title: Kommissionens beslutning af 17. februar 2000 om importlicenser for varer inden for oksekødsektoren med oprindelse i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe og Namibia (meddelt under nummer K(2000) 434)

eurovoc_concepts:
ACP countries
beef
import licence
meat product

text: L 54/50 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 2. 2000 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 17. februar 2000 om importlicenser for varer inden for oksekødsektoren med oprindelse i Botswana, Kenya, Mada- gaskar, Swaziland, Zimbabwe og Namibia (meddelt under nummer K(2000) 434) (2000/168/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1706/98 af 20. juli 1998 om ordningen for landbrugsprodukter og varer frem- stillet af landbrugsprodukter med oprindelse i AVS-staterne og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 715/90 (1), særlig artikel 30, under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1918/ 98 af 9. september 1998 om fastsættelse af gennemførelsesbe- stemmelser i oksekødsektoren til Rådets forordning (EF) nr. 1706/98 om den ordning, der skal gælde for landbrugspro- dukter og visse varer fremstillet af landbrugsprodukter med oprindelse i AVS-staterne og om ophævelse af forordning (EF) nr. 589/96 (2), særlig artikel 4, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) Med artikel 1 i forordning (EF) nr. 1918/98 åbnes der mulighed for udstedelse af importlicenser for produkter fra oksekødsektoren. Indførslerne må imidlertid ikke overstige de mængder, som er fastsat for hvert af disse eksporterende tredjelande. De licensansøgninger, der er indgivet fra den 1. til den 10. februar, udtrykt som udbenet kød, i overensstem- melse med forordning (EF) nr. 1918/98, overstiger for produkter med oprindelse i Botswana, Kenya, Madaga- skar, Swaziland, Zimbabwe og Namibia ikke de dispo- nible mængder for disse lande. Det er derfor muligt at udstede importlicenser for de mængder, der er anmodet om licens for. De restmængder, for hvilke der kan ansøges om licenser fra den 1. marts 2000, bør fastsættes, uden at den samlede mængde på 52 100 tons overskrides. Det bør understreges, at denne beslutning ikke tilside- sætter bestemmelser i Rådets direktiv 72/462/EØF af 12. december 1972 om sundhedsmæssige og veterinærpoli- timæssige problemer forbindelse med indførsel af kvæg, svin, får og geder samt fersk kød og kød- produkter fra tredjelande (3), senest ændret ved direktiv 97/79/EF (4) — i Artikel 1 Nedenstående medlemsstater udsteder den 21. februar 2000 importlicenser for produkter fra oksekødsektoren, udtrykt som udbenet kød, med oprindelse i visse stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet, for nedenstående mængder og oprindelseslande. Tyskland: — 250 tons med oprindelse i Botswana. Det Forenede Kongerige: — 200 tons med oprindelse i Botswana — 120 tons med oprindelse i Namibia — 30 tons med oprindelse i Swaziland — 600 tons med oprindelse i Zimbabwe. Artikel 2 Der kan i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1918/98 indgives licensansøgninger i løbet af de ti første dage af marts 2000 for følgende mængder udbenet oksekød: — Botswana: — Kenya: — Madagaskar: — Swaziland: — Zimbabwe: — Namibia: 17 816 tons 142 tons 7 579 tons 3 278 tons 7 720 tons 12 399 tons. Artikel 3 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 17. februar 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 215 af 1. 8. 1998, s. 12. (2) EFT L 250 af 10. 9. 1998, s. 16. (3) EFT L 302 af 31. 12. 1972, s. 28. (4) EFT L 24 af 30. 1. 1998, s. 31


title: Alueiden komitean lausunto aiheista "Komission tiedonanto jäsenvaltioille suuntaviivojen vahvistamisesta yhteisön aloiteohjelmille, joiden osalta jäsenvaltioita kehotetaan jättämään Equal-aloitetta koskevat tukihakemukset"

eurovoc_concepts:
EU initiative
Structural Funds
cross-border cooperation
deprived urban area
equal treatment
rural development

formats: html pdf print

text: C 156/18 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 6. 6. 2000 Alueiden komitean lausunto aiheista: – – – ”Komission tiedonanto jäsenvaltioille maaseudun kehittämistä koskevan yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvistamisesta (Leader+)”, ”Komission tiedonanto jäsenvaltioille suuntaviivojen vahvistamisesta yhteisön aloiteohjelmil- le, joiden osalta jäsenvaltioita kehotetaan jättämään Equal-aloitetta koskevat tukihakemukset”, ja ”Komission tiedonanto jäsenvaltioille Euroopan alueen yhtenäistä ja tasapainoista kehittämistä kannustavan, euroopanlaajuista yhteistyötä koskevan yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvis- tamisesta (Interreg)” (2000/C 156/04) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komission tiedonannon jäsenvaltioille Euroopan alueen yhdenmukaista ja tasapainoista kehitystä kannustavaa euroopanlaajuista yhteistyötä koskevan yhteisöaloitteen päälinjoista (Interreg), COM(1999) 479 lopull. , ottaa huomioon komission tiedonannon jäsenvaltioille maaseudun kehittämistä koskevan yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvistamisesta (Leader+), KOM(1999) 475 lopull. , ottaa huomioon komission tiedonannon jäsenvaltioille suuntaviivojen vahvistamisesta yhteisön aloiteoh- jelmille, joiden osalta jäsenvaltioita kehotetaan jättämään Equal-aloitetta koskevat tukihakemukset, KOM(1999) 476 lopull. , ottaa huomioon komission 25. lokakuuta 1999 Euroopan yhteisöjen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon työvaliokuntansa 2. kesäkuuta 1999 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 1:n ”Aluepolitiikka – Rakennerahastot – Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus – Rajanylittävä ja alueidenvälinen yhteistyö” tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 5:n ”Sosiaalipolitiikka – Kansanterveys – Kuluttajansuoja – Tutkimus – Matkailu” osuuden lausuntoon (esittelijä Mae Sexton, Longfordin kreivikunnanvaltuutettu, IRL, ELDR), ottaa huomioon valiokunta 2:n ”Maatalous – Maaseudun kehittäminen – Kalatalous” osuuden lausuntoon (esittelijä José Correia, Taviran kaupunginvaltuuston puheenjohtaja, P, PPE), ottaa huomioon valiokunta 1:n joulukuun 1. päivänä 1999 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 219/99 rev. , jonka esittelijä oli Vibeke Storm Rasmussen (Kööpenhaminan maakuntajohtaja, DK/PSE), hyväksyi 16. ja 17. helmikuuta 2000 pitämässään 32. täysistunnossa (17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Johdanto laatii komitea Alueiden lausunnon vuosien 1. 1. 2000–2006 yhteisöaloitteista perustaen lausuntonsa komis- sion aiheesta antamaan tiedonantoon (komission työasiakirja n:o 97/020) sekä komission tiedonantoon jäsenvaltioille Eu- roopan alueen yhdenmukaista ja tasapainoista kehitystä kan- nustavaa euroopanlaajuista yhteistyötä koskevan yhteisöaloit- teen päälinjoista (Interreg) (COM(1999) 479 final). Lausunto on alueiden komitean panos tulevan rakennerahastokauden aikana toteutettavista yhteisöaloitteista Interreg, Leader+ ja Equal käytävään keskusteluun. Urban-aloitetta ei käsitellä lausunnossa. 1. 2. Alueiden komitea esittää komissiolle ja jäsenvaltioiden edustajille niissä hallintokomiteoissa, joiden alaisuuteen yksit- 6. 6. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 156/19 täiset yhteisöaloitteet kuuluvat, että alueelliset ja paikalliset edut otetaan huomioon tämän lausunnon mukaisesti. 2. Yhteisöaloitteita koskevia yleishuomioita 2. 1. Yhteisöaloitteet ovat hyvin tärkeitä ja kiinnostavia EU:n alue- ja paikallisviranomaisille. Alue- ja paikallisviranomaiset ovat usein se taho, joka joko hallinnoi tai toteuttaa hankkeet. Alueiden komitea on siksi tyytyväinen siihen, että alue- ja paikallisviranomaisten osallistumiseen yhteisöaloitteisiin kiin- nitetään uuden rakennerahastokauden aikana entistä enemmän huomiota. 2. 2. Läheisyysperiaatteen osalta korostetaan, että suunnitel- mien ja ohjelmien sekä laatiminen että toteuttaminen kuuluvat ensisijaisesti paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaan. 2. 3. Alueiden komitea tukee periaatteessa ehdotusta tuen keskittämisestä yhteisöaloitteille, jolloin aloitteiden määrä su- pistuisi nykyisestä 13:sta neljään. Aloitteiden sisällössä otetaan laajasti huomioon sekä jatkuvuusperiaate että nykyiset kehitys- suuntaukset. Interreg Rajanylittävä, valtioiden- ja alueidenvälinen yhteistyö, jonka tavoitteena on edistää yhden- mukaista ja tasapainoista kehitystä kaikkialla Euroopassa Leader+ Maaseudun kehittäminen Equal Urban Valtioidenvälinen yhteistyö, jonka tavoitteena on luoda uusia keinoja taisteluun kaikenlaista syrjintää ja eriarvosuutta vastaan työmarkki- noilla Akuuteista ongelmista kärsivien kaupunkialu- eiden taloudellinen ja sosiaalinen uudista- minen. 2. 4. Järjestelmä yksinkertaistuu myönteisellä tavalla, kun kutakin yhteisöaloitetta rahoitetaan vain yhdestä rakennera- hastosta. Interreg- ja Urban-aloitteita rahoitetaan Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR), Leaderia Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR) ja Equal-aloitetta Euroopan sosiaalirahastosta (ESR). Kunkin aloitteen puitteissa voidaan näin ollen toteuttaa myös muiden rahastojen piiriin kuuluvia toimenpiteitä. Siten esimerkiksi EAKR:n alaisuudessa Interreg- aloitteesta voidaan tukea myös toimia, jotka kuuluvat tavalli- sesti sosiaali- tai maatalousrahaston piiriin. Näin varmistetaan, että kuhunkin yhteisöaloitteeseen kuuluvat toimet kohdiste- taan aiempaa tarkemmin ratkaisua vaativiin ongelmiin ja niiden viranomaisten tarpeisiin, jotka käyttävät varoja. Tämä keventää hallinnollista taakkaa, mutta samalla rakennerahas- toista vastaavilta viranomaisilta vaaditaan erityispanosta. 2. 5. Yhteisöaloitteet täydentävät tavoitteiden 1, 2 ja 3 mu- kaisiin alueihin suunnattuihin ohjelmiin kuuluvia muita raken- nerahastoaloitteita. Siksi on tarpeellista koordinoida yhteisö- aloiteohjelmat jäsenvaltioiden ohjelma-asiakirjojen ja toimen- pideohjelmien kanssa. Alueiden komitea panee tyytyväisenä merkille, että 2. 6. uusien yhteisöaloitteiden tärkeimpiin periaatteisiin kuuluu alhaalta ylöspäin -lähestymistapa sekä alue- ja paikallistahojen vastuu ja osallistuminen (kumppanuusperiaate). On tärkeää pitää kiinni siitä, että alue- ja paikallisviranomaisilla on keskei- nen rooli sekä ohjelmien laadinnassa, täytäntöönpanossa että arvioinnissa. Alue- ja paikallisviranomaiset toimivat lähimpänä kansalaisia ja tietävät siten, mikä on paras tapa tarttua haastei- siin. Tässä yhteydessä on korostettava, että jäsenvaltioiden on käynnistettävä ohjelmat tiiviissä yhteistyössä niitä toteuttavien alue- ja paikallisviranomaisia edustavien elinten ja järjestöjen kanssa. Hallinto- ja arviointirakenteiden tulee olla mahdolli- 2. 7. simman yksinkertaisia ja epäbyrokraattisia ja hyväksymisme- netelmien nykyistä nopeampia. Sen vuoksi hallintorakenteita on tehostettava. 2. 8. Yhteisöaloitteiden tavoitteena on tukea luonteeltaan erityisen yleiseurooppalaisia aloitteita. Tuen myöntämisen jos- takin yhteisöaloitteesta ei siksi pidä riippua siitä, toteutetaanko hanke jollakin yhteisön tavoitealueista vai ei. Rakennepolitii- kan tehtävä sitä vastoin on osaltaan edistää alueidenvälistä tulontasausta yhteisön tavoitealuemäärittelyn ja alueellisten ohjelmien avulla. 2. 9. Alueiden komitea pitää tärkeänä, että yhteistyökump- panit osallistuvat yhteisöaloitetoimintaan tasa-arvoisina ja sa- moin ehdoin. 2. 10. Neuvosto päätti 1. heinäkuuta 1999, että yhteisö- aloitteille varataan noin 10,4 miljardia euroa (vuoden 1999 laskelma), joista 4,875 miljardia euroa Interreg-aloitteelle, 700 miljoonaa Urban-aloitteelle, 2,02 miljardia Leader+ -aloit- teelle ja 2,847 miljardia euroa Equal-aloitteelle. Alueiden komitea panee merkille, että yhteisöaloitteil- 2. 11. le myönnettävän tuen määrää pienennetään tulevana kautena 2000–2006. Interreg 3. Interreg-aloitetta koskevat huomautukset Uudella Interreg-aloitteella pyritään edistämään rajan- 3. 1. ylittävää, valtioiden- ja alueidenvälistä yhteistyötä päämääränä taata Euroopan tasapainoinen kehitys. C 156/20 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 6. 6. 2000 3. 2. Alueiden komitea on hyvillään alue- ja paikallisviran- omaisten roolin vahvistamisesta Interreg III -aloitteen toteutuk- sessa. 3. 3. Alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että aloite perustuu aiemmista Interreg-ohjelmista saatuihin kokemuk- siin, ja että myös EAKR-asetuksen 10 artiklan mukaisista uutta luovista toimista saadut kokemukset sisällytetään Interreg- aloitteeseen. 3. 8. Alueiden komitea panee tyytyväisenä merkille, että komissio esittää yleisluonteisten määrärahojen myöntämistä suoraan kullekin Interreg III -ohjelmalle. Ohjelmat toimivat parhaiten, kun niissä sovelletaan alhaalta ylöspäin -periaatetta, eli kun alue- ja paikallistason kumppanit ovat itse aloitteenteki- jöinä, ja hankkeiden valinta tapahtuu alueellisten, paikallisten ja työmarkkinaosapuolten yhteistyönä. Päätökset toiminnoista, jotka tukevat ohjelmaa ja joille siksi tulee myöntää varoja, tehdään yhteisesti. 3. 4. Interreg-aloitteeseen sisältyy kolme toimintalinjaa: Toimintalinja A Rajanylittävä yhteistyö, jonka tavoitteena on integroidun aluekehityksen edistäminen raja alueiden välillä ulko- ja merirajat mukaan luettuina (Interreg III A) Toimintalinja B Valtioidenvälinen yhteistyö, jonka tavoitteena on yhtenäisen ja kestävän kehityksen edistämi- nen Euroopan unionin kaikissa suurissa alue- ryhmittymissä (makroalueilla) (Interreg III B) Toimintalinja C Alueidenvälinen yhteistyö, jonka tavoitteena on edistää kokemusten vaihtoa aluekehityk- sen, koheesiopolitiikkojen ja -tekniikoiden osalta sekä edistää aluepoliittisiin aiheisiin liittyvien verkostojen luomista (Interreg III C). 3. 5. Alueiden komitea pitää tärkeänä, että A-, B- ja C- ohjelmat eivät ole päällekkäisiä, vaan täydentävät toisiaan ja mahdollistavat siten laajan valikoiman yhteistyömuotoja ja- suhteita. Siis sekä sellaisten viranomaisten, jotka ovat osallistu- neet vain vähäisessä määrin alueidenväliseen yhteistyöhön, että jo kokemusta hankkineiden alueiden ja kaupunkien tulee voida osallistua Interreg-yhteistyöhön. 3. 6. Alueiden komitea katsoo, että Interreg-varojen hallin- toa on yksinkertaistettava huomattavasti hajauttamalla käytännön päätöksentekoprosessi hankkeeseen osallistuville kumppaneille ja luomalla oikea tasapaino yksinkertaistamisen ja joustavuuden välille, jotta varmistetaan tukien nopea ja tehokas maksaminen. Sen vuoksi on tarpeen selkeyttää vas- tuunjakoa vertikaalisten ja horisontaalisten kumppaneiden välillä, vähentää byrokratiaa sekä tehostaa valvontaa, arviointia ja tarkastuksia, ja järkevämpi varainhoito. jotta varmistetaan entistä tehokkaampi 3. 7. Komissio pitää tärkeänä todellisten rajanylittävien ja valtioidenvälisten toimintojen ja hallintoyksiöiden luomista. Aidolle rajanylittävälle yhteistyölle on tunnusomaista yhteinen päätöksentekorakenne, joka kattaa sekä ohjelmien kehittämi- sen, hankkeiden valinnan ja rahoituksen että yhteisen hallinto- rakenteen. Alueiden komitea panee tyytyväisenä merkille, että 3. 9. yhteisten ohjelmointi-, seuranta- ja hallinnointirakenteiden (teknisen avun) luomiseen ja kehittämiseen voidaan myöntää rahoitusta aina sataan prosenttiin asti. 3. 10. Julkisen sektorin rakenne on erilainen eri puolilla Eurooppaa, ja julkishallinnon palvelujen ja julkisten varojen määritelmä vaihtelee. Nykyisistä Interreg-ohjelmista saatujen kokemusten pohjalta alueiden komitea suosittelee, että harki- taan – nykyiset kilpailusäännöt huomioon ottaen – tietynlaisen yksityisen osarahoituksen sallimista EU-tukien ohella siten, että varat rinnastetaan julkiseen osarahoitukseen. Rahoitusta tai voivat järjestöt, jotka tukevat yleisluonteisia päämääriä. Osarahoituk- sen arvioinnin lähtökohtana tulisi siten olla ennemminkin varojen käyttökohde kuin niiden alkuperä. tarjota esimerkiksi AY-liike, kansalaisjärjestöt 3. 11. Alueiden komitea panee merkille, että komission luetteloa tukeen oikeutetuista Interreg II A:han kuuluvista rajaseuduista ja Interreg II B:hen kuuluvien makroalueiden maantieteellistä rajaamista on muutettu uusissa Interreg-suun- taviivoissa. 3. 12. Alueiden komitea tukee komission ehdotusta rajan- ylittävän, valtioiden- ja alueidenvälisen yhteistyön seuranta- ryhmän perustamisesta edellyttäen, että Interreg-ohjelman rahoitus ei siitä kärsi. Alueidenvälisestä yhteistyöstä saatujen kokemusten koordinointi-, vaihto- ja levittämisjärjestelmälle on runsaasti käyttöä. 4. Toimintalinja A – Rajanylittävä yhteistyö (Inter- reg III A) 4. 1. Monet Euroopan valtioidenväliset rajat on vahvistettu tämän vuosisadan aikana. Rauhanomainen rinnakkaiselo ja positiivinen yhteistyö astuvat rajamuutoksista aiheutuvien konfliktien ja epäluottamuksen tilalle hyvin hitaasti. Eritoten alueilla, joilla on Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa yhteisiä rajoja, huomataan, että raja on ennemminkin kahta valtiota erottava tekijä kuin paikka, jossa valtiot kohtaavat. Siksi on jota myönnetään EU:n ulkorajat hyvin tärkeää, että tuki, myös merialueilla ylittävälle yhteistyölle, asetetaan jatkuvasti etusijalle. 6. 6. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 156/21 4. 2. Rajanylittävällä yhteistyöllä on tärkeä tehtävä pyrit- täessä parantamaan kansojen kykyä ymmärtää toistensa histo- riaa, kulttuuria ja politiikkaa sekä poistamaan rajanylittävää yhteistyötä haittaavia kieli- ja kulttuuri- sekä poliittisia ja hallinnollisia esteitä. 4. 8. Alueiden komitea panee tyytyväisenä merkille laajan valikoiman yhteistyöaloja, joilla komissio ehdottaa toteutetta- vaksi rajanylittäviä kehitysstrategioita. Rajanylittävät ohjelmat kuvastavat niitä erityishaasteita, joita jokaisella raja-alueella kohdataan. Siksi on tärkeää, että luettelo yhteistyöaloista muodostaa laajan kehyksen, johon voidaan sijoittaa mm. paikallisten ja alueellisten viestimien välinen yhteistyö. 4. 3. Alueiden komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että nykyiset Interreg II A –alueet ovat lähtökohtana suunniteltaessa tulevaa rajanylittävää yhteistyötä koskevia oh- jelmia. Alueiden komitea panee tyytyväisenä merkille, että suuntaviivoissa korostetaan myös EU:n ulkorajoja. Inter- reg III A on ohjelma, jolla on suuri merkitys alueellisten elintasoerojen tasaajana erityisesti pitkällä EU:n ja Venäjän välisellä rajalla. Interreg III A -ohjelma sopeuttaa Baltian maissa EU:n jäsenyyttä hakeneita maita omaksumaan unionin kehittä- mispolitiikkaa. 4. 4. Saaristoalueilla ja mereen rajoittuvilla alueilla viestintä ja yhteydenpito tapahtuu meritse. On tärkeää parantaa ja laajentaa merenkulkuyhteyksiä, jotta sisämarkkinoiden rajan- ylittävät työmarkkinat, elinkeinoelämä, koulutussektori ja kult- Järjestelmästä onkin tehtävä tuurielämä olisivat yhtenäisiä. joustava, jotta toimintalinja A:sta olisi hyötyä myös saarille ja erityisesti ulko- ja reuna-alueille, joita myös REGIS-yhteisö- aloitteen päättyminen koskee. 4. 5. Komitea panee siksi tyytyväisenä merkille, että eräät merirajat kuuluvat edelleen Interreg III A:han. Erityisesti saaris- toalueille sekä eristyksissä oleville ja reuna-alueille on hyötyä siitä, että nykyiset hyvin toimivat, luonnostaan yhteistyötä tekevät merialueet voivat edelleen saada tukea. 4. 9. Alueiden komitean mielestä Interreg III A -ohjelmat tulee tehdä nykyistä joustavammiksi, jotta ohjelmien välistä yhteistyötä voidaan vahvistaa usealla tasolla: ohjelmatasolla, poliittisella ja hallinnollisella tasolla sekä hanketasolla. On oltava mahdollista, että kahdessa tai sitä useammassa ohjel- massa pyritään yhteisiin päämääriin, koordinoidaan toimintaa Joustavuuden ansiosta tulee ja tuetaan yhteisiä hankkeita. lisäksi kohtuullisuuden rajoissa olla mahdollista, että Inter- reg III A -ohjelmiin sisältyy alueita useammasta kuin kahdesta valtiosta. Esimerkkejä tällaisesta yhteistyöstä löytyy mm. Bel- gian, Ranskan ja Luxemburgin väliseltä raja-alueelta. 4. 10. Alueiden komitea tukee nykyistä sääntöä, jonka mu- kaan rajanylittävistä ohjelmista ohjattavista varoista enintään 20 prosenttia voidaan suunnata rajaseutujen lähialueilla toteu- tettaviin hankkeisiin ja toimintoihin. Tuen ehtona on se, että varoista hyötyy koko raja-alue esimerkiksi liikkuvuuden lisääntymisenä. 5. Toimintalinja B – Valtioidenvälinen yhteistyö (Inter- reg III B) 4. 6. Aidoista rajanylittävistä Interreg-hallintorakenteista on olemassa huomattavan paljon esimerkkejä, muun muassa ns. euroalueet (Euroregions). Vaikka euroalueet perustuvat hajautet- tuihin, valtioidenvälisiin poliittisiin ja hallinnollisiin rakentei- siin, alueiden komitea katsoo, että euroaluekäsitteen ei pidä olla ehtona Interreg III A -ohjelmien ja -varojen hallinnoinnille, vaikka sen tuleekin olla lisäarvoa tuova tekijä. Toimintalinjaan B kuuluva yhteistyö eroaa esimerkiksi 5. 1. toimintalinja A:sta mm. siinä, että maantieteellinen alue ja kumppanien määrä on suurempi (makroalueet). Toimet käsittävät aluesuunnittelun ja -kehityksen alan yhteistyön. Toimintalinja B sisältää mahdollisuuden tehdä yhteistyötä EU:n ulkopuolisten naapurivaltioiden kanssa hankkeissa, joilla kehi- tetään ja tuetaan makroalueilla sovellettavia yhteisiä strate- gioita. Komissio ehdottaa, että kunkin valtion raja-aluetta 4. 7. varten laaditaan vain yksi ohjelma, johon liittyy erityisiä alaohjelmia pienehköjä rajanylittäviä yhteistyöalueita varten. Alueiden komitea katsoo, että juuri Interreg III A -alueiden toiminnan perustana ovat alueiden omat poliittiset tavoitteet, joita ei ole mahdollista koota yhteen siten, että kullakin valtiollisella rajalla sovelletaan yhtä keskusohjelmaa. Hallinnol- lisen ja taloudellisen päätöksentekoprosessin etäännyttäminen raja-alueilla syntyneestä alueellisten, paikallisten ja työmarkki- naosapuolien välisestä horisontaalisesta kumppanuudesta on samalla ristiriidassa alhaalta ylöspäin -periaatteen kanssa. Alu- eiden komitea kehottaa siksi säilyttämään itsenäisenä kunkin niistä ohjelmista, jotka kattavat saman valtiollisen rajan ylittävän yhteistyön. 5. 2. Tukeen oikeutettuja Interreg III B -toimia tulee laajen- taa nykyiseen Interreg II C –ohjelmaan verrattuna. Analyysien ja tutkimusten lisäksi tulee voida tukea myös näkyviä tuloksia tuottavia hankkeita, mukaan luettuina pienehköt (perusraken- ne)investoinnit ja kokeiluhankkeet. Näin lisätään toimintojen ja vaihdon mitattavuutta. Samalla on laajennettava käsitettä aluesuunnittelu siten, että tukea voidaan myöntää varsinaiseen alue- ja elinkeinokehitykseen kuten teknologiseen kehitykseen ja tutkimukseen, työllisyyden edistämiseen sekä koulutukseen. Alueiden komitea katsoo, että mikäli Interreg-aloitteel- 5. 3. la halutaan antaa myönteinen panos EU:n tulevaan aluekehitys- aloitteen operationaalisten ohjelmien tulee politiikkaan, C 156/22 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 6. 6. 2000 tavoitteiden kanssa. mahdollisuuksien mukaan olla sopusoinnussa Euroopan alue- kehityssuunnitelman (ESDP) Interre- g III B:n ja ESDP:n tulee tukea toisiaan siten, että ESDP- suositukset entistä tasapainoisemmista monikeskusalueista, kestävästä kehityksestä, entistä tasapuolisemmasta liikenneinf- rastruktuurista ja luonnon ja kulttuuriperinnön kunnioittami- sesta toteutuvat käytännön hankkeissa. ohjelmia tulee tarkastella muista näkökulmista. Toimintalin- jaan B kuuluvilla hallintoyksiköillä ei määritelmän mukaan ole tarpeellisia ja asianmukaisia edellytyksiä laatia ohjelmia, jotka ovat euroopanlaajuisia ja temaattisesti laajempia kuin toiminta- linjaan B kuuluvat ohjelmat. Toimintalinja C:n sisällön suunnittelussa tulisi pyrkiä 6. 3. siihen, että 5. 4. Alueiden komitea katsoo, että toimintalinjaan B kuulu- vien makroalueiden tulee olla avoimia alueille, jotka voivat edistää kestävää, harmonista ja tasapainoista kehitystä. Alueilla, jotka ovat makroalueiden luonnollisia lähiseutuja ja kuuluvat näiden kanssa yhteen, tulee olla mahdollisuus osallistua Inter- reg III B -toimintaan. – – 5. 5. Nykyinen Interreg II C -ohjelma on valtiojohtoinen ohjelma, johon myös alueviranomaiset voivat osallistua. Ohjel- ma ei kuitenkaan perustu niihin painopisteisiin, jotka alue- ja paikallisviranomaiset ovat määritelleet ohjelman kattamien maantieteellisten alueiden kehitystä ajatellen. Sen vuoksi tulee harkita tarkkaan, miltä osin nykyisessä Interreg II C -aloitteessa sovelletut ohjelmointi- ja hallintorakenteet tulee siirtää uusiin Interreg III B -ohjelmiin. Alueiden komitea katsoo, että Interreg III B:hen perus- 5. 6. tuvien yhteistyöalueiden määrittelyn on saatava alueiden ja alueyhtymien täysi kannatus Interreg II C -aluejaon asianmu- kaisen arvioinnin jälkeen. Arvioinnissa on otettava huomioon tietyillä Inter- toimenpideohjelmien toteuttamisen hitaus reg II C -alueilla. 6. Toimintalinja C – Alueidenvälinen yhteistyö (Inter- reg III C) 6. 1. Interreg III C on suunnattu koko Euroopan laajuiseen alueidenväliseen yhteistyöhön. Kaikilla alue- ja paikallisviran- omaisilla ei nimittäin ole kokemusta ja voimavaroja tai niiden maantieteellinen sijainti ja koko eivät ole sopivat, jotta ne voisivat osallistua toimintalinjaan A tai B kuuluvaan rajanylit- tävään tai valtioidenväliseen yhteistyöhön. Alueiden komitea on näin ollen tyytyväinen uuteen aloitteiseen ja vahvistaa, että varoja tarvitaan verkostojen ja pienehköjen alueidenvälisten kokemustenvaihtohankkeiden tukemiseksi. alueidenväliselle yhteistyölle varataan oma sisällöllinen asemansa Interreg III -aloitteessa alueidenvälinen yhteistyö täydentää muita toimintalinjoja horisontaalisena välineenä, joka palvelee Euroopan laajuis- ta vuoropuhelua ja kokemustenvaihtoa paikallis- ja alueyh- teisöjen osallistumisesta yhteisön politiikan täytäntöönpa- noon – alueidenvälisen yhteistyön toimeenpanija Euroopassa on riippumaton ja hajautettu ohjelmahallinto. 6. 4. Interreg III C -ohjelmien tulee olla maantieteellisesti ja temaattisesti yhtenäisiä ja/tai niillä tulee olla muita yhteisiä piirteitä. Alueiden komitea katsoo, että toimintalinjan C tulee olla luonteeltaan innovatiivinen ja omaleimainen, ja sen avulla on tuettava yhteistyömuotoja, joita ei voida tukea toimintalin- jasta A tai B. Unionin laajentumista ajatellen voitaisiin myös laatia 6. 5. joukko yksinomaan alue- ja paikallisviranomaisille suunnattuja maantieteellisiä ohjelmia, jotka ohjelmoidaan yhdessä Phare-, Tacis- ja Meda-välineiden kanssa käyttäen lähtökohtana alueen kehitykselle asetettuja yhteisiä poliittisia painopisteitä. Tällais- ten yhteisten puitteiden avulla tulee voida päättää tuesta hankkeille, joihin osallistuu kumppaneita sekä EU-maista että EU:n ulkopuolisista maista. Aloitteilla tulee olla merkitystä alue- ja paikallisviranomaisten alueille määrittämien todellisten tarpeiden ja painopisteiden kannalta. 6. 6. Alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että erityisesti taantuvien alueiden, saaristoalueiden ja eristyneiden tai syrjäis- ten alueiden viranomaisille tarjoutuu mahdollisuus osallistua toimintalinjan C ohjelmiin. 7. Koordinointi unionin ulkopuolisille maille myön- nettävän tuen kanssa 6. 2. Alueiden komitea suhtautuu kriittisesti ajatukseen, että toimintalinjaan B kuuluvat hallintoyksiköt laatisivat ja hallinnoisivat toimintalinjaan C kuuluvia ohjelmia. Toiminta- linjaan B kuuluvien ohjelmien määrittelyn lähtökohtana ovat maantieteelliset makroalueet, ja niissä käsitellään aluesuunnit- telua ja -kehitystä. Toimintalinjaan C kuuluvia valtioidenvälisiä 7. 1. Tarvitaan yksinkertaisia ja yhtenäisiä menetelmiä, jotta yhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa vahvistuu ja maat integroituvat EU:n politiikkoihin. Siksi Phare-, Tacis- ja Meda-ohjelmat sekä EU:n välineet niiden Balkanin maiden tukemiseksi, jotka eivät osallistu Phare-ohjelmaan, pitää koor- dinoida entistä paremmin Interreg III -aloitteen kanssa. 6. 6. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 156/23 7. 2. Alueidenvälinen yhteistyö on erityisen perusteltua EU:n laajentumiseen liittyvissä kysymyksissä. Yhteistyö ja kokemus- ten vaihto ovat merkittävä tuki hakijamaille niiden valmistau- tuessa Euroopan unionin jäsenyyteen. Ne vaikuttavat näin ollen osaltaan merkittävästi myös Euroopan integraatioon ja koheesioon. myönnetään puolet yhteisöaloitteille varatuista kokonaisva- roista eli 4,875 miljardia euroa vuosien 2000–2006 aikana. 8. 2. Valtion- ja hallitusten päämiehet korostivat Agenda 2000:ta hyväksyessään, että EU:n laajentumisen kannalta rajan- ylittävää toimintaa on pidettävä erityisen tärkeänä. Tukien koordinointiin liittyy joukko ongelmia: Uusien suuntaviivojen mukaan Phare CBC-ohjelmasta 7. 3. (cross-border co-operation, rajanylittävä yhteistyö) voidaan osara- hoittaa ainoastaan toimintalinjaa A, kun taas toimintalinjaa B voidaan osarahoittaa liittymistä valmistelevasta rakennepoliit- tisesta välineestä ISPAsta tai Mainstream Phare -ohjelmasta. Toimintalinjan B hankkeet eivät kuitenkaan ole niin suuria, että ne voitaisiin sovittaa yhteen edellä mainittujen ohjelmien tai välineiden kanssa. ISPA on rajoitettu tukemaan liikenne- ja ympäristöalan suuria, yli viiden miljoonan euron hankkeita, ja Mainstream Pharesta tuetaan vain yli 2 miljoonan euron hankkeita. Ohjelmien menetelmät ja budjetit eivät ole sopusoin- 7. 4. nussa keskenään. Phare-, ISPA- ja Tacis-ohjelmilla on yksivuoti- nen budjetti, kun taas Interreg-budjetit ovat monivuotisia. Hankkeet joudutaan siten toteuttamaan eripituisina ajanjak- soina. Phare-ohjelmassa Ohjelmien tavoitteet 7. 5. ja toiminta-alat ovat erilaiset. Interreg III B:n suuntautuessa aluesuunnitteluun keskitytään hakijamaita esimerkiksi EU:hun liittymiseen. Tacis taas on tarkoitettu helpottamaan entisen Neuvostoliiton maiden siirtymäkautta. Ohjelmien eri- laisten suuntaviivojen vuoksi samaa hanketta varten on laadit- tava useita eri hakemuksia. Samalla erot eri ohjelmahakemus- ten hyväksynnän kestossa viivyttävät hankkeita tarpeettomasti. valmistamaan 7. 6. Alueiden komitea ehdottaa, että Phare, Tacis- ja Meda- ohjelmien talousarvioihin varataan Interreg III -hankkeiden osarahoitusta varten varoja, jotka Interregiin kuuluvat valtioi- denväliset ohjauskomiteat voivat kohdistaa tukemisen arvoisiin hankkeisiin. 7. 7. Alueiden komitea panee merkille, että komissio pyrkii koordinoimaan Interreg-ohjelman suuntaviivoissa Interreg- jota myönnetään ohjelman entistä paremmin tuen kanssa, Keski- ja Itä-Euroopassa, Balkanilla ja Välimeren alueella sijaitseville EU:n naapurivaltioille. 8. Rahoitus 8. 1. Komitea pitää Interreg-aloitteen asettamista etusijalle myönteisenä. Se tukee esitystä, että Interreg III -aloitteelle 8. 3. Alueiden komitean mielestä on myös otettava huo- mioon, että Interreg II C -ohjelmalle on myönnetty varoja vasta nykyisen rakennerahastokauden aikana vuosina 1997–1999. Valtioidenvälisen toiminnan suhteellista painoarvoa tulee siksi lisätä Interreg II C -aloitteella saavutettujen hyvien tulosten perusteella. 8. 4. Alueiden komitea suositteleekin Interreg III A ja B toimintalinjojen välille sellaista kohtuullista varojen jakoa, jonka avulla voidaan ylläpitää Interreg II A -ohjelmaan kuulu- vien rajanylittävien toimintojen nykyinen taso ja jossa samalla otetaan suhteellisesti huomioon, että Interreg II C -ohjelmaan kuuluvaan valtioidenväliseen toimintaan on myönnetty varoja vain nykyisen rakennerahastokauden puolivälistä lähtien. Tämän seurauksena uuteen Interreg III C -ohjelmaan kuuluviin aloitteisiin osoitetaan edellisiin verrattuna vähemmän varoja. Alueiden komitea suositteleekin Interreg III:n toiminta- 8. 5. linjojen välille sellaista määrärahojen jakoa, jossa otetaan huomioon valtion- ja hallitusten päämiesten Agenda 2000:ta koskeva päätös ja jossa painotetaan erityisesti laajentumiseen liittyviä rajanylittäviä toimia. 8. 6. Sen välttämiseksi, että tiettyjen rajanylittävien Inter- reg III B -alueiden yhdessä maassa sijaitsevat osat saavat varoja naapureitaan vähemmän ja toivotut synergiavaikutukset näin heikkenevät, alueiden komitea ehdottaa Euroopan komissiolle, että se pyytää jäsenvaltioita noudattamaan EAKR:sta saamiensa varojen jaossa periaatetta, joka takaa alueiden sisäisen solidaari- suuden ja todellisen jatkuvuuden Interreg II C -ohjelmaan nähden. 9. Interreg III -aloitetta koskevat suositukset Alueiden komitea suosittaa, että (1) paikallis- ja alueviranomaisten roolia ohjelmoinnissa, täytäntöönpanossa, valinnassa ja arvioinnissa vahviste- taan soveltaen täysin läheisyysperiaatetta (2) hallintoa yksinkertaistetaan huomattavasti hajauttamalla päätöksentekoprosessi käytännössä hankkeeseen osallis- tuville kumppaneille ja luomalla oikea tasapaino yksinker- taistamisen ja joustavuuden välille, jotta varmistetaan tukien nopea ja tehokas maksaminen C 156/24 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 6. 6. 2000 (3) ohjelmat laaditaan kumppanuusperiaatetta noudattaen siten, että alueelliset, paikalliset ja työmarkkinaosapuolet tekevät ohjelmointia, rahoitusta ja hallintoa koskevat päätökset (14) hylätään ajatus siitä, että toimintalinjaan B kuuluvat valtioidenväliset hallintoyksiköt laatisivat ja hallinnoisivat toimintalinjaan C kuuluvia ohjelmia (4) Interreg-ohjelmat A, B ja C täydentävät toisiaan siten, että yhteistyöhön voivat osallistua sekä sellaiset viranomaiset, jotka ovat osallistuneet vain vähäisessä määrin alueidenv- äliseen yhteistyöhön, että jo kokemusta hankkineet viran- omaiset (15) Phare-, Tacis- ja Meda-ohjelmat koordinoidaan entistä paremmin Interreg III -aloitteen kanssa (16) varat jaetaan Interreg III A ja B toimintalinjojen välille kohtuullisesti siten, että rajanylittävät toiminnot voidaan ylläpitää ja samalla lisätä valtioidenvälisen toiminnan suhteellista painoarvoa. Uuteen Interreg III C -ohjelmaan kuuluviin aloitteisiin on myös varattava kohtuullinen rahoitusosuus. (5) Interreg III -ohjelmat tehdään niin joustaviksi, että yhteis- työ on mahdollista sekä ohjelmatasolla että poliittisella, hallinnollisella ja hanketasolla Equal (6) -ohjelman varoja käytetään joustavasti Interreg III ja ohjelmat ovat avoimia alueille, jotka voivat edistää har- monista ja tasapainoista kehitystä. Alueilla, jotka ovat Interreg-alueen luonnollista lähiseutua ja kuuluvat tämän kanssa selvästi yhteen, tulee olla mahdollisuus osallistua Interreg III ohjelmiin (7) kaikille tuettaville hankkeille ja kumppaneille myön- netään tukea yhdenmukaisesti riippumatta siitä, onko kumppani joltakin tavoitealueelta vai ei (8) yleisluonteisia päämääriä tukeva yksityinen rahoitus rin- nastetaan julkiseen osarahoitukseen (9) euroaluekäsite ei ole ehtona sille, että alue voi toimia Interreg III A -ohjelmien ohjelmointi- ja hallinnointiyk- sikkönä (10) sellaisille valtiollisille raja-alueille, joilla on nykyisen kau- den aikana toiminut useita ohjelmia, perustetaan useita Interreg III A -ohjelmia (11) Interreg III A -ohjelman toiminta-alat muodostavat laajan kehyksen, joka mahdollistaa yhteistyön asiaankuuluvilla aloilla (12) Interreg III B -toimia laajennetaan siten, että voidaan tukea mm. pienehköjä (perusrakenne)investointeja ja ko- keiluhankkeita (13) harkitaan tarkkaan, miltä osin nykyisessä Interreg II C -aloitteessa sovelletut ohjelmointi- ja hallintorakenteet tulee siirtää uusiin Interreg III B -ohjelmiin 10. Equal-aloitetta koskevat huomautukset 10. 1. Mahdollisimman korkea työllisyysaste ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ovat Euroopan unionin suurimpia haasteita. Amsterdamin sopimuksessa vahvistetaan unionin rooli sosiaa- lisen syrjäytymisen torjumisessa. Sopimuksessa viitataan ni- menomaisesti syrjäytymisen ja syrjinnän torjumiseen. Artik- lassa 137 määrätään, että ”Sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi [neuvosto voi – – toteuttaa] toimenpiteitä jäsenvaltioiden välisen yhteistyön edistämiseksi aloittein, joilla pyritään parantamaan tiedon saantia, kehittämään tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaih- toa, edistämään innovatiivisia lähestymistapoja ja arvioi- maan kokemuksia”. Työttömyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä tulee torjua 10. 2. paitsi moraalisista ja eettisistä myös taloudellisista syistä. Nykyaikaistamisen ja uusien teknologioiden kehittämisen vauhti on johtanut ammattitaitoa koskevien vaatimusten no- peaan uudelleenarviointiin kaikkialla unionissa. Niillä, joilla on tilaisuus saada ammatillista ja yleissivistävää koulutusta, on rajattomat mahdollisuudet hyötyä tietoyhteiskunnan kehitty- misestä. Sen sijaan vähän ammattitaitoa vaativissa tehtävissä työskentelevien työntekijöiden tai vieläkin huonommassa ta- pauksessa työelämän ulkopuolelle jääneiden osalta jako am- mattitaitoisiin ja ammattitaidottomiin korostuu entisestään. Pyrkimällä avaamaan työmarkkinat kaikille ja erityisesti kaik- kein heikoimmassa asemassa oleville unioni pystyy vapautta- maan sellaisia henkilöresursseja, jotka muutoin saattaisivat jäädä piiloon tai käyttämättä. Ammattitaitoisen työvoiman pulasta kärsiville työnantajille syntyy helposti houkutus palkata työntekijöitä ulkomailta ennemmin kuin kouluttaa oman maan työvoimaa, joka työskentelee niukasti ammattitaitoa vaativissa tehtävissä tai on työttömänä. 10. 3. Euroopan työllisyysstrategian ja jäsenvaltioiden toi- mintasuunnitelmien muotoutuminen ovat antaneet sysäyksen Euroopan sosiaalirahaston (ESR) uudistukselle. Euroopan työl- lisyysstrategia ohjailee tulevaisuudessa ESR:n tavoitteita ja painopisteitä. 6. 6. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 156/25 10. 4. Ohjelmakaudella 1994–1999 ESR:n toiminta on kes- kittynyt merkittäviltä osin kahteen yhteisöaloitteeseen: Adap- tiin (elinkeinoelämän rakennemuutokseen sopeutuminen) ja Employmentiin (työttömien uudelleenintegroiminen työelä- mään). Jälkimmäinen aloite jakautuu puolestaan neljään toi- mintalinjaan: Now, Horizon, Youthstart ja Integra. 11. 1. 2. Komissio pelännee hallintotaakan lankeavan orga- nisaatioille, eikä komission osallistuminen pienimuotoisiin hankkeisiin saisi aikaan merkittävää kerrannaisvaikutusta. Alu- eiden komitean mielestä Equal-aloitteen tehokas ja yksinker- taistettu hallinto lisäisi kuitenkin sen tuloksellisuutta, mikä hyödyttäisi kaikkia asianosaisia. 10. 5. Nämä kaksi yhteisöaloitetta ovat merkittäviä yhteisö- välineitä muutosten aikaansaamiseksi työllisyyteen ja työmark- kinoihin liittyvillä aloilla. Sekä Adapt- että Employment- aloitteella on ollut tärkeä rooli valmisteltaessa tulevaa innovaa- tiotoimintaa ja uusia tapoja tehdä tunnetuksi ennaltaehkäiseviä ja aktivoivia toimenpiteitä. Ne ovat tarjonneet pohjan laajentaa työmarkkinatoimia välittämällä ja levittämällä hyviä käytän- teitä ja kokemuksia muille organisaatioille sekä muihin ohjel- miin ja hankkeisiin kaikissa jäsenvaltioissa. Ne ovat niin ikään vauhdittaneet oppimisprosessia monikansallisen kumppanuu- den avulla. A¨ skettäin käynnistetty Equal-aloite pohjautuu Adap- 10. 6. tista ja Employmentista saatuihin kokemuksiin ja kyseisten aloitteiden saavuttamaan menestykseen. Tarkoituksena on kehittää edelleen huomattavan potentiaalin omaavaa monikan- sallista yhteistyötä sekä yksittäisten hankkeiden että hankkei- den hallinnoijien ja poliittisten päättäjien välillä. Hyvien käytänteiden siirto on omiaan rikastamaan Euroopan työlli- syysstrategiaa. 10. 7. Komissio on aivan oikein todennut, että Adapt- ja Employment-aloitteista voidaan ottaa oppia. Etenkin hankkei- den alkuunpanijoiden ja aloitteiden hallinnoinnin parissa työs- kentelevien on hyödynnettävä karttunutta kokemusta. Nykyis- ten yhteisöaloitteiden loppuvuosinaan tuottama lisäarvo on säilytettävä ja siirrettävä uusiin aloitteisiin. 11. Hankemuoto ja täydentävyys 11. 1. Hankemuoto Komission ehdotus pyrkiä välttämään määräraho- 11. 1. 1. jen hajauttaminen liian moneen pieneen hankkeeseen merkit- see suunnanmuutosta. Päinvastoin kuin nykyisellä ohjelma- kaudella komissio katsoo, että rahoitettavien hankkeiden määrää tulisi supistaa, jotta valittavat hankkeet olisivat entistä laaja-alaisempia. ”Pienhankkeiden” mahdollinen kyky kehittää monikansallisuutta on erittäin tärkeä kysymys. Alueiden komi- tea katsoo, ettei hankkeita tule arvioida koon pohjalta. ”Pien- hankkeilla” on usein valtavasti potentiaalia innovatiivisten menetelmien ja parhaiden käytänteiden siirron vuoksi. Kankei- ta suurhankkeita pienimuotoisemmissa hankkeissa saattaa olla helpompi tuoda esiin parhaita menetelmiä ja käytänteitä. 11. 2. Täydentävyys 11. 2. 1. Uudessa Equal-aloitteessa on käsiteltävä myös täy- ja Employment- dentävyyttä koskevaa kysymystä. Adapt- aloitteista saadut kokemukset osoittavat projektikumppaneilla olevan usein tavattomasti vaikeuksia osarahoituksen hankki- misessa. Tämä on ollut erityinen ongelma suurien monikansal- listen hankkeiden parissa työskenteleville paikallis- ja aluevi- ranomaisille. Kun Equal-aloitteessa rahoitus keskitetään suuri- muotoisiin hankkeisiin, tietyt paikallis- ja alueviranomaiset saattavat jäädä Equal-hankkeiden ulkopuolelle sen vuoksi, etteivät ne pysty järjestämään vaadittavaa osarahoitusta. Sen vuoksi korostetaan, että ”pienhankkeilla” saattaa olla mer- kittävä rooli Equal-aloitteessa, koska osarahoitus saattaa järjes- tyä hankkeille, joilla on pienehkö talousarvio. 12. Toimenpiteet 12. 1. jotka liittyvät kolmeen pääasialliseen toimintalinjaan: Equal-aloitteella on tarkoitus tukea toimenpiteitä, i) toimintalinja A: monikansalliset, integroidut hankkeet ii) toimintalinja B: jäsenvaltiokohtainen verkostoituminen ja hankkeiden tunnetuksi tekeminen iii) toimintalinja C: toimenpidesuunnitelmien kehittäminen. 12. 2. Toimintalinja A: monikansalliset, integroidut hankkeet Toimintalinjaan A liittyvien hankkeiden avulla on 12. 2. 1. tarkoitus torjua syrjintää ja eriarvoisuutta työmarkkinoilla. Ehdotuspyyntöjen jälkeen hankkeet valitaan ja pannaan täytän- töön kolmen kriteerin pohjalta: a) b) innovaatio, jota vertaillaan esikuva-analyysin avulla komis- sion aiemmista aloitteista saatuihin kokemuksiin toimintakyvyn ja omaehtoisten toimien tukeminen: työ- markkinoilla esiintyvän syrjinnän ja eriarvoisuuden torju- miseen välittömimmin osallistuvat tahot ovat suoraan mukana toiminnassa c) integroitu lähestymistapa: valittujen hankkeiden tulisi sisältää useita eri toimintoja. 12. 2. 2. Komissio on suosittanut, että toimintalinjan A ”mo- nikansalliset, integroidut hankkeet” tulisi sisältää kolme hanke- vaihetta, joiden avulla hankkeet luotsataan valmisteluvaiheesta toimintavaiheeseen ja lopulta arviointi- ja levittämisvaiheeseen. C 156/26 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 6. 6. 2000 12. 2. 3. Alueiden komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio suosittaa Euroopan sosiaalirahastoa ainoaksi rakennerahastoksi, joka rahoittaa kyseisiä integroituja hankkei- ta, koska tämä yksinkertaistaa menettelyjä. 12. 2. 4. Alueiden komitea katsoo, että on erittäin tärkeää määritellä selkeästi aloitteen alusta asti termit ”innovaatio”, ”toimintakyky” ja ”integroitu lähestymistapa”. Kun käsitteet on selvästi määritelty Equalin yhteydessä, vältytään paljolti Adapt- ja Employment-aloitteissa todetulta sekaannukselta. 12. 3. Toimintalinja B: jäsenvaltiokohtainen verkostoituminen ja hankkeiden tunnetuksi tekeminen 12. 3. 1. Komissio pyrkii keskittymään toimintalinjassa B ”jäsenvaltiokohtainen verkostoituminen ja hankkeiden tunne- tuksi tekeminen” muutamaan teema-alueeseen, jotka saavat kussakin jäsenvaltiossa Equal-rahoitusta. Alueiden komitean mielestä paikallisten ja alueellisten intressien tulisi vaikuttaa päätöksentekoprosessiin jäsenvaltion ja komission päättäessä merkittävistä teemalohkoista. Komissio suosittaa lisäksi, että kukin jäsenvaltio ehdottaa kansallisella tasolla soveliaita meka- nismeja hankkeiden verkostoimiseksi ja hyvien käytänteiden tunnetuksi tekemiseksi. Alueiden komitean käsityksen mukaan paikalliset ja alueelliset intressit tulisi sisällyttää aktiivisesti edellä mainittujen mekanismien käynnistämiseen. 12. 4. Toimintalinja C: toimien kehittäminen 12. 4. 1. Alueiden komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että toimintalinjan C ”toimien kehittäminen” puitteissa komission ja jäsenvaltioiden tulisi yhdessä muodostaa yhdyssi- de hankkeista saatavien hyvien käytänteiden ja Equalille asetet- tuihin teemalohkoihin liittyvien toimien kehittämisen välille. Alueiden komitea kannattaa erityisesti pyrkimyksiä kehittää mekanismeja tulosten vertailemiseksi esikuva-analyysin avulla ja niiden tunnetuksi tekemiseksi. 13. Equal-aloitteen täytäntöönpano 13. 1. Komissio suosittaa, että Equalin täytäntöönpanon yhteydessä kukin jäsenvaltio laatisi oman sovittujen teemojen mukaisen ohjelmansa, jonka rakenne olisi koordinoitu Euroo- pan työllisyysstrategiaan. Ohjelmien hyväksymisen jälkeen jäsenvaltiot vastaavat hanke-ehdotusten säännöllisestä pyyntö- menettelystä ja muodostavat aloitteen täytäntöönpanoa valvo- van jäsenvaltiokohtaisen seurantakomitean. Alueiden komitea katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisilla on jäsenvaltiotasolla merkittävä osuus Equalin onnistumisessa. Alueiden komitean mielestä alueellisten ja paikallisten intressien tulisi olla edustet- joissa ne voivat tuina jäsenvaltioiden seurantakomiteoissa, tuoda esiin prosessin kannalta merkittävän paikallis- ja alueta- son kokemuksensa. 14. Kohdentamistoimenpiteet Alueiden komiteaa huolestuttaa se, että komissio on 14. 1. alunperin todennut Equalin poikkeavan nykyisistä yhteisöaloit- teista siltä osin, ettei rahoitusta kohdenneta tietyille yhteiskun- tasektoreille. Kaikki syrjäytymistä vastaan kamppailevat orga- jätetään Equal-aloitteessa kilpailemaan keskenään nisaatiot rahoituksesta. Esimerkiksi sellaiset yhteiskunnan toimijat, jotka kamppailevat vammaisuudesta johtuvaa syrjintää vastaan, saat- tavat jotka pyrkivät edistämään naisten tasavertaisia mahdollisuuksia työpaikalla. On kyseenalaista, tulevatko parhaat ja ansioituneimmat hank- keet näin valituiksi. Alueiden komitea kehottaa komissiota harkitsemaan sellaisten Equal-aloitteeseen liittyvien toimenpi- teiden käynnistämistä, jotka ovat erityisesti kohdennettu yh- teiskunnasta syrjäytyneille ryhmille. joutua kilpailemaan niiden kanssa, 15. Equal-aloitetta koskevat suositukset 15. 1. ta näkökohtia Equal-aloitteen suuntaviivoja laadittaessa. Alueiden komitea suosittaa pidettäväksi mielessä usei- (1) Equal on tarkoitettu vakiinnuttamaan nykyisten Adapt- ja Employment-aloitteissa saavutettuja tuloksia. Uusi kon- teksti – Euroopan työllisyysstrategia – edellyttää kuitenkin uusia ohjelmia ja toimenpiteitä. Equalista tulisi muokata väline, joka auttaa yhteisön, paikallis- ja aluetason sekä jäsenvaltioiden toimijoita torjumaan sosiaalista syrjäyty- mistä työ- ja muussa yhteiskuntaelämässä. (2) Rahoitushakemusten aiheuttama hallintotaakka tulisi pitää mahdollisimman kevyenä. Potentiaaliset hakijat kaikkoavat usein, jos prosessi on liian virkavaltainen. (3) Käsitteet tulisi määritellä mahdollisimman selvästi. Equalin yhteydessä on määriteltävä selkeästi termit ”innovaatio”, ”monikansallisuus” ja ”valtavirtaistaminen”. (4) On kehitettävä seurantatoimia, joiden avulla voidaan verra- ta hankkeiden tuloksia ja onnistumisastetta. (5) Tärkeintä on, että onnistuneita Equal-hankkeita pystytään valtavirtaistamaan tehokkaasti valtakunnallisella, alue- ja paikallistasolla ainoastaan kehittämällä hankkeen tunne- tuksi tekemistä koskeva strategia sen ”elinaikana” eikä vasta hankkeen loppuvaiheessa. Leader+ 16. Leader+ -aloitetta koskevat huomiot Leader-yhteisöaloitteen I ja II vaiheessa oli uutta 16. 1. ennen kaikkea lähestymistapa, joka voidaan kiteyttää seuraa- vasti: 6. 6. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 156/27 – integroitu toiminta (lähes kaikki) tuen osatekijät – – – kehittämistoiminnan vauhdittaminen ja tekninen tuki eritasoinen koulutus yksittäisten yritysten perustaminen/vakiinnuttaminen/ nykyaikaistaminen – paikallisten raaka-aineiden arvostuksen lisääminen pie- nimuotoisen jalostuksen avulla – paikallisten tuotteiden ja palveluiden myynninedistä- minen ja markkinointi – maaseutumatkailun vakiinnuttaminen ja moninaista- minen – ympäristö- ja kulttuuriomaisuuden vaaliminen ja hyö- dyntäminen – – – integroiva tuki, jonka avulla eri osatekijöihin liittyvät hankkeet ja toimet organisoidaan yhtenäiseksi ja johdon- mukaiseksi toimintasuunnitelmaksi sen sijaan että ne muo- dostaisivat pelkän hajanaisten hankkeiden luettelon alueellisesti suunnattu tuki, joka muotoillaan ja jota myön- netään ottamalla huomioon tietyn alueen resurssit, potenti- aali ja odotukset alhaalta ylöspäin suuntautuva dynamiikka, joka saadaan aikaan aktivoimalla alueen viranomaiset ja väestö toimi- maan paikallisen kehitysprosessin hyväksi – hajautettu hallinnointi hoidettavaksi paikalliselle toiminta- ryhmälle, itsemääräämisvaltaa, jotta se pystyy panemaan prosessin täytäntöön riittävän joustavasti. jolle annetaan runsaasti 16. 2. Leader+ -ohjelmaa kuvailevassa komission asiakir- jassa toistetaan edellisten ohjelmien pääasialliset suuntaviivat. Siihen on kuitenkin lisätty uusi vaatimus, jonka mukaan paikallisten kehityssuunnitelmien strategia on kohdistettava yhteen luetelluista aiheista. Alueiden komitea pitää panostuk- sen kohdistamista asianmukaisille ongelma-alueille tärkeänä. Komission mainitsemat aiheet ja kohderyhmät soveltuvat hyvin osaksi integroitua kehitysstrategiaa. Alueiden komitea korostaa kuitenkin, että paikallisilla toimintaryhmillä on mah- dollisuus valita useampi kuin yksi aihe tai kohderyhmä. Komitea kehottaakin jäsenvaltioita tarttumaan tilaisuuteen ja täydentämään mahdollisten aiheiden ja kohderyhmien luet- teloa. Siksi komitea ehdottaakin, että komission jäsenvaltioille koh- distamasta tiedonantoluonnoksesta poistetaan vastaavansisäl- töiset kohdat. Tämä koskee kohdan 9 toista virkettä ja koh- dan 10 viimeistä virkettä. 16. 3. Lisäksi todetaan, että kuhunkin paikalliseen toiminta- suunnitelmaan liittyvän kehittämisstrategian odotetaan olevan erityisluonteinen ja omaperäinen perinteisten ohjelmien tukiin verrattuna. Perinteisille ohjelmille on juuri luonteenomaista, että ne ovat muun muassa alakohtaisia tai kohderyhmäkeskeisiä. Leader+ -ohjelman todellinen uutuus piilee sen mah- 16. 4. dollistamassa ja edistämässä lähestymistavassa. On olennaista säilyttää ja lujittaa juuri tätä metodologista edistysaskelta. 16. 5. Tässä yhteydessä on tärkeää korostaa, että maaseutu- alueiden integroidun kehittämisen toimintasuunnitelma ei saa koostua pelkästään uutta luovista toimista. Suunnitelmaan on sisällytettävä lukuisia aloitteita ja hankkeita, joilla pyritään ratkaisemaan paikalliset ongelmat, vastaamaan paikallisiin odotuksiin, vaikuttamaan paikallistasolla ja näin ollen anta- maan panos paikalliskehityksen syventämiseen. Suunnitelma kokonaisuudessaan on uutta; tietyt toimet – vaikka ne eivät olisikaan innovatiivisia – saattavat olla tarpeen koko prosessin kannattavuuden, yhtenäisyyden ja johdonmukaisuuden var- mistamiseksi. Edelleen on syytä muistuttaa, että Leader-ohjelmassa 16. 6. edellytetään perustettavaksi paikallinen kehittämisyhdistys, joka vastaa paikallisen toimintasuunnitelman laatimisesta ja toteuttamisesta ja pyrkii samalla intensiivisesti aktivoimaan paikallisia asukkaita ja viranomaisia, saamaan heidät liikkeelle ja osallistumaan toimintaan. Leader+:aa ei olisi olemassa ilman paikallistason dynamiikkaa tai panostuksia aluetason kehittämiskulttuurin luomiseen. On niin ikään erittäin tärkeää, että Leader+ -ohjelmassa kehittämistoimia vauhditetaan ja tuetaan teknisesti ja annetaan mahdollisuus rahoittaa monenlaisia toimia ja aloitteita – muun muassa aktivointiverkostojen luomista ja toimintaa (verkostoilla olisi omat solmukohtansa, välineistönsä ja henki- löresurssinsa), alueellisesti suuntautuneen tiedotus- ja virike- materiaalin toimittamista sekä erilaisten tapahtumien ja festi- vaalien järjestämistä. Sekä pätevyyden hankkimiseen tähtäävän että muun teknisen tuen tulee – mahdollisesti supistettuna – koskea myös maaseu- tualueita, joilla jo toimivia Leader-kehittämisryhmiä uudiste- taan. Ensiksi on tärkeää todeta, kuten jatkuvasti on korostettu, että kaikki Euroopan unionin 15 jäsenvaltion maaseutualueet täyttävät periaatteessa Leader+ -aloitteen tukiedellytykset ja ettei edellytyksiä tule rajoittaa suunnitelmien tekemistä koske- vissa ohjeissa. 16. 7. Leader+ -ohjelmassa on korostettava erityisesti yh- dentämiseen tähtääviä toimia ja nivottava yhteen samaan tavoitteeseen pyrkivät välineet siten, että ne vaikuttavat yhdessä ja täydentävät toisiaan. C 156/28 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 6. 6. 2000 16. 8. paikallistasolla syntyneitä pienimuotoisia aloitteita. Erityisen tärkeää on, että ohjelman avulla edistetään 16. 9. Leader+ -ohjelmalla tulee tukea paikalliskehityksestä vastaavien yhdistysten ja toimijoiden työtä. Etenkin ohjaustoi- mien, alueiden välisen yhteistyön ja maaseutualueiden verkos- tojen parantamiseksi Carrefour-keskukset on nivottava suo- raan ohjelmaan. Leader+ on nivellettävä muihin ohjelmiin, 16. 10. joiden tavoitteena on täydentää työpaikkojen luomista, ammatillista koulutusta, käsiteollisuutta ja muita sosiaalisia tukitoimia. 16. 11. Alueiden komitea, jossa on erityisistä rakenneongel- mista kärsivien maaseutualueiden lukuisia vaaleilla valittuja paikallisedustajia, on erityisen kiinnostunut Leader+ -ohjel- masta. 16. 12. Vaaleilla valitut paikallisedustajat ovat ahdingossa olevien maaseutualueiden kehittämisprosessin ensisijaisia vauhdittajia. He toimivat paikallistasolla itsenäisesti ja ovat tahoja, jotka huolehtivat työpaikkojen luomiseen ja talouden yleiseen elvyttämiseen liittyvistä tärkeimmistä investointihank- jos Leader+ -ohjelma keista. Näin ollen olisi vahingollista, olisi riippuvainen Euroopan tai tai aluetason byrokraattisista ja ohjailevista näkemyksistä sen sijaan, että suosittaisiin paikallista ohjelmansuunnittelua. jäsenvaltio- 16. 13. Alueiden komitea toivoo, että ohjelman toimivuu- den mahdollistavat säännökset pannaan täytäntöön mahdolli- simman pian. Koska ohjelma herättää toiveita, hakemusmenettelyn arviointi ei saisi kestää viittä kuukautta, kuten asiakirjassa mainitaan. Virkavaltaisuuteen tottumattomien paikallisten kehitystoimi- joiden on vaikea hyväksyä pitkiä odotusaikoja. Lisäksi on varmistettava, ettei ohjelmien toteuttaminen myöhästy. Komission ehdotuksen mukaan paikallisten toimin- taryhmien valinta voi kestää jopa kaksi vuotta valintaperustei- den hyväksymisestä. Valintaprosessin kesto on voitava rajata esim. puoleen vuoteen. Kuluvan ohjelmakauden kokemusten Bryssel 17. helmikuuta 2000. perusteella alueiden komitea katsoo, että ohjelmien toteutta- misen myöhästyminen heikentää sekä panoksen toteutusta joilla on ensin että sen vaikutusta uusilla Leader-alueilla, hankittava toiminnan edellyttämä osaaminen. Toistamiseen valittavilla alueilla jo hankittu osaaminen voi puolestaan jäädä hyödyntämättä. Alueiden komitea ottaa huomioon Leader+ -ohjel- 16. 14. man kolme toimintalohkoa ja katsoo, että ensimmäiselle toimintalohkolle – alueelliset ja yhdennetyt maaseudun kehit- tämistä koskevat pilottistrategiat – on myönnettävä eniten rahoitusta. Rahoitushakemusten menestymisen pitää riippua siitä, onko luotu useita kumppaneita käsittävä, todellinen paikallisstra- tegia. 16. 15. Alueiden komitea esittää toivomuksen, että infra- struktuurihankkeet sisällytettäisiin Leader+ -ohjelmaan. Jos ne eivät ole ohjelman mukaisesti tukikelpoisia, muiden ohjelmien arvioijien tulee asettaa ne etusijalle. Maaseudun kehittämisstrategia kaipaa todella tiettyjä perus- luonteisia infrastruktuureja, joiden puuttuessa kehittämispro- sessi ei ole kestävää. 16. 16. Alueiden komitea katsoo, että komission vaatimus olla rajoittamatta yhteistyötä vain kokemustenvaihtoon on sinänsä kannatettava. Kokemustenvaihtoa itsenäisenä yhteis- työmuotona ei kuitenkaan tulisi sulkea tuen ulkopuolelle. 16. 17. Suuntaviivoja koskevan luonnoksen 9 kohdassa oleva ehdotus tuen rajaamisesta etukäteen tietyille alueille olisi poistettava. 16. 18. Suuntaviivoja koskevan luonnoksen 12 kohdan en- simmäisessä alakohdassa oleva ehdotus Leader+ -aloitteen tuensaajien rajaamisesta vain paikallisiin toimintaryhmiin tulisi poistaa. Sama koskee julkishallinnon ja vaaleilla valittujen edustajien osuuden rajoittamista päätöksentekotasolla 50 %:iin paikallis- ten toimintaryhmien osuudesta (12 kohdan kolmas alakohta). Alueiden komitean puheenjohtaja Jos CHABERT


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0423/00 från Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) till rådet. Respekt för de mänskliga rättigheterna i EU:s utrikespolitik.

eurovoc_concepts:
Africa
EU relations
common foreign and security policy
cooperation policy
diplomatic relations
human rights
summit meeting

text: C 330 E/156 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 11. 2000 Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 april 2000) Utan att i detalj k(cid:228)nna till alla omst(cid:228)ndigheter i samband med olyckan i december 1999 med Korean Airs B 747 i Essex (F(cid:246)renade kungariket), har kommissionen nyligen unders(cid:246)kt denna fr(cid:229)ga p(cid:229) beg(cid:228)ran av parlamentets utskott f(cid:246)r framst(cid:228)llningar. Denna unders(cid:246)kning bekr(cid:228)ftade att utarmat uran, p(cid:229) grund av sin h(cid:246)ga densitet, tidigare anv(cid:228)ndes vid konstruktion av flygplan, bland annat B 747. Sedan 1981 har man emellertid successivt (cid:246)verg(cid:229)tt till att ers(cid:228)tta uranet med andra metaller. Det finns f(cid:246)rmodligen fortfarande flygplan i drift som inneh(cid:229)ller utarmat uran, men de nederl(cid:228)ndska myndigheternas unders(cid:246)kning i samband med olyckan med en Boeing fr(cid:229)n El Al utanf(cid:246)r Amsterdam den 4 oktober 1992 visade att risken f(cid:246)r skadliga effekter p(cid:229) befolkningens h(cid:228)lsa var f(cid:246)rsumbar vid en olycka med flygplan av denna typ. Gemenskapslagstiftningen omfattar inga best(cid:228)mmelser som f(cid:246)rbjuder anv(cid:228)ndning av utarmat uran vid konstruktion av flygplan. Resultaten av den ovan redovisade unders(cid:246)kningen bekr(cid:228)ftar att det, s(cid:229) vitt man idag k(cid:228)nner till, inte (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att f(cid:246)rbjuda anv(cid:228)ndningen av det f(cid:229)tal flygplan som fortfarande inneh(cid:229)ller utarmat uran. (2000/C 330 E/177) SKRIFTLIG FR¯GA E-0423/00 fr(cid:229)n Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) till r(cid:229)det (17 februari 2000) ˜mne: Respekt f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna i EU:s utrikespolitik Toppm(cid:246)tet mellan Europa och Afrika blir ett utm(cid:228)rkt tillf(cid:228)lle f(cid:246)r ett n(cid:228)rmande mellan dessa tv(cid:229) v(cid:228)rldar samt f(cid:246)r att skapa (cid:246)msesidig f(cid:246)rst(cid:229)else och nya samarbetsformer. EU m(cid:229)ste h(cid:229)lla fast vid att anta en dagordning som inbegriper demokratiska principer och respekt f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna. Vilka fr(cid:229)gor kommer r(cid:229)det att f(cid:246)resl(cid:229) till toppm(cid:246)tets dagordning? Kommer den att inneh(cid:229)lla punkter som lika behandling av kvinnor och m(cid:228)n och skydd f(cid:246)r barn samt respekt f(cid:246)r den internationella konventionen om barns r(cid:228)ttigheter? Svar (2 maj 2000) R(cid:229)det delar den (cid:228)rade parlamentsledamotens uppfattning att toppm(cid:246)tet mellan Afrika och EU som kommer att (cid:228)ga rum i Kairo den 3(cid:141)4 april kommer att utg(cid:246)ra ett utm(cid:228)rkt tillf(cid:228)lle f(cid:246)r att p(cid:229) tr(cid:246)skeln till det nya seklet uppr(cid:228)tta ett strategiskt partnerskap mellan medlemsstaterna i Europeiska unionen och staterna p(cid:229) den afrikanska kontinenten, ett partnerskap som kommer att grunda sig p(cid:229) det historiska arv som f(cid:246)renar oss liksom p(cid:229) v(cid:229)rt gemensamma intresse att fr(cid:228)mja fred, demokrati, m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter, utveckling och utpl(cid:229)nande av fattigdomen. De fr(cid:229)gor som kommer att diskuteras av statscheferna och av den regering som deltar p(cid:229) toppm(cid:246)tet har gemensamt godk(cid:228)nts av Europeiska unionen och dess afrikanska partners. Det r(cid:246)r sig om fr(cid:229)gor som g(cid:228)ller politik, ekonomi och utveckling. Europeiska unionen f(cid:228)ster s(cid:228)rskild vikt vid den politiska dialogen med sina afrikanska partners, som kommer att medf(cid:246)ra en f(cid:246)rdjupad diskussion om fr(cid:228)mjandet av demokrati och m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter, d(cid:228)ri inbegripet de fr(cid:229)gor som den (cid:228)rade parlamentsledamoten h(cid:228)nvisar till


title: Κανονισμός (EK) αριθ. 361/2000 της Επιτροπής της 17ης Φεβρουαρίου 2000 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: 18. 2. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 46/11 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (EK) αριθ. 361/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 17ης Φεβρουαρίου 2000 για καθορισµό των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή για τον καθορισµό της τιµής εισόδου ορισµένων οπωροκηπευτικών Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 3223/94 της Επιτροπής, της 21ης ∆εκεµ- βρίου 1994, σχετικά µε τις λεπτοµέρειες εφαρµογής του καθεστώ- τος κατά την εισαγωγή οπωροκηπευτικών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταíα από τον κανονισµό (EK) αριθ. 1498/98 (2), και ιδίως το άρθρο 4 παράγραφος 1, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) Ο κανονισµός (EK) αριθ. 3223/94, σε εφαρµογή των αποτε- λεσµάτων των πολυµερών εµπορικών διαπραγµατεύσεων του Γύρου της Ουρουγουάης, προβλέπει τα κριτήρια για τον καθορισµό από την Επιτροπή των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή από τρίτες χώρες, για τα προϊόντα και τις περιόδους που ορίζονται στο παράρτηµά του. (2) Σε εφαρµογή των προαναφερθέντων κριτηρίων, οι κατ’ απο- κοπή τιµές κατά την εισαγωγή πρέπει να καθοριστούν, όπως αναγράφονται στο παράρτηµα του παρόντος κανονισµού. ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι κατ’ αποκοπή τιµές κατά την εισαγωγή που αναφέρονται στο άρθρο 4 του κανονισµού (EK) αριθ. 3223/94 καθορίζονται όπως αναγράφονται στον πίνακα που εµφαίνεται στο παράρτηµα. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 18 Φεβρουαρίου 2000. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 17 Φεβρουαρίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) EE L 337 της 24. 12. 1994, σ. 66. (2) EE L 198 της 15. 7. 1998, σ. 4. L 46/12 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 18. 2. 2000 του κανονισµού της Επιτροπής, της 17ης Φεβρουαρίου 2000, για τον καθορισµό των κατ’ αποκοπή τιµών κατά την εισαγωγή για τον καθορισµό τιµών εισόδου ορισµένων οπωροκηπευτικών ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Κωδικός ΣΟ Κωδικός τρίτης χώρας (1) (σε EUR/100 χιλιόγραµµα) Κατ’ αποκοπή τιµή κατά την εισαγωγή 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 624 999 052 068 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 220 624 999 052 204 999 052 204 464 600 624 999 052 600 999 060 400 404 528 720 728 999 388 400 528 720 999 47,2 202,1 124,7 116,4 137,9 159,4 137,9 206,1 206,1 124,0 49,3 156,0 109,8 47,1 39,1 41,0 23,6 59,8 42,1 53,6 67,9 60,8 60,8 54,0 120,7 57,2 61,7 70,9 56,3 56,2 56,3 46,7 86,5 84,6 106,8 113,1 82,9 86,8 104,2 108,9 89,0 65,0 91,8 (1) Ονοµατολογία των χωρών που καθορίζεται από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2543/1999 της Επιτροπής (ΕΕ L 307 της 2. 12. 1999, σ. 46). Ο κωδικός «999» αντιπροσωπεύει «άλλες καταγωγές»


title: PREGUNTA ESCRITA E-0426/00 de Bart Staes (Verts/ALE) al Consejo. Presos kosovares en Serbia.

eurovoc_concepts:
Albania
Kosovo
Serbia and Montenegro
common foreign and security policy
political prisoner

text: 26. 1. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 26 E/41 La Comisi(cid:243)n cre(cid:243) en 1991 un Centro Europeo para la Validaci(cid:243)n de MØtodos Alternativos (CEVMA), que es un departamento del Instituto de Salud y Protecci(cid:243)n de los Consumidores del Centro Comœn de Investigaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n, situado en Ispra (Italia). La principal tarea del CEVMA consiste en coordinar a escala europea la validaci(cid:243)n de mØtodos de ensayo avanzados sin utilizaci(cid:243)n de animales, es decir, en determinar su pertinencia y fiabilidad en relaci(cid:243)n con los objetivos establecidos. En febrero de 2000, la Comisi(cid:243)n propuso incluir los tres primeros mØtodos in vitro validados en el anexo V de la Directiva 67/548/CEE del Consejo, de 27 de junio de 1967, relativa a la clasificaci(cid:243)n, embalaje y etiquetado de las sustancias peligrosas (3). Los Estados miembros emitieron un voto favorable. Tales mØtodos se validaron en el marco del programa de trabajo del CEVMA, en colaboraci(cid:243)n con laboratorios y otras instituciones de los Estados miembros y de Estados Unidos, y fueron reconocidos como mØtodos cient(cid:237)ficamente validados por el ComitØ cient(cid:237)fico consultivo del CEVMA y aceptados por los servicios competentes de la Comisi(cid:243)n. EstÆ previsto que durante el quinto programa marco (1999- 2002) se validen otros diez mØtodos. Es Østa la primera ocasi(cid:243)n en que se incluyen mØtodos alternativos validados en el anexo V. La Comisi(cid:243)n concede gran importancia a este trabajo y fomenta activamente la inclusi(cid:243)n de dichos mØtodos en el programa de directrices para pruebas de la OCDE con el fin de garantizar su aplicaci(cid:243)n a escala mundial. (1) DO L 117 de 5. 5. 1987. (2) DO L 49 de 29. 2. 1999. (3) DO 196 de 16. 8. 1967. (2001/C 26 E/054) PREGUNTA ESCRITA E-0426/00 de Bart Staes (Verts/ALE) al Consejo (17 de febrero de 2000) Asunto: Presos kosovares en Serbia A ra(cid:237)z de la huelga de hambre (que tuvo lugar del 24 de diciembre al 6 de enero de 2000) y de la manifestaci(cid:243)n del 5 de enero de 2000 organizadas en Bruselas por los kosovares de la Liga Mundial Albanesa (Albanese Wereldliga) para exigir la puesta en libertad de los presos kosovares en Serbia, fui recibido el 5 de enero de 2000 por un colaborador del Alto Representante de la PESC y por la Presidencia portuguesa de la Uni(cid:243)n Europea. Ambas instancias se mostraron dispuestas a incluir el asunto de los presos kosovares en el orden del d(cid:237)a del Consejo de Ministros previsto para los d(cid:237)as 24 y 25 de enero. De la lectura de las conclusiones se desprende que en dicho Consejo de Ministros no se trat(cid:243) el tema en cuesti(cid:243)n: 1. 2. 3. 4. ¿De quØ manera piensa dar seguimiento el Consejo a la Resoluci(cid:243)n del Parlamento Europeo de 16 de septiembre de 1999 en la que se hac(cid:237)a un llamamiento a la Presidencia para la celebraci(cid:243)n de conversaciones directas con el Gobierno serbio para tratar la puesta en libertad de todos los presos pol(cid:237)ticos? ¿CuÆndo tiene intenci(cid:243)n el Consejo de examinar el asunto de los presos albanokosovares en Serbia? ¿EstÆ dispuesto el Consejo a presentar y apoyar una resoluci(cid:243)n ante la Comisi(cid:243)n de Seguridad de las Naciones Unidas sobre la liberaci(cid:243)n de los presos albaneses en Serbia? En caso negativo, ¿por quØ no? ¿EstÆ dispuesto el Consejo a hacer que el levantamiento de las sanciones contra Yugoslavia y que la participaci(cid:243)n en la ejecuci(cid:243)n del Pacto de estabilidad para la Europa suroriental dependan de la soluci(cid:243)n al problema de los presos albaneses? En caso negativo, ¿por quØ no? Respuesta (8 de junio de 2000) El Consejo ha tomado nota de la Resoluci(cid:243)n del Parlamento Europeo de 16 de septiembre de 1999 a que se refiere Su Seæor(cid:237)a. En las actuales circunstancias el Consejo no estÆ en condiciones de establecer C 26 E/42 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 26. 1. 2001 contactos directos con el Gobierno serbio ni es probable que pueda ejercer influencia alguna sobre Serbia para la liberaci(cid:243)n de presos pol(cid:237)ticos. No obstante, comparte plenamente la inquietud de Su Seæor(cid:237)a acerca de la suerte de los prisioneros kosovares retenidos todav(cid:237)a en Serbia y apoya toda la labor de la comunidad internacional, en particular la del ComitØ Internacional de la Cruz Roja, para conseguir la liberaci(cid:243)n de todos los presos pol(cid:237)ticos. El Consejo se congratula de las liberaciones obtenidas ya por el CICR. En su sesi(cid:243)n de 14 y 15 de febrero, el Consejo acord(cid:243) mantener el marco de su pol(cid:237)tica general de presionar al mÆximo a Milosevic. Su decisi(cid:243)n de suspender la prohibici(cid:243)n de vuelos en vista de los llamamientos efectuados por la oposici(cid:243)n se aun(cid:243) por lo tanto a la ampliaci(cid:243)n de las vigentes restricciones en materia de visado y a un incremento de los efectos de las actuales sanciones financieras. Toda futura decisi(cid:243)n del Consejo sobre levantamiento de sanciones estarÆ supeditada a una serie de factores y s(cid:243)lo podrÆ adoptarse previa evaluaci(cid:243)n de la situaci(cid:243)n general. El Consejo tom(cid:243) nota del llamamiento efectuado el 23 de febrero el Consejo de Transici(cid:243)n de Kosovo por el que instaba a la comunidad internacional y en particular al Consejo de Seguridad de las Naciones Unidas, a presionar al mÆximo a las autoridades de Belgrado para que liberen a todos los kosovares detenidos ilegalmente en prisiones yugoslavas. Los Estados miembros de la Uni(cid:243)n Europea apoyarÆn ciertamente toda iniciativa de las NN. UU. que contribuya a solventar el problema. En ese sentido el Consejo tom(cid:243) buena nota de la medida propuesta en el Consejo de Seguridad por el Sr. Kouchner, Jefe de la Administraci(cid:243)n Provisional de las NN. UU. en Kosovo, a fin de nombrar un representante especial que aborde esta cuesti(cid:243)n con las autoridades de Belgrado. Su Seæor(cid:237)a puede tener la seguridad de que uno de los elementos clave que seguirÆ considerando el Consejo para modificar la pol(cid:237)tica de sanciones destinadas al rØgimen de Belgrado son los avances que registren las libertades democrÆticas y el respeto de los derechos de las minor(cid:237)as, en particular la suerte de los presos kosovares. El Consejo mantiene en constante revisi(cid:243)n la situaci(cid:243)n en la zona y las pol(cid:237)ticas de la Uni(cid:243)n Europea hacia la Repœblica Federativa de Yugoslavia. (2001/C 26 E/055) PREGUNTA ESCRITA E-0436/00 de Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (23 de febrero de 2000) Asunto: Posici(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n ante los intentos del Reino Unido de regionalizar la pesca en aguas comunitarias El Reino Unido estÆ manifestando de forma sistemÆtica la intenci(cid:243)n de regionalizar la pesca en aguas comunitarias, rompiendo el espacio europeo de pesca y pretendiendo, con el mismo objetivo, ampliar de 12 a 24 millas las aguas de competencia estatal exclusiva. De acuerdo con informaciones period(cid:237)sticas, el Comisario responsable de Agricultura y Pesca, Franz Fischler, estÆ considerando, al parecer, la posibilidad de apoyar esta pretensi(cid:243)n. ¿CuÆl es la posici(cid:243)n oficial de la Comisi(cid:243)n con respecto a esta cuesti(cid:243)n tan grave? ¿EstÆ dispuesta la Comisi(cid:243)n a apoyar esta pretensi(cid:243)n del Reino Unido que, efectivamente, podr(cid:237)a llevar a la destrucci(cid:243)n de la Pol(cid:237)tica Comœn de Pesca y tener los mismos efectos en el espacio econ(cid:243)mico y monetario europeo? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de abril de 2000) La Comisi(cid:243)n desea informar a Su Seæor(cid:237)a de que el Gobierno BritÆnico no ha presentado ninguna propuesta para la regionalizaci(cid:243)n de la Pol(cid:237)tica Pesquera Comœn (PPC) ni para la ampliaci(cid:243)n de la actual zona de competencia exclusiva de 12 a 24 millas. Las citadas ideas surgieron a ra(cid:237)z de la consulta lanzada por la Comisi(cid:243)n en 1998-1999 sobre el rumbo que habr(cid:237)a de tomar la PPC despuØs de 2002. La federaci(cid:243)n britÆnica de organizaciones pesqueras present(cid:243) un documento detallado sobre la regionalizaci(cid:243)n de la PPC. AdemÆs, en febrero de 1999, el Parlamento adopt(cid:243) una resoluci(cid:243)n para crear zonas de competencia nacional exclusiva de 24 millas


title: Resolução legislativa do Parlamento Europeu sobre uma proposta de regulamento do Conselho relativo à execução de acções no âmbito da estratégia de pré-adesão de Chipre e de Malta (COM(1999) 535 — C5-0308/1999 - 1999/0199(CNS))

eurovoc_concepts:
Cyprus
Malta
accession negotiations
accession to the European Union
enlargement of the Union

text: C 339/232 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 11. 2000 Quinta-feira, 17 de Fevereiro de 2000 2. Estratégia de pré-adesão de Chipre e de Malta * A5-0029/2000 Proposta de regulamento do Conselho relativo à execução de acções no âmbito da estratégia de pré-adesão de Chipre e de Malta (COM(1999) 535 , C5-0308/1999 , 1999/0199(CNS)) Esta proposta foi alterada como se segue: TEXTO DA COMISSÃO ALTERAÇÕES DO PARLAMENTO (Alteração 1) Primeira citação bis (nova) Tendo em conta as conclusões do Conselho Europeu de Helsínquia, de 10 e 11 de Dezembro de 1999, (Alteração 3) Considerando 3 bis (novo) 3 bis. Considerando que o Conselho Europeu de Helsín- quia, de Dezembro de 1999, salientou ser necessário que o processo conducente ao alargamento seja eficaz e credí- vel, tendo-se, simultaneamente, comprometido a reexami- nar, até finais de 2004, a evolução da situação; (Alteração 4) Considerando 4 bis (novo) 4 bis. Considerando que, de acordo com a estrutura dos Tratados europeus e o disposto no Acordo Interinstitucio- nal de 6 de Maio de 1999 (1) relativo à disciplina orçamen- tal e à melhoria do processo orçamental, é conveniente estabelecer uma clara correlação entre a execução das dotações inscritas no orçamento comunitário e a base jurí- dica correspondente; (1) JO C 172 de 18. 6. 1999. (Alteração 5) Considerando 5 5. Considerando que é necessário instituir para Chipre e para Malta o instrumento das parcerias para a adesão segundo as modalidades referidas no Regulamento (CE) no 622/98 do Con- selho de 16. 3. 1998 para os países candidatos da Europa Cen- tral e Oriental, por forma a concentrar a assistência da Comu- nidade Europeia sobre as prioridades e objectivos da adesão. 5. Considerando que é, por conseguinte, necessário instituir para Chipre e para Malta o instrumento das parcerias para a adesão segundo as modalidades referidas no Regulamento (CE) no 622/98 do Conselho de 16. 3. 1998 para os países candidatos da Europa Central e Oriental, por forma a concentrar a assis- tência da Comunidade Europeia, incluindo a assistência financeira, sobre as prioridades e objectivos da adesão; 7. Considerando que os protocolos financeiros celebrados com Chipre e Malta expiram em 31 de Dezembro de 1999. 7. Considerando que os protocolos financeiros celebrados com Chipre e Malta expiraram em 31 de Dezembro de 1999; (Alteração 6) Considerando 7 29. 11. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 339/233 TEXTO DA COMISSÃO Quinta-feira, 17 de Fevereiro de 2000 ALTERAÇÕES DO PARLAMENTO (Alteração 7) Considerando 7 bis (novo) 7 bis. Considerando que o Conselho Europeu registou com agrado os progressos alcançados durante as negocia- ções com Chipre, tendo decidido realizar uma conferência intergovernamental bilateral, em Fevereiro de 2000, com Malta, por forma a dar início às negociações sobre as con- dições da sua adesão à União e as subsequentes adaptações do Tratado; (Alteração 8) Considerando 7 ter (novo) 7 ter. Considerando que o orçamento comunitário para o exercício de 2000 introduz um novo método de apresen- tação das dotações destinadas a Chipre e a Malta, que deverá, inter alia, melhorar a gestão e a transparência dos recursos financeiros previstos para a execução dos projec- tos futuros; (Alteração 9) Considerando 7 quater (novo) 7 quarter. Considerando que o presente Regulamento e, em particular, o respectivo Anexo prevêem a execução de acções plurianuais no sector empresarial que implicam despesas orçamentais durante todo o respectivo período de aplicação; (Alteração 10) Considerando 7 quinquies (novo) 7 quinquies. Considerando que, não obstante o disposto no Regulamento Financeiro em vigor, a Comissão, se bem que proponha uma acção plurianual, por um lado, aceita que a ficha financeira só refira o custo das acções para o ano 2000, avaliado em 15 milhões de euros, e por outro lado, preveja um método de avaliação que cobre acções postas em prática ao longo de um período de três meses; (Alteração 2) Considerando 7 sexies (novo) 7 sexies. Considerando a resolução do Parlamento Euro- peu de 16 de Dezembro de 1999 sobre o orçamento 2000, (Alteração oral) Considerando 8 bis (novo) 8 bis. Considerando que Malta e Chipre participarão no programa MEDA de acordo com as modalidades já previs- tas; C 339/234 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 11. 2000 Quinta-feira, 17 de Fevereiro de 2000 TEXTO DA COMISSÃO ALTERAÇÕES DO PARLAMENTO (Alteração 11) Considerando 8 ter (novo) 8 ter. Considerando que, à luz dos progressos registados na implementação do presente programa, a Comissão re- examinará a ficha financeira, em particular o calendário previsível em matéria de dotações para autorizações; (Alteração 12) Considerando 9 bis (novo) 9 bis. Considerando que o Conselho Europeu de Helsín- quia se manifestou a favor da abertura de negociações de adesão de Malta à União Europeia; (Alteração 13) Considerando 9 ter (novo) 9 ter. Considerando que a ajuda de pré-adesão a Chipre e a Malta deverá cobrir o período 2001-2004 e ser inscrita na Subsecção B-7 (ajuda de pré-adesão), de modo a promo- ver a homogeneidade com as disposições aplicáveis aos restantes países candidatos à adesão; (Alteração 14) Artigo 1o, no 1, terceiro travessão bis (novo) , Financiamento regular destas actividades de harmonia com o disposto no artigo 4o para todo o período de validade do presente regulamento e sob reserva do disposto no artigo 10o. (Alteração 15) Artigo 1o, no 2 2. O Conselho, sob proposta da Comissão, decidirá por maioria qualificada quais os princípios, as prioridades, os objec- tivos intercalares e as condições de cada uma das parcerias para a adesão que serão apresentadas aos países candidatos, bem como acerca das adaptações significativas ulteriores de que serão objecto. 2. O Conselho, sob proposta da Comissão, e após consulta do Parlamento Europeu, decidirá por maioria qualificada quais os princípios, as prioridades, os objectivos intercalares e as condições de cada uma das parcerias para a adesão que serão apresentadas aos países candidatos, bem como acerca das adaptações significativas ulteriores de que serão objecto. (Alteração 16) Artigo 1o, no 2 bis (novo) 2 bis. As dotações para financiar a ajuda de pré-adesão serão anualmente fixadas nas rubricas orçamentais criadas para o efeito e serão inseridas na Categoria 7 das Perspec- tivas Financeiras 29. 11. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 339/235 TEXTO DA COMISSÃO Quinta-feira, 17 de Fevereiro de 2000 ALTERAÇÕES DO PARLAMENTO (Alteração 23) Artigo 2o bis (novo) Artigo 2o bis O montante de referência proposto pelo Conselho para efeitos de execução do presente regulamento relativa- mente ao período que expira em 31 de Dezembro de 2004, da ordem dos 95 milhões de euros, não se revela suficiente, razão pela qual deve ser revisto em função dos objectivos estabelecidos no artigo 1o. As dotações anuais serão autorizadas pela autoridade orçamental nos limites das Perspectivas Financeiras. (Alteração 18) Artigo 3o, segundo travessão B No caso de Chipre, qualquer acção que tenha por finali- dade a aproximação das duas comunidades. B No caso de Chipre, qualquer acção que tenha por finali- dade o restabelecimento de relações entre as duas comunidades. (Alteração 19) Artigo 5o Quando falte um elemento essencial para a continuação da concessão de ajudas de pré-adesão a favor de Chipre e de Malta, nomeadamente em caso de violação dos princípios democráticos, do Estado de Direito, dos direitos do homem e das liberdades fundamentais, bem como do direito internacio- nal e/ou quando os progressos com vista à realização dos cri- térios de Copenhaga forem insuficientes, o Conselho, delibe- rando por maioria qualificada sob proposta da Comissão, pode tomar as medidas adequadas no que se refere a qualquer ajuda de pré-adesão concedida a Chipre ou a Malta. Quando falte um elemento essencial para a continuação da concessão de ajudas de pré-adesão a favor de Chipre e de Malta, nomeadamente em caso de violação dos princípios democráticos, do Estado de Direito, dos direitos do homem e das liberdades fundamentais, bem como do direito internacio- nal e/ou quando os progressos com vista à realização dos cri- térios de Copenhaga forem insuficientes, o Conselho, delibe- rando por maioria qualificada sob proposta da Comissão, e após consulta do Parlamento Europeu, pode tomar as medi- das adequadas no que se refere a qualquer ajuda de pré-adesão concedida a um daqueles dois países. (Alteração 20) Artigo 7o É instituído um comité de gestão (a seguir denominado «comité»). Nos casos em que seja feita referência ao procedimento pre- visto no presente artigo, aplicar-se-á o procedimento de gestão previsto no artigo 4o da Decisão 1999/468/CE. O período previsto no no 3 do artigo 4o da Decisão 1999/468/ CE é fixado em 3 meses. 1. A Comissão será assistida por um comité consultivo composto pelos representantes dos Estados-membros e presidido pela Comissão («o comité»). 2. O comité agirá de acordo com o procedimento pre- visto no artigo 3o da Decisão 1999/468/CE. 3. O comité pode analisar outras possíveis questões relativas à aplicação do presente regulamento submetidas ao seu presidente. (Alteração 21) Artigo 10o Três anos após a entrada em vigor do presente regulamento, a Comissão apresentará ao Parlamento Europeu e ao Conselho uma avaliação de conjunto das acções financiadas pela Comu- nidade ao abrigo do presente regulamento, acompanhada de propostas no que se refere ao futuro desse mesmo regulamento e, se necessário, de propostas para a sua alteração. Três anos após a entrada em vigor do presente regulamento, a Comissão apresentará ao Parlamento Europeu e ao Conselho uma avaliação de conjunto das acções financiadas pela Comu- nidade ao abrigo do presente regulamento, acompanhada de propostas no que se refere ao futuro desse mesmo regulamento e, se necessário, de propostas para a sua alteração. Em para- lelo, a Comissão apresentará anualmente, em devido C 339/236 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 11. 2000 Quinta-feira, 17 de Fevereiro de 2000 TEXTO DA COMISSÃO ALTERAÇÕES DO PARLAMENTO tempo, informações úteis sobre a situação orçamental e financeira, de modo a que as autoridades legislativa e orça- mental fiquem em condições de avaliar e justificar a inter- venção financeira da Comunidade visando garantir a regu- lar consecução do objectivo político, a fim de que o processo de adesão seja equitativo, adequado e transpa- rente. Resolução legislativa do Parlamento Europeu sobre uma proposta de regulamento do Conselho relativo à execução de acções no âmbito da estratégia de pré-adesão de Chipre e de Malta (COM(1999) 535 , C5-0308/1999 , 1999/0199(CNS)) (Processo de consulta) O Parlamento Europeu, B Tendo em conta a proposta da Comissão ao Conselho (COM(1999) 535), B Consultado pelo Conselho, nos termos do artigo 308o do Tratado CE (C5-0308/1999), B Tendo em conta o artigo 67o do seu Regimento, B Tendo em conta o relatório da Comissão dos Assuntos Externos, dos Direitos do Homem, da Segu- rança Comum e da Política de Defesa e o parecer da Comissão dos Orçamentos (A5-0029/2000), 1. Aprova a proposta da Comissão assim alterada; Convida a Comissão a alterar a sua proposta no mesmo sentido, nos termos do no 2 do artigo 250o 2. do Tratado CE; Requer a abertura do processo de concertação, se o Conselho pretender afastar-se do texto aprovado 3. pelo Parlamento; 4. 5. Solicita nova consulta, caso o Conselho tencione alterar substancialmente a proposta da Comissão; Encarrega a sua Presidente de transmitir a posição do Parlamento ao Conselho e à Comissão. 3. Protocolo sobre défices excessivos * A5-0013/2000 Proposta de regulamento do Conselho que altera o Regulamento (CE) no 3605/93 relativo à aplica- ção do Protocolo sobre o procedimento relativo aos défices excessivos anexo ao Tratado que ins- titui a Comunidade Europeia (COM(1999) 444 , C5-0174/1999 , 1999/0196(CNS)) Esta proposta foi aprovada


eurovoc_concepts:
Bulgaria
Serbia
accidental pollution
dangerous substance
gold
mining operation
water pollution
watercourse

text: 29. 11. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 339/279 Jueves, 17 de febrero de 2000 1. Apoya plenamente la nueva iniciativa que el Secretario General de las Naciones Unidas, Kofi Annan, ha propuesto al Primer Ministro camboyano, Hun Sen, de constituir un tribunal internacional especial para juzgar a los antiguos líderes de los jemeres rojos; Pide al Gobierno de Camboya que permita que Ta Mok y otros acusados de crímenes contra la 2. humanidad y de genocidio sean juzgados por un tribunal independiente ad hoc de las Naciones Unidas; 3. Recuerda que la transparencia e imparcialidad del sistema judicial, la cooperación judicial internacio- nal, el respeto de los derechos humanos, de los principios democráticos y del Estado de Derecho son elementos fundamentales para el restablecimiento de las relaciones entre la UE y Camboya; Insta a las autoridades camboyanas a que se abstengan de cometer ningún acto de intimidación con- 4. tra la oposición democrática; Encarga a su Presidenta que transmita la presente resolución al Consejo, a la Comisión, a las Nacio- 5. nes Unidas, a la ASEAN y al Gobierno y al Parlamento de Camboya. 18. Catástrofe medioambiental en las aguas del Danubio B5-0164, 0167, 0168, 0173 y 0179/2000 Resolución del Parlamento Europeo sobre el desastre ecológico causado por un vertido de cianuro procedente de una mina de oro rumana a los ríos Lapus, Somes, Tisza y Danubio El Parlamento Europeo, A. Alarmado por el desastre ecológico, medioambiental, agrícola y social causado por el vertido de cia- nuro de una mina de oro situada en Aurul (Rumania) de la que son propietarias la empresa Remin S. A. , constituida por el Gobierno rumano, y la compañía australiana Esmeralda Exploration Limited, con sede en Perth, B. Considerando que el caudal de más de 100. 000 metros cúbicos de agua envenenada intensamente con cianuro ha contaminado los ríos Lapus y Somes en Rumania, el Tisza en Hungría y el Danubio en Serbia y Bulgaria, C. Considerando la amenaza que representa este desastre para el delta del Danubio, uno de los humedales más importantes de Europa, que ocupa unos 4 300 kilómetros cuadrados, D. Considerando que se han medido concentraciones de cianuro más de setecientas veces superiores a los niveles normales, que han ocasionado una gran mortandad de peces, aves y flora acuática, E. Considerando que este accidente ha dañado enormemente los ecosistemas naturales, dando lugar a pérdida de diversidad biológica, contaminación de la cadena alimentaria y de los recursos de agua potable y de uso agrícola por los metales pesados depositados en el río y considerando que afectará a la vida de todos los habitantes de la región, especialmente de los pescadores y de quienes se ocupan en el turismo local, 1. Expresa su solidaridad y su apoyo a los países afectados por la catástrofe; 2. Considera que la UE debería intervenir en favor de los países afectados por este desastre ecológico y pide a la comunidad científica, los grupos de defensa del medio ambiente y las instituciones de la UE que presten toda la asistencia necesaria para participar en la operación de limpieza a fondo de la zona; 3. Señala que de acuerdo con la información disponible, la mina de Aurul aplicaba tecnologías que no cumplían con el acervo medioambiental comunitario y pide a las autoridades rumanas que hagan cuanto esté en su mano para agilizar la incorporación del acervo, particularmente en el ámbito de la seguridad industrial; C 339/280 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 29. 11. 2000 Jueves, 17 de febrero de 2000 4. Considera que, con arreglo al principio de que «quien contamina paga», los propietarios de la mina de Aurul deben asumir toda su responsabilidad, indemnizando a las víctimas y financiando la limpieza de las zonas afectadas por el desastre y pagando por los daños ecológicos; Considera que en las negociaciones con los países candidatos bajo ninguna circunstancia debe some- 5. terse a excepciones la legislación de la CE sobre seguridad industrial, prevención de la contaminación y responsabilidad respecto del medio ambiente y del consumidor; Reitera su propuesta de que la UE cree un cuerpo de intervención de protección civil para prestar 6. asistencia coordinada de urgencia en caso de desastres industriales y/o naturales; 7. Encarga a su Presidenta que transmita la presente resolución al Consejo, a la Comisión, a los Gobier- nos de Rumania, Hungría, Bulgaria y Yugoslavia, a la empresa minera de Aurul y a la compañía Esmeralda Exploration Limited. 19. Reestructuración de las empresas en Europa B5-0124, 0128 y 0134/2000 Resolución del Parlamento Europeo sobre la reestructuración de la industria europea, con especial atención al cierre de la fábrica Goodyear en Italia y a los problemas de ABB-Alstom El Parlamento Europeo, E Vista la Carta comunitaria de los derechos sociales fundamentales de los trabajadores, de 1989, y las disposiciones pertinentes del Tratado CE, en particular su artículo 136, que señala que los Estados miembros tendrán como objetivo el fomento del empleo, la mejora de las condiciones de vida y de trabajo, una protección social adecuada y el diálogo social para conseguir un nivel de empleo elevado y duradero y la lucha contra las exclusiones, E Vista la Directiva 75/129/CEE (1), modificada por la Directiva 92/56/CEE (2), relativa a la aproximación de las legislaciones de los Estados miembros que se refieren a los despidos colectivos, E Vista la Directiva 94/45/CE (3) sobre la constitución de un comité de empresa europeo o un procedi- miento en las empresas de dimensión comunitaria y los grupos de empresas de dimensión comunitaria con vistas a informar y consultar a los trabajadores, E Vista la propuesta de la Comisión sobre un marco general relativo a la información y la consulta de los trabajadores en la Comunidad Europea, E Vistas las conclusiones del Grupo de alto nivel sobre las consecuencias económicas y sociales del cambio industrial, E Vistas sus anteriores resoluciones sobre la reestructuración, traslado y cierre de empresas en la UE, en particular la Resolución sobre el caso Renault-Vilvoorde, E Vista la declaración pronunciada ante el Parlamento Europeo por la Comisaria Anna Diamantopoulou el 27 de octubre de 1999 sobre la reestructuración de empresas (Michelin), A. Considerando el anuncio sin previo aviso por la dirección de la multinacional Goodyear/Dunlop del cierre de su única fábrica en Italia, en Cisterna di Latina, con efectos a partir del 17 de febrero de 2000; que el cierre provocará la pérdida de 574 puestos de trabajo en la propia fábrica y repercutirá notablemente en aproximadamente 430 puestos de trabajo indirectos, B. Considerando, en particular, que la fábrica de Cisterna di Latina ha demostrado hasta la fecha unos altos niveles de productividad y rentabilidad, debido, entre otros factores, a la actitud profesional y responsable demostrada por sus trabajadores; que, a pesar de la ausencia de inversiones de la empresa durante más de 10 años, en 1996 la fábrica ocupó el segundo lugar en las listas de competitividad de costes y el primero en las de calidad del grupo en Europa, (1) DO L 48 de 22. 2. 1975, p. 29. (2) DO L 245 de 26. 8. 1992, p. 3. (3) DO L 254 de 30. 9. 1994, p. 64