title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0350/00 von Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) und Luis Berenguer Fuster (PSE) an die Kommission. Öffentliche Zuschüsse für den spanischen Elektrizitätssektor: von den Verbrauchern zu tragende Kosten.

eurovoc_concepts:
Spain
State aid
control of State aid
liberalisation of the market
single market

text: C 330 E/136 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 21. 11. 2000 Ebenfalls im Rahmen der obengenannten Verordnung ersuchte die Kommission die franz(cid:246)sischen Beh(cid:246)r- den am 31. Januar 2000 um weitere Ausk(cid:252)nfte (cid:252)ber die Blockade sowie (cid:252)ber die Mittel, die eventuell eingesetzt werden, um den freien Warenverkehr wiederherzustellen. Die franz(cid:246)sischen Beh(cid:246)rden erteilten diese Ausk(cid:252)nfte am 1. Februar 2000. In ihrem Antwortschreiben stellten sie insbesondere klar, da(cid:223) die Ordnungskr(cid:228)fte Anweisung erhalten h(cid:228)tten, geeignete Umleitungen einzurichten und die betroffenen Personen dar(cid:252)ber zu informieren. Au(cid:223)erdem w(cid:252)rden Vorkehrungen getroffen, die es erm(cid:246)glichen, nach der Blockade gegebenenfalls Klage auf Schadensersatz gem(cid:228)(cid:223) Artikel L. 2216-3 des (cid:132)Code gØnØral des collectivitØs locales(cid:147) zu erheben. Die Kommission m(cid:246)chte die Frau Abgeordnete darauf aufmerksam machen, da(cid:223) die j(cid:252)ngsten Grenzblok- kaden schneller wieder aufgehoben wurden, als dies in der Vergangenheit der Fall war. Die Kommission vertritt die Auffassung, da(cid:223) die Anwendung der Verordnung (EG) Nr. 2679/98, zusammen mit den Ma(cid:223)nahmen, welche die betroffenen Wirtschaftsteilnehmer ergreifen konnten, sicherlich dazu beigetragen haben. (1) ABl. L 337 vom 12. 12. 1998. (2000/C 330 E/153) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0350/00 von Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE), Fernando PØrez Royo (PSE) und Luis Berenguer Fuster (PSE) an die Kommission (14. Februar 2000) Betrifft: (cid:214)ffentliche Zusch(cid:252)sse f(cid:252)r den spanischen Elektrizit(cid:228)tssektor: von den Verbrauchern zu tragende Kosten Bis zum heutigen Tag haben die spanischen Verbraucher mehr als 300 Milliarden Peseten f(cid:252)r die CTC, (Kosten des (cid:220)bergangs zum Wettbewerb) aufbringen m(cid:252)ssen, die von der Regierung verabschiedet und grunds(cid:228)tzlich von der Kommission als illegale (cid:246)ffentliche Zusch(cid:252)sse angesehen werden. Ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) dieser Situation unverz(cid:252)glich Einhalt geboten werden mu(cid:223)? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (21. M(cid:228)rz 2000) Die Kommission untersucht aufmerksam diesen sehr komplizierten Vorgang, bei dem es sich ihrer Auffassung nach grunds(cid:228)tzlich um eine nicht notifizierte staatliche Beihilfe handelt. Wie sie aber bereits in ihrer Antwort auf die schriftliche Anfrage E-0165/00 (1) erkl(cid:228)rt hat, sagt die Unzul(cid:228)ssigkeit einer staatlichen Beihilfe wegen ihrer Gew(cid:228)hrung ohne vorherige Anmeldung bei der Kommission aufgrund der Rechtsprechung des Gerichtshofes nichts (cid:252)ber ihre Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt aus. Die Kommission denkt derzeit nicht an eine Anwendung des Artikels 11 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. M(cid:228)rz 1999 (cid:252)ber besondere Vorschriften f(cid:252)r die Anwendung von Artikel 93 des EG-Vertrages (2), wonach sie die Aussetzung der Beihilfe anordnen kann. Sicherlich wird die Kommission in ihrer abschlie(cid:223)enden Entscheidung den bereits gezahlten Beihilfen Rechnung tragen. (1) Siehe Seite 96. (2) ABl. L 83 vom 27. 3. 1999. (2000/C 330 E/154) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0354/00 von Armando Cossutta (GUE/NGL) und Lucio Manisco (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Verteuerung der Kraftfahrzeug-Haftpflichtversicherung (14. Februar 2000) Seit 1994 die Kraftfahrzeug-Haftpflichtversicherung liberalisiert wurde, sind s(cid:228)mtliche Pr(cid:228)mien zu Lasten der Verbraucher in besorgniserregender Weise gestiegen. Dieses Jahr werden die Tarife in Italien durch- schnittlich um 30-60 % steigen, und zwar bei allen einschl(cid:228)gigen Versicherungsgesellschaften. Au(cid:223)erdem


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0451/00 af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til Rådet. Konkurrencefordrejende beskatningsordninger i EU.

eurovoc_concepts:
France
Germany
Italy
Netherlands
United Kingdom
common commercial policy
restriction on competition
tax system

formats: html pdf print

text: C 374 E/78 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 28. 12. 2000 Kan Kommissionen p(cid:229) denne baggrund oplyse fłlgende: 1. Er denne bekymring begrundet? 2. Hvilke betingelser har regionen Sicilien eventuelt ikke opfyldt? 3. Hvilke (cid:230)ndringer błr der ske i det p(cid:229)g(cid:230)ldende program? 4. 5. Foreligger der en reel samordning af programindholdet mellem Palermo og Bruxelles? Er der reelt mulighed for, at regionen Sicilien kan miste medfinansieringerne, s(cid:229)fremt programmet ikke opfylder de kriterier, der er fastsat for strukturfondene? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (17. marts 2000) Som led i programmeringen for perioden 2000-2006 har de italienske myndigheder sammen med udviklingsplanen for Mezzogiorno fremsendt en r(cid:230)kke forslag til operationelle programmer, herunder programmet for Sicilien. Disse dokumenter er for tiden til gennemgang i Kommissionen. Specielt hvad ang(cid:229)r det regionale operationelle program for Sicilien, der er blevet erkl(cid:230)ret egnet til godkendelse, er Kommissionen fremkommet med visse bem(cid:230)rkninger under forhandlingerne med de italienske myndigheder. De p(cid:229)g(cid:230)ldende spłrgsm(cid:229)l behandles nu grundigt med de italienske myndigheder for at n(cid:229) frem til den endelige version af dette dokument, som Kommissionen vil kunne vedtage. Det skal understreges, at forberedelsen af interventionerne for perioden 2000-2006 foreg(cid:229)r i et fuld- st(cid:230)ndigt partnerskab med de berłrte nationale, regionale og lokale myndigheder. I denne forberedende programmeringsfase kan der ikke opstilles nogen hypotese om, hvorvidt midlerne udnyttes fuldt ud. (2000/C 374 E/091) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0451/00 af Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) til R(cid:229)det (14. februar 2000) Om: Konkurrencefordrejende beskatningsordninger i EU Kan R(cid:229)det bekr(cid:230)fte, at en arbejdsgruppe af tjenestem(cid:230)nd i R(cid:229)det i en r(cid:230)kke EU-medlemsstater har fundet tres beskatningsordninger, der vurderes som konkurrencefordrejende? Er det rigtigt, at Nederlandene i denne rapport indtager fłrstepladsen med hensyn til konkurrencefor- drejende beskatningsordninger med ni kritiserede ordninger p(cid:229) dette omr(cid:229)de? Hvilke ni ordninger er der tale om? Er det rigtigt, at der i Tyskland, Frankrig, medlemsstater) ikke er konstateret en eneste konkurrencefordrejende beskatningsordning? Italien og Det Forende Kongerige (og dermed i de store Hvad er R(cid:229)dets holdning til denne embedsmandsrapport, og hvorn(cid:229)r fremkommer R(cid:229)det med en selv- st(cid:230)ndig politisk vurdering? Svar (16. /17. maj 2000) Den rapport 1. fra Gruppen vedrłrende en Adf(cid:230)rdskodeks (Erhvervsbeskatning), som det (cid:230)rede medlem henviser til, og som blev forelagt R(cid:229)det (łkonomi og finans) den 29. november 1999, kan l(cid:230)ses p(cid:229) R(cid:229)dets Internet-sted (ue. eu. int/newsroom, under Diverse, dokument nr. 4901/99). 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/79 Selv om det er blevet besluttet at głre teksten offentligt tilg(cid:230)ngelig via Internettet, har R(cid:229)det dog 2. endnu ikke taget stilling til dens indhold og kan derfor ikke p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt give et svar vedrłrende substansen i de spłrgsm(cid:229)l, der er rejst. 3. R(cid:229)det erindrer desuden det (cid:230)rede parlamentsmedlem om, at Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Helsingfors blev enigt om at neds(cid:230)tte en arbejdsgruppe p(cid:229) hłjt plan, der som led i den samlede rapport, den skal forel(cid:230)gge R(cid:229)det, skal redegłre for mulige lłsninger bl. a. med hensyn til adf(cid:230)rdskodeksen, da denne udgłr en del af skattepakken, jf. konklusionerne fra samlingen i R(cid:229)det (łkonomi og finans) den 1. december 1997. (2000/C 374 E/092) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0452/00 af Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) til Kommissionen (14. februar 2000) Om: Tyrkiske frie »zoner« og import af tekstilprodukter Den 8. juli 1997 meddelte den dav(cid:230)rende kommiss(cid:230)r med ansvar for udenrigsanliggender, Hans van den Broek, Europa-Parlamentet (svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-1965/97 (1) at »der havde v(cid:230)ret en f(cid:230)llesskabs- mission i Tyrkiet for at undersłge, om de tyrkiske frie zoner overholdt de forpligtelser, som Tyrkiet har p(cid:229)taget sig inden for rammerne af toldunionen«. Forud for dette havde der v(cid:230)ret oplysninger i den internationale presse, ifłlge hvilke der var mistanke om, at der foregik eksport via de tyrkiske »frie zoner« i Istanbul og Mersin af tekstilprodukter fra tredjelande, som dukkede op p(cid:229) markedet i Unionen som »tyrkiske«, og s(cid:229)ledes nłd godt af bestemmelserne i toldunionen mellem EU og Tyrkiet og fortr(cid:230)ngte de tilsvarende produkter fra F(cid:230)llesskabet. van den Broek oplyste endvidere i sit svar, at »F(cid:230)llesskabet og Tyrkiet er under alle omst(cid:230)ndigheder enige om, at de inden for rammerne af henstillingerne af 24. april 1997 fra Associeringsudvalget EF-Tyrkiet regelm(cid:230)ssigt vil undersłge dette spłrgsm(cid:229)l for at undg(cid:229) enhver omg(cid:229)else af toldunionens regler«. Kan Europa-Kommissionen oplyse, hvor mange tilsynsmissioner i lighed med den, der blev udsendt i oktober 1996, der er blevet udsendt siden, samt hvad der er resultaterne af deres undersłgelser? (1) EFT C 45 af 10. 2. 1998, s. 131. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (7. marts 2000) Der har ikke fundet flere missioner sted siden Kommissionens undersłgelsesmission til Tyrkiet i oktober 1996. Der blev ikke fundet nogen eksempler p(cid:229) bedrageri, og siden undersłgelsesmissionen har der ikke v(cid:230)ret nogen tegn p(cid:229) bedrageri, hverken i form af klager fra industrier i F(cid:230)llesskabet eller p(cid:229) anden vis. Kommissionen har defor ingen planer om at foretage periodevise undersłgelser, men vil staks tage spłrgsm(cid:229)let op med de tyrkiske myndigheder, hvis der skulle blive behov herfor. Enhver mistanke om bedrageri kan rapporteres direkte til Olaf (Det Europ(cid:230)iske Kontor for Bek(cid:230)mpelse af Svig). (2000/C 374 E/093) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0453/00 af Karin J(cid:246)ns (PSE) til R(cid:229)det (24. februar 2000) Om: Forordning (EF) om midlertidig hel eller delvis suspension af den f(cid:230)lles toldtarifs autonome toldsatser for visse fiskeriprodukter I R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 2822/98 af 21. december 1998 (1) blev toldsatserne med virkning fra den januar 1999 for en r(cid:230)kke fiskeriprodukter (stłr, stenbider, diverse krabbearter osv. ) fastsat til nul. 1


title: QUESTION ÉCRITE E-0368/00 posée par Benedetto Della Vedova (TDI) à la Commission. Cession d'une partie de la capacité de production d'électricité de l'ENEL, ex-monopole d'État italien.

eurovoc_concepts:
Italy
electrical industry
energy production
free movement of capital
liberalisation of the market
negotiated contract
privatisation
production capacity
restriction on competition
right of establishment

text: 21. 11. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 330 E/141 (2000/C 330 E/158) QUESTION (cid:201)CRITE E-0367/00 posØe par Marie-Noºlle Lienemann (PSE) (cid:224) la Commission Objet: Taux rØduit de TVA pour les abonnØs au chauffage urbain (14 fØvrier 2000) (cid:192) ce jour, la fourniture de gaz et d(cid:146)ØlectricitØ figure dans la liste communautaire des opØrations que les (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union europØenne peuvent soumettre (cid:224) un taux rØduit de TVA. En revanche, ce n(cid:146)est pas le cas des abonnements (cid:224) des rØseaux de chaleur. Pourtant, souvent ces rØseaux urbains contribuent (cid:224) un retraitement des ordures mØnagŁres et (cid:224) une diversification ØnergØtique souhaitØe par l(cid:146)Union europØenne; enfin, s(cid:146)agissant des impØratifs sociaux qui dØterminent le taux rØduit, que le consommateur se chauffe au gaz, (cid:224) l(cid:146)ØlectricitØ ou (cid:224) un rØseau urbain, le poids de la fiscalitØ doit Œtre le mŒme d(cid:146)autant que souvent l(cid:146)usager n(cid:146)a guŁre le choix (habitat collectif, etc(cid:133)). La Commission peut-elle expliquer ce qui aurait pu motiver une telle distorsion entre les diffØrentes formes d(cid:146)approvisionnement ØnergØtiques et si elle compte remØdier (cid:224) cette injustice en proposant l(cid:146)inscription dans la liste des opØrations pouvant bØnØficier du taux rØduit de TVA des abonnements (cid:224) des rØseaux de chaleur? RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (22 mars 2000) La lØgislation communautaire actuellement en vigueur ne permet pas aux (cid:201)tats membres l(cid:146)application d(cid:146)un taux rØduit aux abonnements (cid:224) des rØseaux de chaleur. les dispositions actuelles sont En fait, le rØsultat des nØgociations au Conseil qui ont abouti (cid:224) la modification de la proposition initiale de la Commission (1) en ne prØvoyant la possibilitØ d(cid:146)un taux rØduit de TVA que pour le gaz naturel et l(cid:146)ØlectricitØ. Dans sa proposition sur le rapprochement des taux, la Commission citait «les produits ØnergØtiques pour le chauffage et l(cid:146)Øclairage» comme Øligibles au taux rØduit obligatoire Øvitant ainsi les distorsions. La Commission confirme que lors du prochain examen du contenu de l(cid:146)annexe H (cid:224) la sixiŁme directive TVA (77/388/CEE) (2) auquel s(cid:146)applique le taux rØduit de TVA, la Commission examinera cette question, sans pouvoir, (cid:224) ce stade, garantir l(cid:146)issue des discussions au Conseil lors de l(cid:146)examen de nouvelles propositions Øventuelles. (1) (2) JO C 250 du 18. 9. 1987, modifiØ par JO C 44 du 19. 2. 1992. JO L 262 du 15. 10. 1977. (2000/C 330 E/159) QUESTION (cid:201)CRITE E-0368/00 posØe par Benedetto Della Vedova (TDI) (cid:224) la Commission (14 fØvrier 2000) Objet: Cession d(cid:146)une partie de la capacitØ de production d(cid:146)ØlectricitØ de l(cid:146)ENEL, ex-monopole d(cid:146)(cid:201)tat italien Poursuivant le lent processus de privatisation et de libØralisation du secteur de la production d(cid:146)Ønergie Ølectrique, le gouvernement italien a dØcidØ rØcemment, en sa qualitØ d(cid:146)actionnaire de contr(cid:244)le, de retirer (cid:129) selon les dispositions lØgislatives (cid:129) (cid:224) l(cid:146)ENEL, ex-monopole d(cid:146)(cid:201)tat, 21 unitØs de production, dotØes d(cid:146)une capacitØ totale de 15 000 mØgawatts (soit environ un quart de la capacitØ de production de l(cid:146)ENEL), et de rØpartir ces unitØs de production entre trois sociØtØs distinctes, nouvellement constituØes, Eurogen SPA, Elettrogen SPA et Interpower SPA. Le 25 janvier 2000, le Conseil des ministres a adoptØ le dØcret contenant les procØdures relatives (cid:224) la cession des trois sociØtØs. Ce dØcret stipule que la cession aux entreprises privØes doit Œtre effectuØe de grØ (cid:224) grØ, la procØdure Øtant menØe par l(cid:146)ENEL lui-mŒme, sous la supervision du ministre du TrØsor et du ministre de l(cid:146)Industrie et avec l(cid:146)assistance du comitØ consultatif et d(cid:146)assistance pour les privatisations. C 330 E/142 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 21. 11. 2000 Pour assurer une transparence et une efficacitØ supØrieures, le gouvernement italien aurait pu opter pour une procØdure d(cid:146)adjudication internationale ou pour une offre publique de vente en bourse; cette solution aurait en outre permis le placement auprŁs d(cid:146)acheteurs, italiens ou Øtrangers, qui, sachant gØrer au mieux les sociØtØs privatisØes, auraient ØtØ disposØs (cid:224) payer un prix plus ØlevØ. Eu Øgard (cid:224) ce qui prØcŁde, la Commission n(cid:146)estime-t-elle pas que la procØdure suivie par le gouvernement italien trahit la volontØ de contr(cid:244)ler la structure de la propriØtØ chez les acteurs qui opØreront sur le marchØ national de l(cid:146)ØlectricitØ et qu(cid:146)elle enfreint donc les rŁgles communautaires protØgeant la concur- la libertØ de circulation des capitaux ainsi que les droits des consommateurs de l(cid:146)Union rence et europØenne? N(cid:146)estime-t-elle pas en particulier que l(cid:146)attitude du gouvernement italien vise (cid:224) permettre (cid:224) l(cid:146)ENEL d(cid:146)abuser de la position dominante dont il bØnØficie, en infraction (cid:224) l(cid:146)article 82 du traitØ CE, qui, au point b), interdit les pratiques consistant (cid:224) «limiter la production, les dØbouchØs ou le dØveloppement technique au prØjudice des consommateurs», c(cid:146)est-(cid:224)-dire les pratiques visant (cid:224) faire obstacle (cid:224) l(cid:146)entrØe de concurrents «indØsirables» sur le marchØ? RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (31 mars 2000) La Commission a examinØ le dØcret pris par le ministre du TrØsor italien, en date du 25 janvier 2000, dØfinissant les modalitØs de vente des installations de production de l(cid:146)Agence nationale italienne de l(cid:146)Ønergie Ølectrique (ENEL). En ce qui concerne la libre circulation des capitaux et le droit d(cid:146)Øtablissement, la Commission a dØfini sa position de fa(cid:231)on dØtaillØe dans sa communication relative (cid:224) certains aspects juridiques concernant les investissements intra-communautaires (1). Elle s(cid:146)est interrogØe sur certains aspects du rØgime juridique de privatisation en Italie, ainsi que dans certains autres (cid:201)tats membres. Ces interrogations se reflŁtent dans plusieurs affaires actuellement pendantes devant la Cour de justice (C-58/99 dans le cas de l(cid:146)Italie). Il convient de noter que les litiges portent en gØnØral sur les pouvoirs spØciaux rØservØs (cid:224) l(cid:146)(cid:201)tat dans les entreprises privatisØes, ou en voie de l(cid:146)Œtre, ou sur des restrictions explicites (cid:224) une participation ØtrangŁre. (cid:192) partir du moment oø les rŁgles communautaires sur la libre circulation des capitaux et le droit d(cid:146)Øtablissement et oø les principes Øtablis dans les arrŒts de la Cour et dans la communication sont respectØs, la Commission ne pense pas que les principes de la libre circulation des capitaux et du droit d(cid:146)Øtablissement doivent s(cid:146)Øtendre aux modalitØs d(cid:146)une privatisation ou, dans l(cid:146)ØventualitØ oø celle-ci ne serait pas faite par voie d(cid:146)offre publique, (cid:224) la libertØ de l(cid:146)(cid:201)tat membre de choisir la partie acquØreuse d(cid:146)une entreprise donnØe. NØanmoins, l(cid:146)application d(cid:146)une telle dØcision, si celle-ci restreint la libre circulation des capitaux, doit reposer sur des mesures satisfaisant aux quatre conditions Øtablies dans la jurisprudence susmentionnØe: elles doivent s(cid:146)appliquer de maniŁre non discriminatoire; se justifier par des exigences impØrieuses d(cid:146)intØrŒt gØnØral; Œtre propres (cid:224) garantir le rØalisation de l(cid:146)objectif qu(cid:146)elles poursuivent; et ne pas aller au-del(cid:224) de ce qui est nØcessaire pour l(cid:146)atteindre. En analysant le dØcret ministØriel (cid:224) la lumiŁre des rŁgles communautaires de concurrence, la Commission relŁve avant tout le fait que, quelle que soit la procØdure choisie, la cession permettra (cid:224) de nouveaux opØrateurs d(cid:146)acquØrir des capacitØs productives qui Øtaient jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent aux mains de l(cid:146)ENEL. L(cid:146)objectif final du dØcret est donc la naissance de nouveaux concurrents sur le marchØ de la production d(cid:146)ØlectricitØ. Il s(cid:146)agit par consØquent d(cid:146)une mesure qui, en soi, poursuit un objectif favorable (cid:224) la concurrence. L(cid:146)Honorable Parlementaire a mis en exergue le risque que les modalitØs de vente choisies par le gouvernement permettent l(cid:146)exploitation abusive de la position dominante que l(cid:146)ENEL dØtiendrait. (cid:192) cet Øgard, toutefois, la Commission est d(cid:146)avis que, pour le moment, il n(cid:146)existe pas d(cid:146)ØlØments qui confirme- raient qu(cid:146)en consØquence de la procØdure choisie, l(cid:146)ENEL puisse abuser de sa position dominante. (1) JO C 220 du 19. 7. 1997


title: 2000/161/EF: Kommissionens beslutning af 14. februar 2000 om ændring af beslutning 97/217/EF om grupper af tredjelande, der kan benytte sundheds- og hygiejnecertifikaterne i forbindelse med indførsel af kød af vildtlevende vildt, kød af opdrættet vildt og kaninkød fra tredjelande (meddelt under nummer K(2000) 286) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
game meat
health certificate
import
rabbit meat
third country

text: L 51/38 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 2. 2000 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 14. februar 2000 om ændring af beslutning 97/217/EF om grupper af tredjelande, der kan benytte sundheds- og hygiejnecertifikaterne i forbindelse med indførsel af kød af vildtlevende vildt, kød af opdrættet vildt og kaninkød fra tredjelande (meddelt under nummer K(2000) 286) (EØS-relevant tekst) (2000/161/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (5) sig til russiske ansvarlige har veterinærmyndigheder De forpligtet at underrette Kommissionen og medlemsstaterne pr. telex eller telefax inden 24 timer, hvis de konstaterer tilfælde af ovennævnte sygdom eller beslutter at vaccinere imod den. (6) (7) (8) Der bør foretages en opdeling i regioner med henblik på import af kød af opdrættet klovbærende vildt, undtagen vildtlevende svin, fra den russiske region Murmansk. Det er derfor nødvendigt at ændre beslutning 97/ 217/EF. De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Veterinær- komité — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Bilaget til beslutning 97/217/EF affattes som angivet i bilaget til nærværende beslutning. Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Artikel 2 Udfærdiget i Bruxelles, den 14. februar 2000. På Kommissionens vegne David BYRNE Medlem af Kommissionen under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets direktiv 92/118/EØF af 17. december 1992 om dyresundhedsmæssige og sundhedsmæs- sige betingelser for samhandel med og indførsel til Fællesskabet af produkter, der for så vidt angår disse betingelser ikke er underlagt specifikke fællesskabsbestemmelser, som omhandlet i bilag A, kapitel I, i direktiv 89/662/EØF, og for så vidt angår patogener, i direktiv 90/425/EØF (1), senest ændret ved direktiv 97/79/EF (2), særlig artikel 10, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) Ved Kommissionens beslutning 97/217/EF (3), senest ændret ved beslutning 1999/758/EF (4), blev det fastsat, hvilke grupper af tredjelande eller dele af tredjelande der kan benytte sundheds- og hygiejnecertifikaterne i forbin- delse med indførsel af kød af vildtlevende vildt, kød af opdrættet vildt og kaninkød fra tredjelande. Under en EF-veterinærinspektion i den russiske region Murmansk kunne det konstateres, at sundheden i dette område overvåges af veterinærmyndigheder, som kan tilfredsstillende garantier med hensyn til frembyde sygdomme, som kan overføres ved import til EF af kød af opdrættet vildt, undtagen vildtlevende svin. vildtlevende klovbærende eller ansvarlige har De bekræftet, at regionen Murmansk i de sidste 24 måneder har været fri for mund- og klovesyge. veterinærmyndigheder russiske Der er ikke foretaget vaccinationer mod denne sygdom i de sidste 12 måneder. (1) EFT L 62 af 15. 3. 1993, s. 49. (2) EFT L 24 af 30. 1. 1998, s. 31. (3) EFT L 88 af 3. 4. 1997, s. 20. (4) EFT L 300 af 23. 11. 1999, s. 27. 24. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 51/39 G A L I B F E / 0 2 2 / 7 9 g o F E / 9 1 2 / 7 9 , F E / 8 1 2 / 7 9 i g n n t u l s e b i e n r e t a k i f i t r e c e n j e i g y h g o - s d e h d n u s e t t y n e b n a k r e d , e d n a l e j d e r t f a r e p p u r G - d n a l e d n e v e l t d l i v e r d n A r y d e t t a p I e n n o o K l r y d v o h e d n e v e l t d l i V t d l i v r e j F - t d l i v g o i r e n n a k e d e t t æ r d p O n e n e d r o e r a h f a r y d e d n e v e l n i v s e d n e v e l t d l i V n i v s e d n e v e l t d l i v n e g a t d n u , t d l i v e d n e r æ b v o K l H e n n o o K l G e n n o o K l F e n n o o K l D e n n o o K l C e n n o o K l B e n n o o K l A e n n o o K l d n a L - O S I e d o k d n a L - O S I e d o k d n a L - O S I e d o k d n a L - O S I e d o k E e n n o o K l d n a L - O S I e d o k d n a L - O S I e d o k d n a L ) 1 ( n e i l a r t s u A U A a n a w s t o B W B ) 1 ( a n i t n e g r A R A ) 1 ( n e i l a r t s u A U A r e r e d , e d n a l e j d e r T n r a g n U U H ) 1 ( n e i l a r t s u A U A a n i t n e g r A ) 7 ( ) 3 ( - O S I e d o k - R A 4 + 3 d n a L - O S I e d o k ) 3 ( a n i t n e g r A 1 - R A d n a l a e Z w e N n e i n æ m u R Z N O R d n a l t e L V L d n a l s u R U R ) 1 ( d n a l n ø r G n e u a t i L d n a l t s E E E L G I L d n a l i z a w S a k i r f a d y S Z S A Z e w b a b m Z i W Z n e i r a g l u B ) 1 ( a d a n a C z i e w h c S G B A C H C ) 1 ( e l i h C L C ) 1 ( n r e p y C - u p e R e k s i k - k e j T n e D k i l b ) 6 ( d n a l n ø r G n e i t a o r K n r a g n U ) 1 ( l e a r s I n e u a t i L Y C Z C L G R H U H L I I L ) 1 ( d n a l a e Z w e N Z N n e l o P L P a d a n a C A C i a i b m a N A N ) 1 ( d n a l i a h T H T ) 5 ( ) 1 ( n e i l i s a r B R B e t s r ø f i n e t s i l å p t r ø f p o - t u l s e b l i t t e g a l i b f a l e d m o s , F Ø E / 2 4 5 / 9 7 g n n i t e r d n æ t s e n e s ) 1 ( a d a n a C A C ) 4 ( a n a w s t o B - W B ) 1 ( n e i l a r t s u A U A 1 0 ) 1 ( n r e p y C Y C ) 4 ( d n a l i z a w S 1 0 - Z S ) 1 ( a d a n a C - k e j T n e D 1 - Z C ) 4 ( a k i r f a d y S 1 0 - A Z z i e w h c S z i e w h c S H C ) 4 ( i a i b m a N 1 0 - A N n e i r a g l u B G B A C H C - u p e R e k s i k ) 2 ( k i l b ) 1 ( d n a l a e Z ) 1 ( A S U S U w e N Z N ) 4 ( e w b a b m Z i - W Z 1 0 ) 1 ( e l i h C L C ) 1 ( n r e p y C - u p e R e k s i k - k e j T n e D k i l b d n a l n ø r G n e i t a o r K d n a l t s E n r a g n U n e u a t i L d n a l t e L ) 7 ( n e i n o d - e l a K y N Y C Z C E E L G R H U H I L V L C N L 51/40 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 2. 2000 - d n a l e d n e v e l t d l i v e r d n A r y d e t t a p I e n n o o K l r y d v o h e d n e v e l t d l i V t d l i v r e j F - t d l i v g o i r e n n a k e d e t t æ r d p O n e n e d r o e r a h f a r y d e d n e v e l n i v s e d n e v e l t d l i V n i v s e d n e v e l t d l i v n e g a t d n u , t d l i v e d n e r æ b v o K l H e n n o o K l G e n n o o K l F e n n o o K l D e n n o o K l C e n n o o K l B e n n o o K l A e n n o o K l d n a L - O S I e d o k d n a L - O S I e d o k d n a L - O S I e d o k d n a L - O S I e d o k E e n n o o K l d n a L - O S I e d o k d n a L - O S I e d o k d n a L - O S I e d o k d n a L - O S I e d o k n e i n æ m u R O R - a v o l S n e D - u p e R e k s i k k i l b n e i n e v o l S L S K S ) 6 ( ) 1 ( n e i s e n u T N T ) 1 ( A S U S U. e s l e d n e v n a r e d n i f ) t e r d n æ t s e n e s m o s ( F Ø E / 2 0 4 / 3 9 i g n n t u l s e b. e s l e d n e v n a r e d n i f ) t e r d n æ t s e n e s m o s ( F E / 3 8 2 / 9 9 9 1 i g n n t u l s e b. e s l e d n e v n a r e d n i f ) t e r d n æ t s e n e s m o s ( F E / 4 8 9 / 4 9 i g n n t u l s e b. e s l e d n e v n a r e d n i f ) t e r d n æ t s e n e s m o s ( F E / 1 7 3 / 8 9 i g n n t u l s e b i i i i t a s t s a f m o s r e n o i g e r t a s t s a f m o s r e n o i g e r t a s t s a f m o s r e n o i g e r t a s t s a f m o s r e n o i g e r. t d l i v e d n e v e l t d l i v. t d l i v t e t t æ r d p o i i i i n e g n i l e d p O n e g n i l e d p O n e g n i l e d p O n e g n i l e d p O f a f a d ø k n u K d ø k n u K. y l f. r p r å g e r o f n e t r o p s n a r t i e r d n m d e m , e n g a t d u e k k i g o e d e å l f u / e d e k k u p u l n e g a t d n U. k s n a m r u M n e n o i g e r a r f n u K ) 1 ( ) 2 ( ) 3 ( ) 4 ( ) 5 ( ) 6 ( ) 7 ( ) 8 ( ) 1 ( d n a l a e Z n e l o P n e i n æ m u R L P O R w e N Z N ) 8 ( ) 7 ( d n a l s u R U R - a v o l S n e D - u p e R e k s i k k i l b n e i n e v o l S y a u g u r U ) 1 ( A S U L S K S Y U S U


title: PREGUNTA ESCRITA E-0338/00 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisión. Índice de desempleo en Grecia.

eurovoc_concepts:
EU statistics
Greece
employment statistics
statistical method
unemployment

text: 21. 11. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 330 E/131 La Comisi(cid:243)n desconoce que existan actualmente en el mercado seguros privados que puedan suscribir los ganaderos para cubrir los riesgos ligados a la aparici(cid:243)n de epizootias. A pesar de ello, la Comisi(cid:243)n ya ha manifestado (cid:129)por ejemplo, en el «Informe sobre la situaci(cid:243)n del sector de la carne de porcino en la Uni(cid:243)n Europea con vistas a la eventual modificaci(cid:243)n de las medidas de ayuda estructural» (1)(cid:129) que es favorable al establecimiento de un rØgimen de seguro para las situaciones de emergencia al que deber(cid:237)an contribuir los productores. Por otra parte, la ayuda financiera estatal deber(cid:237)a condicionarse a la notificaci(cid:243)n inmediata del brote de la enfermedad y a la aplicaci(cid:243)n eficaz de las normativas comunitarias sobre erradicaci(cid:243)n de enfermedades, entre las que se incluyen las disposiciones de la Decisi(cid:243)n 90/424/CEE del Consejo, de 26 de junio de 1990, relativa a determinados gastos en el sector veterinario (2). (1) COM(98) 434 final. (2) DO L 224 de 18. 8. 1990. (2000/C 330 E/145) PREGUNTA ESCRITA E-0334/00 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) al Consejo (14 de febrero de 2000) Asunto: Trato especial de un preso kurdo recluido en Hamburgo El recluso kurdo Ilhan Gelkouvan, internado en la prisi(cid:243)n de Hamburgo, inici(cid:243) hace muchos d(cid:237)as una huelga de hambre hasta la muerte, alegando que, pese al hecho de que su caso estÆ juzgado y sentenciado, se le ha excluido del programa de los restantes reclusos, es objeto de un trato especial y se le mantiene aislado. Segœn informaci(cid:243)n de que dispone el autor de la pregunta, otros reclusos, tanto de pa(cid:237)ses comunitarios como de terceros pa(cid:237)ses, estÆn iniciando ya huelgas de hambre similares como muestra de solidaridad. ¿EstÆ informado el Consejo del trato especial que recibe el recluso Ilhan Gelkouvan en la prisi(cid:243)n de 1. Hamburgo? 2. ¿QuØ medidas se propone tomar para que cese dicho trato especial y se mida al recluso en cuesti(cid:243)n con el mismo rasero que a los demÆs, dado que esto no constituye una simple demanda por su parte, sino aquello a lo que tiene derecho? Respuesta (2 de mayo de 2000) El Consejo no dispone de informaci(cid:243)n acerca del trato mencionado ni competencias para ocuparse de las preguntas planteadas por Su Seæor(cid:237)a. (2000/C 330 E/146) PREGUNTA ESCRITA E-0338/00 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (14 de febrero de 2000) Asunto: ˝ndice de desempleo en Grecia Con el t(cid:237)tulo «EUROPE weekly SELECTED STATISTICS no 1128» la revista «Europe» de 20 de diciembre de 1999 public(cid:243) informaci(cid:243)n procedente del no 120/99 de «News Release» de Eurostat sobre las cifras de desempleo en los pa(cid:237)ses de la Uni(cid:243)n Europea, en el Jap(cid:243)n y en los Estados Unidos. Sin embargo, como hemos seæalado repetidas veces, estas estad(cid:237)sticas no incluyen las cifras de desempleo para Grecia. En respuesta a la pregunta escrita E-1448/97 (1), la Comisi(cid:243)n seæalaba que «el Instituto nacional de estad(cid:237)stica de Grecia prevØ aplicar a partir de 1998 una encuesta continua sobre poblaci(cid:243)n activa y obtener (cid:237)ndices de desempleo trimestrales». C 330 E/132 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 11. 2000 A la vista de esta informaci(cid:243)n, se pide a la Comisi(cid:243)n que responda a los siguientes puntos: 1. ¿Por quØ se sigue sin disponer de cifras de desempleo en Grecia? 2. 3. 4. ¿Se ha comprometido Grecia a facilitar datos exactos y fiables sobre el desempleo a los diferentes servicios y publicaciones de la Uni(cid:243)n Europea? ¿QuØ medidas estÆ adoptando la Comisi(cid:243)n para garantizar que las informaciones relativas a la cifra de desempleo en Grecia aparezcan en las diversas publicaciones de manera rÆpida y fiable? ¿Se ha facilitado financiaci(cid:243)n a los servicios griegos para registrar y publicar datos sobre el desempleo y, en caso afirmativo, en el marco de quØ programas? (1) DO C 373 de 9. 12. 1997, p. 133. Respuesta del Sr. Solbes Mira en nombre de la Comisi(cid:243)n (29 de marzo de 2000) En aplicaci(cid:243)n del Reglamento (CE) no 577/98 del Consejo, de 9 de marzo de 1998, relativo a la organizaci(cid:243)n de una encuesta muestral sobre la poblaci(cid:243)n activa en la Comunidad (1), el Instituto nacional de estad(cid:237)stica de Grecia llev(cid:243) a cabo una encuesta continua sobre poblaci(cid:243)n activa proporcionando resultados trimestrales. El apoyo financiero comunitario para la transici(cid:243)n a una encuesta continua sobre poblaci(cid:243)n activa se concedi(cid:243) en 1997, 1998 y 1999 al Instituto nacional de estad(cid:237)stica de Grecia, con arreglo al plan de acci(cid:243)n griego en materia de estad(cid:237)sticas. Ahora estÆn disponibles los datos trimestrales sobre las tasas de desempleo en Grecia correspondientes a los cuatro trimestres de 1998. Sin embargo, para obtener tasas de desempleo ajustadas estacionalmente es necesario haber recopilado datos trimestrales durante un per(cid:237)odo m(cid:237)nimo de tres aæos antes de que puedan publicarse las series ajustadas estacionalmente. Entretanto, los datos anuales sobre tasas de desempleo disponibles hasta 1998 procedentes de la encuesta sobre poblaci(cid:243)n activa estÆn publicados en el informe conjunto sobre el empleo de 1999, adoptado por el Consejo el 29 de noviembre de 1999 (2). (1) DO L 77 de 14. 3. 1998. (2) http://ue. eu. int/newsroom/main. cfm?LANG=1. (2000/C 330 E/147) PREGUNTA ESCRITA E-0340/00 de Bill Miller (PSE) a la Comisi(cid:243)n (14 de febrero de 2000) Asunto: Transporte de animales vivos Al parecer, diversos informes de la Comisi(cid:243)n revelan que las autoridades alemanas, neerlandesas, espaæolas, belgas, francesas e irlandesas estÆn aprobando trazados de rutas para desplazamientos a otros Estados miembros que, si se examinan con detenimiento, indican que durante el desplazamiento se infringirÆ o podr(cid:237)a infringirse la Directiva 91/628/CEE (1) sobre la protecci(cid:243)n de los animales durante el transporte. ¿QuØ medidas se propone tomar la Comisi(cid:243)n para rectificar esta posible infracci(cid:243)n? (1) DO L 340 de 11. 12. 1991, p. 17


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 335/2000 af 14. februar 2000 om udstedelse af eksportlicenser af type A1 for frugt og grøntsager

eurovoc_concepts:
export licence
nut

formats: pdf print

text: L 41/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 2. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 335/2000 af 14. februar 2000 om udstedelse af eksportlicenser af type A1 for frugt og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 2190/ 96 af 14. november 1996 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96 for så vidt angår eksportre- stitutioner for frugt og grøntsager (1), senest ændret ved forord- ning (EF) nr. 298/2000 (2), særlig artikel 2, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) De mængder, for hvilke der kan udstedes andre eksport- licenser af type A1 end dem, der ansøges om i forbin- delse med fødevarehjælp, er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 67/2000 (3). Betingelserne for, at Kommissionen kan træffe særlige foranstaltninger for at undgå en overskridelse af de mængder, som der kan udstedes licenser af type A1 for, er fastsat i artikel 2 i forordning (EF) nr. 2190/96. I betragtning af de oplysninger, som Kommissionen råder over dags dato, vil disse mængder, nedsat og forhøjet med de i artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2190/96 omhandlede mængder, blive overskredet, hvis der uden begrænsning udstedes licenser af type A1, der er ansøgt om siden den 11. februar 2000 for afskallede mandler. Der bør derfor for dette produkt fastsættes en udstedelsesprocentsats for de mængder, der var ansøgt om den 11. februar 2000, og ske en afvisning af de ansøgninger om eksportlicenser af type A1, der indgives senere i den samme ansøgningsperiode — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De eksportlicenser af type A1 for afskallede mandler, hvis ansøgning blev indgivet den 11. februar 2000 efter artikel 1 i forordning (EF) nr. 67/2000, udstedes i et omfang, der svarer til 81,5 % af de mængder, der er ansøgt om. For ovennævnte produkt afvises de ansøgninger om eksportli- censer af type A1, der indgives efter den 11. februar og inden den 10. marts 2000. Denne forordning træder i kraft den 15. februar 2000. Artikel 2 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 14. februar 2000. På Kommissionens vegne Margot WALLSTRÖM Medlem af Kommissionen (1) EFT L 292 af 15. 11. 1996, s. 12. (2) EFT L 34 af 9. 2. 2000, s. 16. (3) EFT L 9 af 13. 1. 2000, s. 11


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0348/00 från Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) och Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen. Kommissionens expert med uppgift att utvärdera det statliga stödet till elsektorn i Spanien.

eurovoc_concepts:
EU control
Spain
control of State aid
electrical industry
privatisation

text: 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/179 (2000/C 303 E/201) SKRIFTLIG FR¯GA E-0345/00 fr(cid:229)n Jaime Valdivielso de CuØ (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: En europeisk byr(cid:229) f(cid:246)r livsmedelss(cid:228)kerhet (14 februari 2000) Den 12 januari 2000 lade kommissionen fram ett f(cid:246)rslag om att inom tv(cid:229) (cid:229)r inr(cid:228)tta en europeisk byr(cid:229) f(cid:246)r livsmedelss(cid:228)kerhet, mot bakgrund av hur situationen sett ut inom livsmedelssektorn i EU under det senaste (cid:229)ret och det allm(cid:228)nt d(cid:229)liga f(cid:246)rtroendet f(cid:246)r livsmedelssektorn p(cid:229) grund av h(cid:228)ndelserna kring (cid:148)galna kosjukan(cid:148) och dioxinskandalen. Hur t(cid:228)nker kommissionen g(cid:246)ra f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att denna oberoende kommittØ kan arbeta effektivt om dess befogenheter begr(cid:228)nsas s(cid:229) mycket att den endast blir ett r(cid:229)dgivande organ? Vilka mekanismer kan kommissionen t(cid:228)nka sig f(cid:246)r att garantera konsumenternas s(cid:228)kerhet under de kommande tv(cid:229) (cid:229)ren? Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 mars 2000) Betr(cid:228)ffande den f(cid:246)rsta delen av fr(cid:229)gan h(cid:228)nvisar kommissionen parlamentsledamoten till svaret p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)gan E-0231/00 fr(cid:229)n Nicole Thomas-Mauro (1). Betr(cid:228)ffande den andra delen av fr(cid:229)gan vill kommissionen p(cid:229)minna om att systemet med tillhandah(cid:229)llande av vetenskapliga yttranden omorganiserades fullst(cid:228)ndigt 1997. Det l(cid:228)ggs nu stor vikt vid att den veten- skapliga r(cid:229)dgivningen skall vara av h(cid:246)g kompetens, oberoende och (cid:246)ppen. Dessa principer forts(cid:228)tter att g(cid:228)lla och kommer att garantera ett gott skydd av konsumenternas h(cid:228)lsa. Kommissionen har i sin vitbok om livsmedelss(cid:228)kerhet (2) angivit att den under de n(cid:228)rmaste tv(cid:229) (cid:229)ren, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att det finns tillr(cid:228)ckliga resurser, kommer att utv(cid:228)rdera m(cid:246)jligheten att ytterligare f(cid:246)rst(cid:228)rka de befintliga strukturerna f(cid:246)r vetenskapligt st(cid:246)d och r(cid:229)dgivning som ett led i inr(cid:228)ttandet av den europeiska livsmedelsmyndigheten. (1) Se sida 164. (2) KOM(1999) 719 slutlig. (2000/C 303 E/202) SKRIFTLIG FR¯GA E-0348/00 fr(cid:229)n Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE), Fernando PØrez Royo (PSE) och Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen (14 februari 2000) ˜mne: Kommissionens expert med uppgift att utv(cid:228)rdera det statliga st(cid:246)det till elsektorn i Spanien Enligt uppgifter som publicerats i Spanien ifr(cid:229)gas(cid:228)tter den oberoende expert som kommissionen givit i uppdrag att utv(cid:228)rdera elf(cid:246)retagens kostnader f(cid:246)r (cid:246)verg(cid:229)ngen till en konkurrensutsatt marknad n(cid:229)gra punkter i den spanska regeringens kostnadsber(cid:228)kningar. Vilka inv(cid:228)ndningar har framf(cid:246)rts och hur p(cid:229)verkar de den spanska regeringens ber(cid:228)kningar? Vilka slutsatser har experten kommit fram till? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (16 mars 2000) Konsultens uppdrag var att kontrollera huruvida de grunder som de spanska myndigheterna anv(cid:228)nt f(cid:246)r att ber(cid:228)kna kostnaderna f(cid:246)r (cid:246)verg(cid:229)ng till konkurrens f(cid:246)ljde internationellt erk(cid:228)nda standarder. Kommissionen har granskat konsultens utl(cid:229)tande och bett de spanska myndigheterna att l(cid:228)mna kompletterande uppgifter. Det (cid:228)r (cid:228)nnu f(cid:246)r tidigt att bed(cid:246)ma vilken inverkan detta kommer att f(cid:229) p(cid:229) kostnaderna f(cid:246)r (cid:246)verg(cid:229)ng till konkurrens


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 337/2000, annettu 14 päivänä helmikuuta 2000, Afganistanin Talebania koskevasta lentokiellosta ja varojen sekä muiden taloudellisten resurssien jäädyttämisestä

eurovoc_concepts:
Afghanistan
UN Security Council
air transport
economic sanctions
foreign capital
international sanctions

text: 16. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 43/1 I (Säädökset, jotka on julkaistava) NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 337/2000, annettu 14 päivänä helmikuuta 2000, Afganistanin Talebania koskevasta lentokiellosta ja varojen sekä muiden taloudellisten resurssien jäädyttämisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 60 ja 301 artiklan, ottaa huomioon Talebania koskevista rajoittavista toimenpi- teistä 15 päivänä marraskuuta 1999 hyväksytyn neuvoston yhteisen kannan 1999/727/YUTP (1), ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) 3) 4) Kansakuntien Yhdistyneiden turvallisuusneuvosto hyväksyi 15 päivänä lokakuuta 1999 päätöslauselman 1267 (1999). Päätöslauselman 2 kohdassa turvallisuus- neuvosto vaati Talebania luovuttamaan viipymättä Osama bin Ladenin mainitussa kohdassa tarkoitetuille viranomaisille. Päätöslauselman 1267 (1999) 3 kohdassa turvallisuus- neuvosto päätti, että päätöslauselman 4 kohdan mukai- sesti olisi asetettava lentokielto ja päätettävä varojen sekä muiden taloudellisten resurssien jäädyttämisestä 14 päivästä marraskuuta 1999 alkaen, jollei turvallisuusneu- vosto tee päätöstä, jonka mukaan Taleban on noudat- tanut täysin edellä mainitun päätöslauselman 2 kohdan mukaista velvoitetta. Päätöslauselman 1267 (1999) 4 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet kuuluvat Euroopan yhteisön perustamisso- pimuksen soveltamisalaan, ja siksi on erityisesti kilpailun vääristymisen välttämiseksi välttämätöntä antaa yhteisön säännökset, joilla turvallisuusneuvoston asiassa tekemät päätökset voidaan panna täytäntöön yhteisön alueella, jolla tässä asetuksessa tarkoitetaan perustamissopimuk- sessa määrätyin edellytyksin niitä jäsenvaltioiden alueita, joilla perustamissopimusta sovelletaan. Päätöslauselman 1267 (1999) nojalla perustetun komi- tean määrittelemien henkilöiden ja elinten sekä ilma- alusten nimet ja muut asiaankuuluvat tiedot olisi julkis- oikeusvarmuuden tettava mahdollisimman suuren 5) 6) 7) 8) 9) 10) 11) saavuttamiseksi yhteisössä. Tältä osin yhteisössä olisi otettava käyttöön asianmukaiset menettelyt. Päätöslauselma 1267 (1999) mahdollistaa tiettyjen poik- keuksien tekemisen rajoituksiin edellyttäen, että edellä mainittu komitea on ne ennakolta hyväksynyt. Komitean hyväksyntä olisi saatava jäsenvaltioiden toimi- ja näiden viran- valtaisten viranomaisten välityksellä, omaisten nimet ja osoitteet olisi siksi ilmoitettava ja liitettävä tähän asetukseen. Tarkoituksenmukaisuussyistä komissiolla olisi oltava valtuudet täydentää ja/tai muuttaa tämän asetuksen liit- teitä komitean tekemien ilmoitusten perusteella. Jäsenvaltioiden tarpeen mukaan oltava valtuudet noudattamisen varmistamiseksi. toimivaltaisilla viranomaisilla olisi tämän asetuksen Tämän asetuksen säännösten rikkominen olisi määritel- tävä rangaistavaksi ja jäsenvaltioiden olisi määrättävä tätä varten asianmukaiset rangaistukset. Turvallisuusneuvosto edellyttää, että toimenpiteitä sovel- letaan huolimatta sellaisista kansainvälisistä sopimuksista tai muista sopimuksista taikka sellaisista lisensseistä tai luvista johtuvista oikeuksista tai velvollisuuksista, jotka on allekirjoitettu tai myönnetty ennen sen hyväksymän päätöslauselman 1267 (1999) asiaankuuluvien kohtien voimaantuloa. Komission ja jäsenvaltioiden olisi tiedotettava toisilleen tämän asetuksen perusteella toteutetuista toimenpiteistä ja toimitettava toisilleen muut tähän asetukseen liittyvät asiaankuuluvat ja toimittava yhteistyössä edellä mainitun komitean kanssa, myös toimittamalla sille tietoja, jotka ovat niiden hallussa, tiedot, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla (1) EYVL L 294, 16. 11. 1999, s. 1. Tässä asetuksessa tarkoitetaan: L 43/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 2. 2000 1) ’Talebanilla’ afganistanilaista ryhmittymää, joka nimittää itseään myös Afganistanin islamilaiseksi emiraattikunnaksi, tekomitean myöntämät poikkeusluvat ovat voimassa koko yhteisön alueella. 2) ’Talebania koskevalla Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmalla 1267 (1999) perustettua komiteaa. pakotekomitealla’ 2 artikla Tätä asetusta sovelletaan kaikkiin Talebania koskevan pakote- komitean määrittelemiin varoihin, muihin taloudellisiin resurs- seihin ja ilma-aluksiin. Edellä ensimmäisessä kohdassa tarkoitetut varat ja muut ta- loudelliset resurssit on lueteltu liitteessä I ja ilma-alukset liit- teessä II. 3 artikla 1. Kaikki Talebania koskevan pakotekomitean määritte- lemät, liitteessä I luetellut varat ja muut taloudelliset resurssit jäädytetään. 2. Talebania koskevan pakotekomitean määrittelemiä varoja tai muita taloudellisia resursseja, jotka luetellaan liitteessä I, ei saa luovuttaa Talebanille, sen hyväksi eikä millekään Talebanin suoraan tai välillisesti omistamalle tai valvomalle yritykselle. 7 artikla Rajoittamatta Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan mukaisia jäsenvaltioiden oikeuksia ja velvollisuuksia komissio — täydentää ja/tai muuttaa liitteitä I ja II Yhdistyneiden Kansa- kuntien turvallisuusneuvoston tai Talebania koskevan pako- tekomitean määritysten perusteella, — täydentää ja/tai muuttaa liitettä III yhteisössä toimivien toimivaltaisten viranomaisten toimittamien tietojen perus- teella, — pitää yllä tarvittavia yhteyksiä Talebania koskevaan pakote- komiteaan tämän asetuksen tehokkaaksi täytäntöönpanemi- seksi. 8 artikla ilmoittavat toisilleen välittömästi Komissio ja jäsenvaltiot tämän asetuksen mukaisesti toteutetuista toimenpiteistä ja toimittavat toisilleen hallussaan olevat tähän asetukseen liit- tyvät asiaankuuluvat tiedot sekä tiedot säännösten rikkomisiin ja täytäntöönpanoon liittyvistä ongelmista tai kansallisten tuomioistuinten antamista tuomioista. 4 artikla 9 artikla Jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla on valtuudet vaatia pankkeja, muita rahoituslaitoksia, vakuutusyhtiöitä sekä muita laitoksia ja henkilöitä toimittamaan kaikki asiaa koskevat tiedot, jotka tarvitaan tämän asetuksen noudattamisen varmis- tamiseksi, tämän kuitenkaan rajoittamatta salassapitovelvolli- suutta koskevien yhteisön sääntöjen ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 284 artiklan määräysten soveltamista. 5 artikla Kielletään Talebania koskevan pakotekomitean määrittelemien, liitteessä II lueteltujen ilma-alusten ilmaan nousu tai laskeutu- minen yhteisön alueella. Tätä asetusta sovelletaan huolimatta sellaisista kansainvälisistä sopimuksista, muista sopimuksista taikka sellaisista lisensseistä tai luvista johtuvista oikeuksista ja velvollisuuksista, jotka on allekirjoitettu tai myönnetty ennen tämän asetuksen voimaan- tuloa. 10 artikla Kunkin jäsenvaltion on määritettävä tämän asetuksen sään- nösten rikkomisesta määrättävät seuraamukset. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhtaisia ja varoittavia. 11 artikla 6 artikla Tätä asetusta sovelletaan: Edellä 3 artiklaa ei sovelleta varoihin tai muihin taloudel- joiden osalta Talebania koskeva pakoteko- 1. lisiin resursseihin, mitea on myöntänyt poikkeuksen. Edellä 5 artiklaa ei sovelleta lentoihin, joiden osalta Tale- 2. bania koskeva pakotekomitea on myöntänyt poikkeuksen. Edellä 3 ja 5 artiklan soveltamista koskevia muita kuin 1 3. ja 2 kohdassa tarkoitettuja poikkeuksia ei saa myöntää. 4. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut poikkeukset on tarvit- taessa hankittava liitteessä III lueteltujen jäsenvaltioiden toimi- valtaisten viranomaisten välityksellä. Talebania koskevan pako- — yhteisön alueella sen ilmatila mukaan luettuna, — jäsenvaltion lainkäyttövallan alaisessa ilma-aluksessa tai aluksessa, — missä tahansa muualla olevaan henkilöön, joka on jäsenval- tion kansalainen, ja — elimeen, joka on perustettu tai muodostettu jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti. 12 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 16. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 43/3 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 14 päivänä helmikuuta 2000. Neuvoston puolesta J. GAMA Puheenjohtaja L 43/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 2. 2000 LIITE I Luettelo 2 artiklassa tarkoitetuista varoista ja taloudellisista resursseista. LIITE II Luettelo 2 artiklassa tarkoitetuista ilma-aluksista Liikenteen harjoittaja Omistaja Rekisteri- tai sarjanumero Merkki Malli Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force 229 SFG1008 230 SFG1009 231 SFG1010 232 SFG1011 233 SFG1012 234 SFG1013 235 SFG1014 236 SFG1015 237 SFG1016 238 SFG1017 239 SFG1018 240 SFG1019 241 SFG1020 242 SFG1021 243 SFG1022 244 SFG1023 245 SFG1024 246 SFG1025 247 SFG1026 252 SFG1027 268 SFG1028 284 AN32021 301 AN32053 302 AN32054 303 AN32055 304 AN32056 305 AN32057 306 AN32058 307 AN32022 308 AN32023 346 AN32059 353 AN32024 363 AN32060 381 AN12235 382 AN12236 Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN26 AN32 AN32 AN32 AN32 AN32 AN32 AN32 AN32 AN32 AN32 AN32 AN32 AN12 AN12 16. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 43/5 Liikenteen harjoittaja Omistaja Rekisteri- tai sarjanumero Merkki Malli Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Afghan Air Force Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Unconfirmed CIS Operator Ariana Afghan Airlines Polet Russian Air Company Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Caspian Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Ariana Afghan Airlines Tyumenaviatrans 384 AN12237 387 4342205 388 AN12238 390 AN12239 T-001 B7010105 T-004 SFG1007 T-005 SFG1006 CCCP-87255 AFG01 YA-BAG 7306602 YA-BAH 17306709 YA-BAL 14105 YA-BAN 14304 YA-BAO 14305 YA-DAA AN12353 YA-DAB 5342801 YA-DAG 87304504 YA-FAU 20343 YA-FAW 19619 YA-GAX 331 EP-CPG 748 YA-DAF YA-DAJ 47309603 YA-FAY 22289 YA-87486 9441438 Antonov Antonov Antonov Ilyushin Antonov Antonov Yakoviev Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Antonov Boeing Boeing De Haviland Tupolev Antonov Antonov Boeing Yakoviev AN12 AN12 AN12 AN12 IL18 AN26 AN24 YK40 AN24 AN24 AN26 AN26 AN26 AN12 AN12 AN24 B727 B727 DHC6 T154 AN24 AN24 B727 YK40 L 43/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 2. 2000 LIITE III Luettelo 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista A. LENTOKIELTO BELGIA Ministère des communications et de l'infrastructure Administration de l'aéronautique Centre Communications Nord — 4e étage Rue du Progrès 80 — Boîte 5 B-1030 Bruxelles P. (32-2) 206 32 00 F. (32-2) 203 15 28 TANSKA Civil Aviation Administration Luftfartshuset Box 744 Ellebjergvej 50 DK-2450 København P. (45) 36 44 48 48 F. (45) 36 44 03 03 SAKSA Generaldirektor für Luft- und Raumfahrt Bundesministerium für Verkehr Postfach 200 100 D-53170 Bonn P. (49-228) 300 45 00 F. (49-228) 300 79 29 KREIKKA Ministry of Transport and Communications Hellenic Civil Aviation Authority PO Box 73 751 GR-16604 Helliniko P. (30-1) 894 42 63 F. (30-1) 894 42 79 ESPANJA Direccíon General de Aviación Civil Ministerio de Fomento Paseo de la Castellana, 67 E-28071 Madrid P. (34-91) 597 70 00 F. (34-91) 597 53 57 RANSKA Ministere de l'équipement, des transports et du logement Direction générale de l'aviation civile Direction des transports aériens 50, rue Henri Farman F-75720 Paris cedex 15 P. (33-1) 58 09 43 21 F. (33-1) 58 09 36 36 IRLANTI General Director for Civil Aviation Department of Transport, Energy and Communications 44, Kildare Street Dublin 2 Ireland P. (353-1) 604 10 36 F. (353-1) 604 11 81 16. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 43/7 ITALIA Ente Nazionale per l'Aviazione Civile (ENAC) Via di Villa Ricotti 42 I-00161 Roma P. (39-06) 44 18 52 08/44 18 52 09 F. (39-06) 44 18 53 16 LUXEMBURG Directeur de l'aviation civile Ministère des transports 19-21, boulevard Royal L-2938 Luxembourg P. (352) 478 44 12 F. (352) 46 77 90 ALANKOMAAT Ministry of Transport, Public Works and Water Management Directorate General of Civil Aviation Plesmanweg 1-6 PO Box 90771 2509 LT Den Haag Netherlands P. (31-70) 351 72 45 F. (31-70) 351 63 48 ITÄVALTA Bundesministerium für Wissenschaft und Verkehr Zentralsektion Verkehr, Luftfahrt Radetzkystraße 2 A-1030 Wien P. (43-1) 711 62 70 00 F. (43-1) 711 62 70 99 PORTUGALI Instituto Nacional da Aviação Civil Ministério do Equipamento Social Rua B, edifícios 4, 5, 6 Aeroporto da Portela P-1749-034 Lisboa Tel. : (351-21) 842 35 00 Fax: (351-21) 840 23 98 Email: inacgeral@mail. telepac. pt SUOMI Civil Aviation Administration Ilmailulaitos/Luftfartsverket PO Box 50 FIN-01531 Vantaa P. (358-9) 82 77 20 10 F. (358-9) 82 77 20 91 RUOTSI Regeringskansliet Utrikesdepartementet Rattssekretariatet för EU-frågor Fredsgatan 6 S-103 39 Stockholm P. (46-8) 405 10 00 F. (46-8) 723 11 76 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Department of Environment, Transport and the Regions International Aviation Negotiations Great Minster House 76, Marsham Street London SW1P 4DR United Kingdom P. (44-171) 890 58 01 F. (44-171) 676 21 94 L 43/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 2. 2000 EUROOPAN YHTEISÖ Commission of the European Communities Directorate-General for External Relations Mr A. de Vries, DM24 5/75 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel P. (32-2) 295 68 80 F. (32-2) 295 73 31 B. VAROJEN JÄÄDYTTÄMINEN BELGIA Ministere des finances Trésorerie avenue des Arts 30 B-1040 Bruxelles F. (32-2) 233 75 18 TANSKA Erhvervsfremmestyrelsen Dahlerups Pakhus Langelinie Allé 17 DK-2100 København Ø P. (45) 35 46 60 00 F. (45) 35 46 60 01 SAKSA 1. Pankkien aseman tarkastuksen osalta: Landeszentralbank in Baden-Württemberg Postfach 10 60 21 D-70049 Stuttgart P. 07 11/9 44-11 20/21/23 F. 07 11/9 44-19 06 Landeszentralbank im Freistaat Bayern D-80291 München P. 0 89/280 89-32 64 F. 0 89/28 89-38 78 Landeszentralbank in Berlin und Brandenburg Postfach 11 01 60 D-10831 Berlin P. 0 30/34 75/11 10/15/20 F. 0 30/34 75/11 90 Landeszentralbank in der Freien Hansestadt Hamburg, Postfach 57 03 48 D-22772 Hamburg P. 0 40/37 07/66 00 F. 0 40/37 07-66 15 in Mecklenburg-Vorpommern und Schleswig-Holstein Landeszentralbank in Hessen Postfach 11 12 32 D-60047 Frankfurt am Main P. 0 69/23 88-19 20 F. 0 69/23 88-19 19 Landeszentralbank in der Freien Hansestadt Bremen, Postfach 2 45 D-30002 Hannover P. 05 11/30 33-27 23 F. 05 11/30 33-27 30 Landeszentralbank in Nordrhein-Westfalen Postfach 10 11 48 D-40002 Düsseldorf P. 02 11/8 74-23 73/31 59 F. 02 11/8 74-23 78 in Niedersachsen und Sachsen-Anhalt Landeszentralbank in Rheinland-Pfalz und im Saarland Postfach 30 09 D-55020 Mainz P. 0 61 31/3 77-4 10/4 16 F. 0 61 31/3 77-4 24 16. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 43/9 Landeszentralbank in den Freistaaten Sachsen und Thüringen Postfach 90 11 21 D-04103 Leipzig P. 03 41/8 60-22 00 F. 03 41/8 60-23 89 2. Muiden yhtiöiden, yritysten, yhteisöjen ja laitosten kuin pankkien aseman tarkastuksen osalta: Bundesausfuhramt Referat 214 Postfach 51 60 D-65726 Eschborn P. 0 61 96/9 08-0 F. 0 61/96/9 08-4 12 KREIKKA Ministry of National Economy Secretariat-General for International Economic Relations Directorate-General for External Economic and Trade Relations Director General Mr V. Kanellakis Ermou and Kornarou 1 GR-105 63 Athens P. (31) 32 86 401-3 F. (31) 32 86 404 ESPANJA Dirección General de Política Comercial e Inversiones Exteriores Subdirección General de Gestión de las Transacciones con el Exterior (Ministerio de Economia y Hacienda) Po de la Castellana, 162 — Planta 9 E-28046 Madrid P. (00-34) 91 583 74 00 F. (00-34) 91 583 55 09 Direccion General del Tesoro y Política Financiera Subdirección General de Inspección y Control de Movimientos de Capitales (Ministerio de Economía y Hacienda) Pl. de Jacinto Benavente, 3 E-28071 Madrid P. (00-34) 91 360 45 88 F. (00-34) 91 583 52 14 RANSKA Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie Direction du Trésor Service des affaires européennes et internationales Sous-direction E 139, rue de Bercy F-75572 Paris cedex 12 P. (33-1) 44 87 17 17 F. (33-1) 53 18 36 15 IRLANTI Central Bank of Ireland Financial Markets Department P. O. Box 559 Dame Street Dublin 2 P. (353-1) 671 66 66 Department of Foreign Affairs Bilateral Economic Relations Section 76-78 Harcourt Street Dublin 2 P. (353-1) 408 24 92 L 43/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 2. 2000 ITALIA Ministero del Commercio Estero Direzione Generale per la Politica Commerciale e per la Gestione del Regime degli Scambi Divisione IV Viale America, 341 I-00144 Roma P. (39-06) 59 93 24 39 F. (39-06) 59 64 75 06 LUXEMBURG Ministère des affaires étrangères Direction des relations économiques internationales et de la coopération BP 1602 L-1016 Luxembourg ALANKOMAAT Ministerie van Financiën Directie Wetgeving, Juridische en Bestuurlĳke Zaken Postbus 20201 2500 EE Den Haag Nederland P. (31-70) 342 82 27 F. (31-70) 342 79 05 ITÄVALTA Bundesministerium für wirtschaftliche Angelegenheiten Abteilung II/A/2 Landstrasser Haupstraße 55-57 A-1030 Wien Österreichische Nationalbank Otto Wagnerplatz 3 A-1090 Wien P. (43-1) 40 420-0 F. (43-1) 40 420-73 99 PORTUGALI Ministério das Finanças Direcção Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais Avenida Infante D. Henrique, n. o 1, C 2. o P-1100 Lisboa P. (351-1) 882 32 40/47 F. (351-1) 882 32 49 E-mail: dgaeri@mfinancas,mailpac. pt SUOMI Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet PL 176 SF-00161 Helsinki P. (358-9) 13 41 51 F. (358-9) 13 41 57 07 ja (358-9) 62 98 40 RUOTSI Regeringskansliet Utrikesdepartementet Rättssekretariatet för EU-frågor Fredsgatan 6 S-103 39 Stockholm P. (46-8) 405 10 00 F. (46-8) 723 11 76 16. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 43/11 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA HM Treasury International Financial Services Parliament Street London SW1P 3 AG United Kingdom P. (44-171) 270 55 50 F. (44-171) 270 43 65 Bank of England Sanctions Emergency Unit London EC2R 8AH United Kingdom P. (44-171) 601 46 07 F. (44-171) 601 43 09 EUROOPAN YHTEISÖ Commission of the European Communities Directorate-General for External Relations Mr A. de Vries, DM24 5/75 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel P. (32-2) 295 68 80 F. (32-2) 295 73 31


title: 2000/164/EC: Council Recommendation of 14 February 2000 on the implementation of Member States' employment policies

eurovoc_concepts:
EU Member State
employment policy

text: L 52/32 EN Official Journal of the European Communities 25. 2. 2000 II (Acts whose publication is not obligatory) COUNCIL COUNCIL RECOMMENDATION of 14 February 2000 on the implementation of Member States' employment policies (2000/164/EC) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 128(4) thereof, stating the Council may make recommendations to Member that States in light of the examination of the implementation of Member States' employment policies, Having regard to the 1998 and 1999 guidelines adopted by the Council resolutions of 15 December 1997 and 22 February 1999 respectively, Having regard to the 15 implementation reports for 1999 received from the Member States, comprising the implementa- the 1998 national employment action plans and tion of describing the adjustments made to the national employment action plans to take account of the changes introduced by the 1999 guidelines, Having regard to the 1999 Joint Employment Report, prepared jointly with the Commission, describing the employment situa- tion in the Community and examining the action taken by the Member States in implementing their employment policy in line with the guidelines, Having regard to the recommendation on the Broad Economic Policy Guidelines adopted by the Council on 12 July 1999 and to the commitments included in the resolution of the European Council of 17 June 1997 on the Stability and Growth Pact, Having regard to the recommendation submitted by the Commission on 8 September 1999, Whereas: (1) (2) The Cologne European Council on 3 and 4 June 1999 stated in its conclusions that higher employment continues to be the top objective for the European Union. The Employment and Labour Market Committee and the Economic Policy Committee jointly submitted on 28 October 1999 an opinion on this recommendation. (3) (4) (5) (6) (7) (8) the implementation of The Council considers it appropriate, in the light of the examination of the Member States' employment policies, to make recommendations pursuant to Article 128(4) of the Treaty; such recom- mendations should be used sparingly, should concen- trate on priority issues and should be based on sound and accurate analysis. In complementing action undertaken by the Member States with a view to securing a high level of employ- ment, the competences of the Member States should be respected. The Council acknowledges the significant efforts already undertaken by Member States with a view to imple- menting the Employment Guidelines; in the assessment of the impact of these policies, the multiannual perspec- tive of the Employment Guidelines should be taken into account. To tackle youth unemployment, which is a long- standing problem in most European Union countries, all young people should have the opportunity to gain an entry into the world of work before completing six months of unemployment. To prevent adult long-term unemployment, which affects roughly half of the unemployed in the European Union, all the adult unemployed should be offered a new start before completing 12 months of unemploy- ment. It is important to reduce disincentives to employment embodied in the tax or benefit systems in order to ensure a higher participation by women and older workers. (9) Framework conditions need to be developed to tap the potential for employment growth in the services sector. 25. 2. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 52/33 (10) (11) Sustained job creation calls for more employment- friendly taxation systems in which the currently high burden on labour is shifted to alternative sources of fiscal revenue, such as energy and the environment. The establishment of partnerships at all appropriate levels is key for the modernisation of the organisation of work and the promotion of the adaptability of under- takings and their employees. (12) Gender gaps in the labour market, particularly affecting employment, unemployment and pay, as well as gender segregation across require comprehensive mainstreaming strategies and measures to reconcile work and family life better. sectors and occupations, (13) Common indicators and comparable employment statis- tics, as well as qualitative analyses, are crucial for monitoring the implementation and the outcome of the guidelines and for identifying good practices at European level, HEREBY ADOPTS the recommendations addressed to the indi- vidual Member States, as set out in the Annex. Done at Brussels, 14 February 2000. For the Council The President J. GAMA L 52/34 EN Official Journal of the European Communities 25. 2. 2000 I. BELGIUM ANNEX Despite an improvement of the economic climate, the employment situation in Belgium recovered only modestly in 1998. The labour market is characterised by long-standing challenges: — high inflows into long-term unemployment leading to increasing stocks of long-term unemployed people, which represented 5,7 % of the labour force in 1998; these may be related, inter alia, to benefit duration, eligibility conditions and enforcement, — poor participation of older persons in employment, particularly those over 55, whose employment rate (22 %) is now the lowest in the Union, — a large gender gap in employment, similar to the EU average of 20 percentage points, — potential for job creation in services, which despite having a high share in overall employment, employs only 40 % of the working age population, that is 10 percentage points below the average of the three best performing Member States. Belgium should: 1. strengthen preventive policies, by taking early action based on individual needs, to stem the flow into long-term unemployment. In particular, Belgium should comply fully with guidelines 1 and 2 and provide young and adult unemployed with effective employability measures before the 6- and 12-month thresholds, respectively; 2. examine in more detail disincentives within the tax and benefit system which may discourage labour market participation, particularly of women and older workers. Belgium should, in particular reassess existing policies facilitating early retirement of workers, and consider the policy choices most appropriate to avoid the early withdrawal of workers from the labour market and to promote employment of older persons; 3. adopt and implement coherent strategies, encompassing regulatory, fiscal and labour market measures, to exploit more fully the job creation potential of the services sector; 4. reinforce the cooperation between the different authorities implementing the national employment action plan. II. DENMARK The performance of the Danish labour market has improved significantly in recent years. Denmark enjoys currently the highest employment rate in the Union and one of the lowest unemployment rates. The key challenges for Denmark are: — to promote the upgrading of skills and qualifications of the labour force as a means to help overcoming emerging bottlenecks in the labour market, — to expand the current labour force, by encouraging employees to stay longer in working life and reducing the number of persons of working age on social benefits, — to reach a more balanced participation of women and men across sectors and occupations. Denmark should: 1. pursue reforms of the tax and benefit system so as to reduce the overall fiscal pressure on labour, in particular the tax burden on low incomes, and to increase incentives to take up or remain in jobs. The reform of early retirement and leave schemes should be completed and closely monitored in the light of the need to increase labour supply; 2. promote training and job opportunities for unemployed women, and examine, in the context of a gender main- streaming approach, ways to reduce the current levels of occupational and sectoral segregation in the labour market. III. GERMANY As the economy recovered in 1998, the protracted fall of employment levels has come to a halt and unemployment has fallen somewhat against the background of the continuing consequences of German unification. The key challenges facing Germany's labour market include: — negative employment growth throughout most of the 1990s (–1,2 % per year in 1991 to 1998 and –0,7 % in 1994 to 1998), and large regional differences in unemployment rates, affecting in particular the new Länder, 25. 2. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 52/35 — persistently high long-term unemployment, representing 5 % of the labour force, — a considerable potential for job creation in services, which employ only 38,5 % of the total working age population (50 % in the best performing Member States), — the low share of people between 50 and 64 still in employment (about 47,5 %), which points to an additional unused employment potential. Germany should: 1. strengthen preventive policies, by taking early action based on individual needs to prevent people from becoming long-term unemployed. Germany should increase the level of ambition of the present targets, to bring down the inflow into long-term unemployment to the levels reached by the best performing Member States (less than 10 % after 12 months); 2. adopt and implement a coherent strategy to exploit the employment potential of the services sector, encompassing regulatory, fiscal and other measures to reduce the burden for setting up new undertakings; 3. examine in more detail disincentives within the tax and benefit system which may discourage labour-market participation of all groups, especially of older workers. Germany should in particular reassess existing policies facilitating early retirement and consider the policy choices most appropriate to avoid the early withdrawal of workers from the labour market and to promote employment of older workers; 4. pursue and monitor efforts to bring down gradually the fiscal pressure on labour, by reducing taxes and social security labour costs should be reduced further at the lowest end of the wage scale, while contributions. In particular, respecting the need for fiscal consolidation; 5. take appropriate measures to improve and adapt its statistical system so as to provide data compatible with the common policy indicators by 2000. Germany should consider introducing a quarterly Labour Force Survey in the light of Council Regulation (EC) No 577/98. IV. GREECE In 1998, which was a year of high economic performance, employment increased significantly by 3 %, while unemploy- ment increased by 1 %. This recent worsening of the unemployment situation illustrates serious structural deficiencies of the labour market which include the following: — a low employment rate, owing to a very low participation of women in employment (41,3 %, 10 percentage points below the EU average), while employment in services remains low, despite recent improvements, — youth unemployment is particularly high: nearly 12 % of the young population compared with an EU average of 9,3 %, — long-term unemployment is also high and women have a long-term unemployment rate three times as high as men, — despite continuous labour-productivity growth, labour productivity levels are still low and further improvements of skill levels of the labour force and up-take of new technologies and modernisation of work organisation are needed. Greece should: 1. take decisive, coherent and measurable action to prevent young and adult unemployed people from drifting into long-term unemployment. In particular, strengthened efforts should be made to complete the reform of employment services, to implement preventive policies in compliance with guidelines 1 and 2; 2. examine in more detail disincentives within the tax and benefit system which may discourage labour market participation, in particular of women, so as to increase progressively the female employment rate towards the EU average of 50 %, and reinforce gender mainstreaming by building on progress already made in respect of entrepreneur- ship; 3. pursue efforts to improve further the quality of education and vocational training, and to strengthen support for continuous training, in particular by involving social partners more actively; 4. adopt and implement coherent strategies, encompassing regulatory, fiscal and other measures, designed to reduce the administrative burden for setting up new undertakings, in order to stimulate entrepreneurship and exploit the job creation potential of the service sector; L 52/36 EN Official Journal of the European Communities 25. 2. 2000 5. encourage a partnership approach and promote concrete commitments by the social partners at all appropriate levels on the modernisation of work organisation, with the aim of making undertakings more productive and competitive while achieving the required balance between flexibility and security; 6. take appropriate measures to upgrade the statistical monitoring system so that policy indicators on prevention and activation will be provided by 2000, with the agreed definitions and methods. V. SPAIN Spain has seen vigorous employment growth since 1996 at a rate three times above the Union average followed by a steady improvement of the unemployment situation and structural changes. However, serious challenges remain which include: — the lowest employment rate (50,2 %) in the Union, including below-average employment in services (30 %), — an unemployment rate which at 18,8 % is still very high, although Spain has achieved a strongly declining trend, — the highest long-term unemployment rate in the Union, which will not decline until the high inflows into long-term unemployment are significantly reduced. Currently, 21,5 % of young unemployed people and 15,5 % of adult unemployed people reach the six month- and twelve month-thresholds respectively, — the gender gaps in terms of employment and unemployment are the widest in the Union: the female unemployment rate is 26,6 %, more than twice the EU average, and only 35 % of the female working age population is in employment (against 51 % in the Union as a whole), — a high proportion of workers on fixed-term contracts, mostly of short duration, representing almost one third of the total number of contracts. Spain should: 1. pursue the preventive policies initiated in 1998, moving beyond the identification of the unemployed persons' needs by increasing the number and the efficiency of the individualised activation measures so as to reduce significantly the inflow of young people and adults into long-term unemployment; 2. adopt and implement coherent strategies, encompassing regulatory, fiscal and other measures, designed to reduce the administrative burden on companies, in order to stimulate entrepreneurship and exploit the potential for more stable employment in the service sector; 3. intensify efforts to mainstream equal opportunities in employment policy beyond the preparatory measures already announced in order to raise the female employment rate towards the average EU level; 4. pursue efforts to upgrade the statistical monitoring system, so that policy indicators on prevention and activation will be provided by 2000 in accordance with agreed definitions and methods. This is particularly important in the current framework of decentralisation of active labour market policies. VI. FRANCE Following the resumption of economic growth in 1997, the employment situation recovered in 1998. However, major structural problems remain to be tackled: — lower than average employment rate (60,8 %), due to the low participation rate of workers above 55 years of age (29 %), which is well below the EU average (40,3 %), — very slow growth of employment for most of the 1990s (0,1 % in 1991 to 1998), — a high unemployment rate, nearly two percentage points above the EU average, and high long-term unemployment, — high levels of youth unemployment linked to difficulties in the process of transition from school to work, particularly for those with lower qualifications, — high non-wage labour costs in excess of the EU average, — potential for job creation in services, which, despite having a high share in overall employment, employs only some 40 % of the working age population, that is 10 percentage points below the average of the three best performing Member States. 25. 2. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 52/37 France should: 1. review existing benefit schemes, particularly those facilitating early retirement, in order to keep older workers longer in active life; 2. adopt and implement coherent strategies, encompassing regulatory, fiscal and other measures, designed to reduce the administrative burden on companies, in order to exploit the job creation potential of the service sector, inter alia, building on recent efforts to create new job opportunities for young people; 3. pursue and evaluate policy measures designed to reduce the fiscal pressure on labour, particularly those addressing unskilled and low-paid workers; 4. strengthen social partnership with a view to developing a comprehensive approach to modernising work organisation. VII. IRELAND The economy has enjoyed a protracted period of strong economic growth and job creation in the 1990s. The labour market is undergoing deep structural change and the nature of the problems is gradually shifting from high unemploy- ment and long-term unemployment (both among young people and adults) to new challenges such as: — tightening labour market conditions, which will act as a constraint on future economic growth, — a substantial gender gap in employment, which offers scope for an increase in the participation of women in the labour market, — low levels of participation of workers in education and training (around 5 %), — maximising job-potential in services, where, despite the success of recent policy initiatives to create favourable conditions for job creation, the employment rate lags behind the EU average. Ireland should: 1. adopt a comprehensive strategy to increase the participation of women in the labour market, including the removal of tax-benefit disincentives, and putting in place measures which facilitate the reconciliation of work and family life. In particular, a sustained effort to raise the standards of care for children and other dependants and flexible leave schemes is called for; 2. pursue recently implemented policies, encompassing regulatory, educational and fiscal measures, in order to further exploit the potential for job growth in the service sector; 3. intensify policy efforts to expand and improve in-house training of employees. VIII. ITALY The labour market showed a slight recovery in 1998. Employment grew moderately by 0,6 % in a context of subdued economic growth and a sharp decline of real unit labour costs. However, this improvement was not sufficient to redress the long-standing structural problems of the labour market which include: — slow employment growth and a low employment rate of 50,8 %, (almost 10 percentage points below the EU average), linked to low average employment rate in services (31,7 %), — high average unemployment, which remains two points above the EU average; in addition, high and rising youth unemployment (12,9 % of youth population) and long-term unemployment (8,4 % of the labour force), — wide gender gaps in employment — close to 30 percentage points, compared with 20 percentage points for the Union as a whole; also, unemployment affects women to a much larger extent than men (16,7 % and 9,4 % respectively), — regional differentials of unemployment between North and South remain significant (in the South, unemployment reaches 22,8 %, 10 points above the national average), — higher than average tax burden on labour, with the implicit tax rate on labour income standing at 50 % (against an EU average of 43 %). L 52/38 EN Official Journal of the European Communities 25. 2. 2000 Italy should: 1. take decisive, coherent and measurable action to prevent young and adult unemployed people from drifting into long-term unemployment. In particular, strengthened efforts should be made to complete the reform of employment services, to implement preventive policies in compliance with guidelines 1 and 2, and to improve the quality of vocational training. Efforts to upgrade the statistical monitoring system should be pursued, so that policy indicators on prevention and activation will be provided by 2000 in accordance with agreed definitions and methods; 2. adopt and implement coherent strategies, encompassing regulatory, fiscal and other measures, designed to alleviate the administrative burden on companies, to stimulate entrepreneurship and exploit the job creation potential of the service sector; 3. continue current reform efforts designed to shift away the tax burden from labour to other tax bases; 4. continue the implementation of the reform of pension and other benefit systems in order to reduce the outflow from the labour market into pensions and other schemes; 5. adopt comprehensive policies in order to address the wide gender gaps in employment and unemployment, inter alia, by building on existing specific initiatives. Gender policies should also be mainstreamed under all the pillars of the National Employment Action Plan. IX. LUXEMBOURG The employment situation is generally favourable and is underpinned by strong economic growth accompanied by a constant rise in employment. However, very low employment rates of some segments of the population coexist with huge inflows of cross-border workers. Key issues of the labour market are: — very low employment rate of workers over 50 (only 38 %) which is principally the result of policies facilitating early withdrawal from the labour market such as invalidity pensions and early retirement schemes, — very low employment rate of women (45 %), resulting in a gender gap close to 29 percentage points, one of the highest in the Union, — a growth in employment of which 75 % is accounted for by cross-border workers, — low participation in continuous education and training. Luxembourg should: 1. examine in more detail the tax-benefit system with a view to removing disincentives which may discourage the participation in employment, in particular of older workers; 2. pursue efforts towards a comprehensive strategy to increase the participation of women in the labour market, including the examination of tax-benefit disincentives, and measures facilitating the reconciliation of work and family life. X. THE NETHERLANDS The economy has enjoyed a protracted period of strong economic growth and job creation, so reducing unemployment steadily. Although the performance of the Dutch labour market is among the most favourable in the Union, key challenges in the labour market remain: — low participation of people over 55 in employment (only 31 %, against an EU average of 40,6 %); the rate is even lower for women (19,8 % against an EU average of 26,1 %), — despite a recent decline, the tax burden on labour remains considerable, — high ratio of dependent to active people (35 %). Disability benefits have increased recently and the number of people receiving unemployment benefit is high (9 % of the labour force), — emerging labour supply bottlenecks, with some 136 000 unfilled vacancies at the end of 1998, — high gender gap in employment, despite recent growth of the participation of women in employment. Women's employment rate remains some 24 percentage points below the employment rate for men (80,0 %), which represents a gender gap of 1 million jobs. 25. 2. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 52/39 The Netherlands should: 1. continue efforts to improve the tax-benefit system with a view to removing disincentives which may discourage participation in employment, in particular of women and older workers. Resolute efforts are needed to reduce the high number of persons who remain outside the labour market supported by passive income support schemes; 2. pursue efforts to upgrade the statistical monitoring system, so that policy indicators on prevention and activation will be provided by 2000 in accordance with agreed definitions and methods. XI. AUSTRIA The employment situation remains generally favourable despite a slight increase of unemployment in 1998. The economy presents one of the highest employment rates and one of the lowest unemployment rates in the Union. Key challenges in the labour market are: — slow employment growth throughout most of the 1990s (0,4 % in 1991 to 1998 and –0,03 % in 1994 to 1998), — low participation of older workers in employment (43 % in the age bracket of 50 to 64), — significant gender gap in employment (21 percentage points) despite the fact that the employment rate of women is higher than the EU average, — higher-than-average tax burden on labour, with the implicit tax rate on labour income standing at 46 %. Austria should: 1. review early retirement incentives and develop flexible working time schemes, so as to keep older people longer in working life; 2. pursue a comprehensive strategy to narrow the gender gap in employment, inter alia, by putting in place measures which facilitate the reconciliation of work and family life; 3. continue efforts to reduce the high tax burden on labour, in particular by focusing on problem groups in the labour market. XII. PORTUGAL The employment situation has improved continuously over recent years as a result of strong economic activity. However, good employment performance indicators hide structural weaknesses which make the labour market vulnerable. Key challenges in the labour market are: — low levels of participation of workers in education and training and low level of formal education attainment among the adult work force, — significant potential for creating jobs in services, which employs only 38 % of the population in working age, — low average labour productivity levels, suggesting insufficient skill levels of the labour force and slow up-take of new technologies, as well as scope for modernisation of work organisation. Portugal should: 1. pursue efforts to improve the quality of the education system, and to strengthen support for continuous training, in particular by involving social partners more actively; 2. adopt and implement coherent strategies, encompassing regulatory, fiscal and other measures, in order to reduce the administrative burden on companies, to stimulate entrepreneurship and to exploit the job creation potential of the service sector; 3. encourage a partnership approach and promote concrete commitments by the social partners at all appropriate levels on the modernisation of work organisation, with the aim of making undertakings more productive and competitive while achieving the required balance between flexibility and security. XIII. FINLAND The economy has achieved strong economic and employment growth over the recent years, which has led to a significant reduction of its unemployment rate. Key problems of the labour market are: — low employment among men and women over 50 (55,2 % and 50,6 %, respectively), which are considerably lower than the equivalent rates among prime-age workers (76 % and 71 %, respectively), L 52/40 EN Official Journal of the European Communities 25. 2. 2000 — persistence of a stock of difficult-to-place unemployed, especially among older people (7 % of the work force), — high youth unemployment (more than 11 %, two percentage points higher than the EU average), — while the employment rate for women is high, particularly in the prime-age group, the occupational and sectoral segregation is significant, — higher-than-average tax burden on labour, with the implicit tax rate on labour income standing at 55 % (against an EU average of 43 %). Finland should: 1. pursue the review of existing benefit schemes, particularly those facilitating early retirement, in order to keep older workers longer in active life; 2. pursue recent policy orientations to reduce the tax burden on labour; 3. examine, in the context of a gender mainstreaming approach, ways of reducing the current levels of occupational and sectoral segregation in the labour market. XIV. SWEDEN The overall recovery of the economy has led to a marked improvement of the labour market in 1998. Despite the high employment rate, key challenges in the labour market are: — slow employment growth throughout most of the 1990s (–1,7 % in 1991 to 1998 and 0,3 % in 1994 to 1998), — unemployment is still high at 8,2 %, even if slightly below the EU average, — high occupational segregation by gender, — the highest tax burden on labour income in the Union, with the implicit tax rate standing at 58 % (compared with the EU average of 43 %). Sweden should: 1. take measures to reduce the high tax burden on labour income, in particular for those with a low take-home pay from work; 2. examine, in the context of a gender mainstreaming approach, ways to reduce the current levels of occupational and sectoral segregation in the labour market. XV. UNITED KINGDOM The labour market presents a relatively favourable performance recently compared with the EU average. However, structural challenges to be tackled still remain: — despite a favourable labour-market situation, the inflows into long-term unemployment of both young and adult unemployed (respectively at 18 % and 12 %) still exceed those of the best performing Member States in the EU, — persistent pockets of very long-term unemployment and/or inactivity among older people, ethnic minorities, lone parents and deprived communities, — the gender gap is above the EU average, in terms of full-time equivalents (some 33 percentage points), reflecting the important role of part-time work among women. The United Kingdom should: 1. focus on the issue of gender pay gap and develop appropriate policies to address this, building, inter alia, on the positive effects to be expected from the introduction of the minimum wage in 1998; 2. encourage a partnership approach in order to enable the social partners at all appropriate levels to reach agreements on the modernisation of work organisation, with the aim of making undertakings more productive and competitive while achieving the required balance between flexibility and security; 3. upgrade the statistical monitoring system, so that policy indicators on prevention and activation will be provided by 2000 in accordance with agreed definitions and methods; 4. pursue efforts to expand and improve the quality of child-care provisions, in order to enable women particularly to participate more in part-time as well as full-time work, according to their preferences


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0377/00 af John McCartin (PPE-DE) til Kommissionen. Skattefritagelse for små virksomheder.

eurovoc_concepts:
common commercial policy
control of State aid
small and medium-sized enterprises
tax exemption

text: C 303 E/186 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 Kommissionen har ikke kendskab til de forhold, det (cid:230)rede medlem omtaler. De informationer, det (cid:230)rede medlem forel(cid:230)gger, tillader ikke en tilbundsg(cid:229)ende undersłgelse af situationen. P(cid:229) dette stadium er der s(cid:229)ledes ikke fłrt bevis for en forskelsbehandling p(cid:229) grundlag af nationalitet. Kommissionen er dog villig til at behandle spłrgsm(cid:229)let, hvis der kan tilvejebringes yderligere oplysninger. (2000/C 303 E/211) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0377/00 af John McCartin (PPE-DE) til Kommissionen (14. februar 2000) Om: Skattefritagelse for sm(cid:229) virksomheder Kan Kommissionen oplyse, om den er ved at forberede lovgivningsforslag, som vil indeb(cid:230)re, at sm(cid:229) virksomheder vil v(cid:230)re fritaget for kravet om Kommissionens godkendelse af statsstłtte? I bekr(cid:230)ftende fald bedes oplyst, om dette inkluderer skattefritagelser? Hvorn(cid:229)r forventes disse forslag at v(cid:230)re f(cid:230)rdigbehand- lede? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (22. marts 2000) Ved R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 994/98 af 7. maj 1998 om anvendelse af artikel 92 og 93 i traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab (nu artikel 87 og 88) p(cid:229) visse former for horisontal statsstłtte (1) blev Kommissionen bemyndiget til, at den ved forordning kan fritage visse typer horisontale stłtteforan- staltninger fra kravet om anmeldelse. De kategorier, som denne forordning d(cid:230)kker, omfatter ogs(cid:229) stłtte til sm(cid:229) og mellemstore virksomheder. Den 28. juli 1999 vedtog Kommissionen et udkast til fritagelsesforordning vedrłrende stłtte til sm(cid:229) og mellemstore virksomheder, der snart vil blive offentliggjort i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. Kommissionen agter at vedtage forordningen inden juli 2000. Forordningen vil fasts(cid:230)tte, inden for hvilke intensitetsgr(cid:230)nser stłtten til sm(cid:229) og mellemstore virksomheder er fritaget for kravet om anmeldelse. Intensiteterne g(cid:230)lder uden hensyn til, i hvilken form stłtten ydes, og finder derfor ogs(cid:229) anvendelse p(cid:229) skatteneds(cid:230)ttelser eller skattefritagelser for sm(cid:229) og mellemstore virk- somheder. (1) EFT L 142 af 14. 5. 1998. (2000/C 303 E/212) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0386/00 af Vasco Gra(cid:231)a Moura (PPE-DE) til Kommissionen (15. februar 2000) Om: Betaling til den europ(cid:230)iske sammenslutning for uddannelse af journalister (AEFJ) Hvad er (cid:229)rsagerne til, at generaldirektoratet for uddannelse og kultur endnu ikke (cid:129) i modstrid med de indg(cid:229)ede forpligtelser (cid:129) har betalt 50 % af de udgifter, der er forbundet med projekterne i 1998 og 1999, til den europ(cid:230)iske sammenslutning for uddannelse af journalister (AEFJ)? Hvorn(cid:229)r agter Kommissionen at foretage de p(cid:229)g(cid:230)ldende udbetalinger? Hvilken form for stłtte til AEFJ overvejer Kommissionen for indev(cid:230)rende (cid:229)r?