päätöksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamien tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. 257) Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esim. yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimi- tettava viipymättä komissiolle (1) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä päätöstä neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle. (1) Euroopan komissio, Kauppapolitiikan pääosasto, Linja C, DM 24 — 8/38 Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel, Belgia. 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/41 3. Sitoumukset 258) Bulgarialaiset, eteläafrikkalaiset ja intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat tarjonneet peruspää- töksen 8 artiklan 1 kohdan mukaista hintasitoumusta. 259) Yksi jugoslavialainen vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti olevansa halukas antamaan hintasitou- muksen. Useiden tuotekoodiin liittyvien ongelmien vuoksi ja koska pääosa Euroopan unioniin suuntautuvasta myynnistä tapahtui etuyhteydessä olevien yritysten kautta, komissio kuitenkin katsoi, että sitoumuksen noudattamista ei pystyttäisi valvomaan asianmukaisesti. Tästä syystä viejän tarjous hylättiin ja sille ilmoitettiin asiasta peruspäätöksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 260) Komissio katsoo, että bulgarialaisten, eteläafrikkalaisten ja intialaisten tuottajien tarjoama sitoumus voidaan hyväksyä. Hintasitoumuksen hyväksymisen edellytykseksi on asetettava jäsenvaltioiden tulli- viranomaisille esitettävä pätevä sitoumuslasku, josta käy selvästi ilmi tuottaja ja joka sisältää liitteessä luetellut tiedot. Jos tällaista laskua ei esitetä, sovelletaan asianmukaista polkumyyntitullia. 261) Jos sitoumusta rikotaan tai se peruutetaan, polkumyyntitulli voidaan ottaa käyttöön peruspäätöksen 8 artiklan 9 kohdan ja 10 artiklan mukaisesti. I. MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN 262) Menettely olisi päätettävä Iranin osalta sieltä peräisin olevan tuonnin määrää koskevien päätelmien perusteella. ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tiettyjen Bulgariasta, Etelä-Afrikasta, Intiasta, Jugosla- vian liittotasavallasta tai Taiwanista peräisin olevien, CN-koodeihin 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90, 7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10 ja 7208 39 90 kuuluvien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen, vähintään 600 millimetrin levyisten pleteroimattomien ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempää valmistettujen kuin kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -hintaan sovellettavat tullit ovat seuraavassa taulukossa 2. lueteltujen yritysten valmistamien tuotteiden osalta seuraavat: Maa Yritys Polkumyyntitulli (%) Taric-lisäkoodi Bulgaria Kaikki yritykset Intia Etelä-Afrikka Essar Steel Ltd, 27th KM, Surat Hazira Road, Hazira 394270, Alue: Surat, Osavaltio: Gujarat Steel Authority of India Limited, Ispat Bhavan, Integrated Office Complex, Lodhi Road, New Delhi-110 003 Tata Iron & Steel Company Limited, 43 Chow- ringhee Road, Calcutta-700071 Kaikki muut yritykset Iscor Limited, Roger Dyason Road, Pretoria West, and Saldanha Steel (Pty) Ltd, Private Bag X11, Saldanha 7395 Kaikki muut yritykset 7,5 1,5 11,5 0 9 5,2 37,8 A999 A076 A077 A078 A999 A079 A999 L 31/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 Maa Yritys Polkumyyntitulli (%) Taric-lisäkoodi Taiwan China Steel Corp. , 1 Chung Kang Road, Hsiao Kang, Kaohsiung 81233, Yieh Loong Enterprise Co. , Ltd. , 317 Yu Liao Road, Chiao Tou Hsiang Kaohsiung Hsien Kaikki muut yritykset Jugoslavian valta liittotasa- Kaikki yritykset 3,9 2,1 24,9 15,4 A080 A081 A999 — Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, lopullista tullia ei sovelleta tuonnin yhteydessä tuotteisiin, 3. jotka luovutetaan vapaaseen liikkeeseen 2 artiklan säännösten mukaisesti. 4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. Hyväksytään seuraavien yritysten tämän polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjoamat 1. sitoumukset: 2 artikla Yritys Maa Taric-lisäkoodi Kremikovtzi Corporation, 1870 Sofia, Botunetz Bulgaria Essar Steel Ltd, 27th KM, Surat Hazira Road, Hazira 394270, Alue: Surat, Osavaltio: Gujarat Intia Steel Authority of India Limited, Ispat Bhavan, Integrated Office Complex, Lodhi Road, New Delhi-110 0031 Intia Highveld Limited, PO Box 111, Witbank 1035 Steel & Vanadium Corporation Etelä-Afrikka A082 A083 A084 A085 2. Näiden sitoumusten nojalla vapaaseen liikkeeseen luovutettavat tuotteet vapautetaan 1 artiklan 2 kohdassa säädetystä polkumyyntitullista, jos 1 kohdassa olevassa taulukossa mainittu yritys on valmistanut ne ja vienyt ne suoraan yhteisössä sijaitsevalle tuontiyritykselle laskuttaen tätä niistä ja jos ne on ilmoitettu tullattavaksi asianmukaista Taric-lisäkoodia käyttäen. Vapautus tullista on mahdollista saada ainoastaan esittämällä asianomaisen jäsenvaltion tulliviranomaisille vientiä harjoittavan yrityksen antama pätevä sitoumuslasku, joka sisältää liitteessä luetellut keskeiset tiedot. 3 artikla Jäsenvaltioiden komissiolle päätöksen N:o 2277/96/EHTY 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti antamissa kertomuksissa on ilmoitettava kunkin vapaaseen liikkeeseen luovutuksen osalta tuontivuosi ja -kuukausi, CN- ja Taric-koodit sekä Tariclisäkoodit, toimenpiteen laji, alkuperämaa, määrä, arvo, polkumyyntitulli, tuontijäsenvaltio ja tarvittaessa tuotantotodistuksen sarjanumero. 4 artikla Päätetään tiettyjen Iranista peräisin olevien, raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen, vähin- tään 600 millimetrin levyisten pleteroimattomien ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoitta- mattomien, kelattujen, ei enempää valmistettujen kuin kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely. 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/43 Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 5 artikla Tämä päätös on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 4 päivänä helmikuuta 2000. Komission puolesta Pascal LAMY Komission jäsen LIITE Päätöksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa sitoumuslaskussa ilmoitettavat tiedot 1. Tuotteen ilmoituskoodi (ilmoitetaan asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan esittämässä sitoumuksessa), johon sisältyvät tuotelajit- ja CN-koodit. 2. Tavaroiden tarkka kuvaus, johon sisältyy: — kauppalaskun numero, — kauppalaskun päivämäärä, — yrityksen käyttämä tuotekoodi, — Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuna laskuun sisältyvät tavarat voidaan tullata yhteisön rajalla (ilmoitetaan päätök- sessä), — määrä (kilogrammoina), — sovellettava vähimmäishinta. 3. Myyntiehdot, joihin sisältyy: — kilohinta, — sovellettavat maksuehdot, — sovellettavat toimitusehdot, — kaikki alennukset ja hyvitykset. 4. Sen tuojan nimi, jota yritys suoraan laskuttaa. 5. Sitoumuslaskun laatineen työntekijän nimi ja seuraava allekirjoitettu ilmoitus: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti Euroopan yhteisöön suoraan vietäviksi tapahtuu … (yrityksen nimi) esittämän ja Euroopan komission päätöksellä N:o 283/2000/EHTY hyväksymän sitou- muksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti ja että tässä laskussa esitetyt tiedot ovat täydelliset ja asianmukaiset. Vakuutan, että tässä laskussa esitetyt tiedot ovat täydelliset ja asianmukaiset. ”