title: Komission tiedonanto Työllisyysstrategiat tietoyhteiskunnassa

eurovoc_concepts:
information industry
information policy
information technology
job access
job creation

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 04. 02. 2000 KOM(2000) 48 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO Työllisyysstrategiat tietoyhteiskunnassa 1. JOHDANTO Tietoyhteiskunnan kehittyminen voi muuttaa eurooppalaisen yhteiskunnan ja jossa edistyneen teknologian avulla parannetaan talouden sellaiseksi, kaikkien kansalaisten elin- ja työoloja. tietoyhteiskunnasta voidaan saada Jos Eurooppa tarttuu tilaisuuteen, monenlaista hyötyä kuten parempi elintaso, uusia mahdollisuuksia yrityksille päästä uusille kasvualoille, tuottavuutta lisääviä muutoksia tavassa tuottaa ja toimittaa nykyisiä tuotteita ja palveluita sekä mielekkäämpiä työpaikkoja, joissa käytetään edistynyttä teknologiaa ja joustavia työjärjestelyjä. Kyseinen teknologia antaa työntekijöille mahdollisuuden kehittää kykyjään osana elinikäistä heidän työllisyysnäkymiään ja tulotasoaan sekä tehostamaan opetusta ja oppimista kouluissa. parantamaan oppimista, tarkoitettu joka on Tietoyhteiskunta voi tuottaa yksilöille ja yhteisöille nykyistä parempia julkisia palveluja, kun hallitukset kehittävät kansalaisten tarpeista lähteviä palveluita, jotka tarjoavat valintamahdollisuuksia ja ovat helposti saatavissa. syrjäseutujen ja haja-asutusalueiden Nouseva teknologia antaa myös asukkaille yhteiskunnalliseen osallistumiseen. mahdollisuuksia taloudelliseen ja Työllisyyttä käsitelleessä huippukokouksessa Luxemburgissa marraskuussa 1997 hallitusten ja valtioiden päämiehet korostivat tietoyhteiskunnan mahdollisia työllisyysvaikutuksia ja pyysivät komissiota tutkimaan asiaa. Komissio asiakirjan “Työllisyysmahdollisuudet jossa selvitetään, miten luoda uusia työpaikkoja. Lisäksi riittävästi valmistautunut Eurooppa voi asiakirjassa kehotetaan ensisijaiset tuodaan esiin tärkeimpiä toimijoita vastaamaan haasteeseen. ensin tietoyhteiskunnassa”1, toiminta-alueet laatimalla pyyntöön vastasi tähän ja Joulukuussa 1998 kokoontuneen Wienin Eurooppa-neuvoston aloitteesta perustettiin korkean tason ryhmä, jossa jäsenvaltiot voivat vaihtaa tietoja tietoyhteiskuntaa koskevista kansallisista strategioistaan, jotka on joissain tapauksissa saatettu ajan tasalle. Eurooppalaiseen työllisyysstrategiaan liittyy joihin sitä täydentäviä kansallisia työllisyyttä koskevia toimintaohjelmia, vuonna 1999 sisältyy tietoyhteiskuntaa koskevia toimia. Näille kansallisille strategioille säännöllisesti päivitettävä verkkosivu. Huomioon on myös otettu se panos, jonka ovat antaneet ja muun muassa Euroopan vammaisfoorumi. tuotantoalat, työmarkkinaosapuolet tietoyhteiskuntaan liittyvät toimintaohjelmille perustettu oma, on ja selvitetään tiedonannossa tietoyhteiskunnan Tässä näkökulmaa etenemistä työllisyysmahdollisuuksista jäsenvaltioissa toteutettujen hyvin onnistuneiden aloitteiden pohjalta. Lisäksi korostetaan alati muuttuvan laajennetaan työllisyysstrategioihin Euroopassa ja 1 KOM (1998) 590 lopullinen. 2 sitä, että Euroopan antama vastaus työllisyyden edistäminen ovat tiukasti sidoksissa toisiinsa. tietoyhteiskunnan haasteeseen ja ja tarkastellaan tietoyhteiskunnan Tiedonannossa on noudatettu Euroopan työllisyysstrategiassa kehitettyä lähestymistapaa. Tiedonannossa aktiiviseen osallistumiseen perustuvaa käsitellään haasteita lähemmin työllisyysstrategian kaikkien neljän pilarin osalta, joita ovat työllistyvyys, yrittäjyys, sopeutumiskyky ja yhtäläiset mahdollisuudet. Tiedonantoon on koottu jäsenvaltioissa toteutettuja toimivia käytäntöjä, jotta voidaan käsitellä työllisyyttä koskevien suuntaviivojen seuraavia päätavoitteita: koulusta työelämään siirtymisen helpottaminen, yrityksen perustamisen ja toiminnan työpaikkojen helpottaminen, luomiseksi, yritysten sopeutumiskyvyn tukeminen, sukupuolten välisen kuilun poistaminen, työ- ja perhe-elämän sovittaminen toisiinsa ja kaikille avoimien työmarkkinoiden edistäminen. uusien mahdollisuuksien työn hyödyntäminen nykyaikaistaminen, organisoinnin Tässä tiedonannossa tarkastellaan lähemmin strategioita, joilla voitaisiin täysin hyödyntää tietoyhteiskunnan tarjoamia työllisyysmahdollisuuksia Euroopan työllisyysstrategian puitteissa. Tiedonanto on lisäksi tärkeä panos ja tuki tulevalle sähköistä Eurooppaa koskevalle aloitteelle, jolla pyritään parantamaan Euroopan valmiutta digitaaliseen aikakauteen. 1. 1. Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa 1. 1. 1. Tietotekniikka, kasvu ja työllisyys Kehittyneiden teollisuusmaiden taloudessa on meneillään syvällekäyvä teknologinen muutos. Tätä kehitystä kuvastaa se, että tietotekniikan osuus laitteistoina olevasta pääomakannasta kasvaa nopeasti. Tällaisia nopeita muutoksia ei ole tapahtunut taloushistoriassa aiemmin, ja ne ovat seurausta tietotekniikan huikeasta teknisestä tuotannossa. Tekninen hintoja laskenut huomattavasti, ja laitteistoihin tehtävien investointien kustannukset ovat alentuneet kuluttajahintoihin verrattuna noin 40 prosenttia Yhdysvalloissa ja noin 30 prosenttia EU:ssa. Kehityksen voi olettaa nopeutuvan, kun tietotekniikan osuus pääomanmuodostuksesta kasvaa. joka on mahdollista on edistyksestä, kehitys tietotekniikan 3 Henkilökohtaisen tietokoneen verkkokortin hinnan kehitys Länsi-Euroopassa (euroina) 140 120 100 80 60 40 20 0 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Lähde: EITO 1999 enemmän työntekijöitä, teknologisessa On todennäköistä, että kaikilla teollisuudenaloilla tarvitaan tulevaisuudessa toimiakseen yhä uudenlaisessa kehitys muodostaa vakavan haasteen työmarkkinoille, koska monet muut tuotteet, tuotantomenetelmät, organisaatiorakenteet ja taidot käyvät vanhanaikaisiksi, ja työntekijöiden ja yritysten on kyettävä sopeutumaan uuteen teknologiseen ympäristöön. joilla ympäristössä. Toisaalta riittävät taidot tämä on 1. 1. 2. Käyttäjäteollisuus: tietoyhteiskuntaan liittyvien työllistymismahdollisuuksien tärkein lähde yhä eivät haasteet avaamat asettamat käytetään dynamiikan työpaikoille työllisyysmahdollisuudet rajoitu ja Tietoyhteiskunnan nykyisille varsinaiseen tietotekniikka- ja viestintäsektoriin, koska tietotekniikan sovelluksia ja palveluita sektorilla. Tietoyhteiskunta vaikuttaa liikeyritysten strategiaan, valmistuskomponenttien hankintaan, tuotantoon, markkinointiin ja sisäiseen organisaatioon. Vaikka sektoreiden välillä on eroja, ja pankkiala on euron käyttöönoton seurauksena johtavassa asemassa, tieto- ja viestintätekniikan omaksumisasteen kasvu on useimmilla kaikkien liiketoiminnan alojen ja työntekijöiden on sopeuduttava kehitykseen viipymättä. prosenttia. Tästä useammalla sektoreilla talouden syystä noin 10 4 Kasvuprosentti Tieto- ja viestintätekniikan käyttöönotto eri toimialoilla 18% 16% 14% 12% Viestintä Yleishyödylliset laitokset ja Vakuutus- muu rahoitusala Pankki- toiminta Prosessi- valmistus* 10% Terveys palvelut Liikenne Yritys- palvelut Koulutus ja Vähittäis- tukkku- kauppa Erillis- valmistus ** Muut ACM* Paikallis- hallinto Keskus- hallinto 20 40 60 80 100 Markkinoiden suhteellinen koko 8% 6% 4% 2% 0% 0% * ACM: Maatalous, rakennus- ja kaivosala. ** Prosessiteollisuuteen kuuluvat tuotannonalat, joilla valmistetaan raaka- aineista tuotteita tai aineita, joilla on uusia kemiallisia ominaisuuksia. *** Erillisvalmistuksella tarkoitetaan aloja, joilla puolivalmisteista valmistetaan lopputuotteita. Lähde: EITO 99 Vähemmän kuin kymmenen vuoden kuluessa puolet kaikista työpaikoista on tuotantoaloilla, jotka ovat tietotekniikan keskeisiä tuottajia tai jotka käyttävät kaksinkertaistuu sitä käyttäjäteollisuudessa seuraavien kolmen vuoden aikana. laajasti. Tietotekniikan asiantuntijoiden tarve Tästä syystä on ensisijaisen tärkeää, että talouselämän kaikilla sektoreilla työntekijät opetetaan toimimaan tietoyhteiskunnan olosuhteissa, perinteisiä taitoja uudistetaan ja varmistetaan tietoyhteiskuntaa koskevan riittävän asiantuntemuksen saatavuus. 1. 1. 3. Palvelut: työllisyyden kasvun vauhdittaja tietoyhteiskunnan tuotantoalalla ja viestintäteollisuus (laitteistot, ohjelmistot, palvelut Tietotekniikka- ja televiestintä) on muita nopeammin kasvava sektori, joka synnyttää uusia työtilaisuuksia sekä erikoisalojen osaajille että vähemmän koulutetuille työntekijöille luomalla, korvaamalla ja kehittämällä työpaikkoja jatkuvasti. Työllisyys on kasvanut edelleen 10 prosenttia ohjelmoinnissa palveluissa ja televiestinnässä. Käytännön mahdollisuuksia työllisyyden kasvuun rajoittaa kuitenkin sähköisen kaupankäynnin laajentumisen pahentama pula pitkälle koulutetusta työvoimasta. 1. 1. 4. Sähköisen kaupankäynnin tulo Eurooppaan Euroopassa kaksi vuotta sitten tuskin tunnettu sähköinen kaupankäynti kasvaa nykyisin voimakkaasti. Sähköisen kaupankäynnin kokonaisarvon odotetaan kasvavan vuoden 1999 lopun 17 miljardista USD:sta noin 360 5 miljardiin USD:hen kaksinkertaistuvan vuosittain. vuoteen 2003 mennessä eli suurin piirtein Sähköisenkaupankäynninarvo1997-2003 MiljardiaUSD USA Eurooppa 9 1 29 5 71 133 17 39 236 88 654 358 401 180 1997 1998 1999arvio 2000arvio 2001arvio 2002arvio 2003arvio Lähde: eStats 1999 Liikeyritysten keskinäisen sähköisen kaupankäynnin odotetaan muodostavan yli 90 prosenttia kaikesta sähköisestä kaupankäynnistä, joten siihen sisältyy huomattavasti suurempia mahdollisuuksia kuin yritysten ja kuluttajien väliseen kauppaan. Sähköinen kaupankäynti vaikuttaa suoraan perinteiseen yritystoimintaan, jota se korvaa ja muuttaa luoden noin 6 prosentin edestä uudenlaista yritystoimintaa. Sähköinen kaupankäynti vaikuttaa suoranaisesti yritysten tuloihin ja sen lisäksi muuttaa yrityskäytäntöjä ja organisaatiomalleja perusteellisesti. Työpaikkojen luomiseksi ja säilyttämiseksi on teknologiaan investoimisen lisäksi hankittava uusia taitoja ja otettava käyttöön uusia työn organisoinnin muotoja sekä edistettävä tätä kehitystä lainsäädäntöteitse. 1. 2. Korjausta vaativia vakavia puutteita 1. 2. 1. Internetin käytön yleisyys EU:ssa jäljessä Yhdysvalloista Internetin käyttöaste, jonka on merkittävä tietoyhteiskunnan kehityksen mittari, on kasvanut valtavasti. Eurooppa on nykyisin Internetin käytön nopeimmin kasvava markkina-alue. Vuoden 1999 lopussa 50 miljoonan eurooppalaisen odotetaan käyttävän Internetiä, ja lukumäärän arvioidaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2003 mennessä. Internetin käyttöaste on Euroopassa kuitenkin vain yksi kolmasosa Yhdysvalloissa saavutetusta tasosta. Eurooppalaiset Internetin käyttäjät käyttävät verkkoa vain alle neljänneksen siitä ajasta, mitä käyttäjät käyttöä Yhdysvalloissa. Euroopassa, jossa puheluista laskutetaan puhelun keston mukaan, kun taas Yhdysvalloissa paikallispuheluista peritään yleensä kiinteä kuukausihinta. Tästä syystä on tärkeää edistää Internetiin pääsyn ja paikallispuhelumaksujen kilpailukykyistä hinnoittelua. Puhelinkustannukset ehkäisevät Internetin 1. 2. 2. Euroopan tietoyhteiskunta on liian harvojen ulottuvilla Mahdollisuudet käyttää Internetiä vaihtelevat, joten kaikki eurooppalaiset eivät voi valmistautua tietoyhteiskunnan tarjoamiin työtilaisuuksiin ja hyötyä niistä. Internetin käyttöaste vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioiden välillä 6 käyttävät Internetiä Hyvätuloiset sekä tuloista ja sukupuolesta riippuen. Valtaosa Internetin käyttäjistä on edelleen Pohjois-Euroopassa, vaikka käyttäjien lukumäärä kasvaakin kaikissa jäsenvaltioissa. kertaa todennäköisemmin (37 %) kuin keskituloiset (19 %) ja miltei kolme kertaa (13 %). Vuoden 1998 lopussa todennäköisemmin kuin pienituloiset Internetin käyttäjistä oli Euroopassa naisia vain neljännes, kun vastaava luku Yhdysvalloissa oli 50 prosenttia. Erilaiset yllykkeet, kuten kotitietokoneesta tehtävä verovähennys yksityishenkilöiden tuloverotuksessa Portugalissa tai työnantajan maksamien kotiin sijoitettujen etätyöasemien verottomuus Tanskassa, ja tasapuolisempaa leviämistä. tietotekniikan laajempaa edistäneet nykyistä kaksi ovat Internetin käyttöaste Euroopassa jäsenvaltioittain 1998-2000 1998 2000 arvio 48% 49% 27% 27% 29% 35% 18% 19% 23% 13% 13% 15% 9% 6% EL P I E F IRL A B D NL UK DK S FIN Lähde: "The European Internet Report", Morgan, Stanley, Dean, Witter, 1999 Internetin käyttäjät Euroopassa tuloryhmittäin vuonna 1998 37% 19% % Internetin käyttäjiä 13% Hyvätuloiset Keskituloiset Lähde: IDC Pienituloiset 1. 2. 3. Puutteet tietoyhteiskuntaan liittyvissä taidoissa on pitkälle lisännyt koulutettujen (esim. Innovaatio tietojenkäsittelyn asiantuntijoiden ja insinöörien) tarvetta ja on synnyttänyt uusia, tietoyhteiskunnalle ominaisia ammatteja. Samalla se on muuttanut ammattitaitoon kohdistuvia vaatimuksia monissa ammateissa, jotka eivät tietoyhteiskunnalle suoranaisesti ominaisia ja tietotekniikka- koskevia taitoja viestintäsektorin ulkopuolella. sekä nostanut vähimmäisvaatimuksia liity tietoyhteiskuntaan, työntekijöiden Useimmat suuret eurooppalaiset yritykset katsovat, että ammattitaitoisen työvoiman puute haittaa näiden organisaation toimintaa, mutta pk-yritysten kannalta ongelma on vielä pahempi. Tietotekniikan asiantuntijoita puuttui 7 Länsi-Euroopassa 500 000 tietotekniikan työpaikkaa vastaava lukumäärä vuonna 1998. Tämä lukumäärä saattaa nousta 1,6 miljoonaan vuoteen 2002 mennessä (EITO 1999), jos tarvittavaa koulutusta ei järjestetä eikä ryhdytä toimiin kehitykseen sopeutumiseksi. 1. 3. Koordinoitu vastaamiseksi kokonaisstrategia tietoyhteiskunnan haasteisiin Kokonaisvaltaisessa lähestymistavassa on otettava huomioon talouden muutoksen laaja-alaiset sosiaaliset ja työllisyyttä koskevat näkökohdat. Tästä syystä tiedonannossa esitellyt, komission Sähköinen Eurooppa -aloitetta täydentävät strategiat on kohdistettu seuraaviin seikkoihin: Oppiminen - Kouluissa on otettava käyttöön uudenlaisia opetusmenetelmiä, joissa oppilaat voivat käyttää tietoyhteiskunnan tarjoamia uusia välineitä, jotta nuoria voidaan valmentaa heidän tulevaisuuttaan varten. Opettajia on koulutettava, neuvottava ja tuettava, ja heille on annettava tarvittavat välineet, jotta he voivat vastata tähän haasteeseen. Opetussuunnitelmia on nykyaikaistettava. Työnteko - Koska tietoyhteiskunnassa tarvitaan joustavia, tehtäviinsä suuntautuneita ja monitaitoisia työntekijöitä, kaikilla työntekijöillä on oltava joita tukee mahdollisuus käyttää taidot, tietoyhteiskunnassa tarvittavat Internetiä. Tietoyhteiskunnan asiantuntijoita on oltava riittävästi sekä lyhyellä että keskipitkällä aikavälillä, koska työtilaisuudet ja kasvu jäävät muuten saamatta. Uudet työn organisoinnin muodot kuten etätyö parantavat samaten tuottavuutta ja elämänlaatua tietoyhteiskunnassa. - Julkiset palvelut tarjota kansalaisille Julkiset viranomaiset voivat paremmin, avoimemmin ja tehokkaammin entistä laadukkaampia palveluja antamalla mahdollisuuden asioimiseen julkishallinnon kanssa sähköisin välinein sekä käyttämällä itse laajasti tietoyhteiskunnan tarjoamia välineitä. Omaksumalla johtavan aseman uuden teknologian käyttöönotossa julkiset viranomaiset voivat voittaa ajan ja etäisyyden muodostamat rajoitukset ja avustaa kansalaisia paremmin ja yksilöllisten tarpeiden mukaan. - Kilpailuun Yritykset mahdollisuudet yrittämistä infrastruktuurilla ja selkeällä sääntelyllä. synnyttävät suosivaa ja työpaikkoja liike-elämän strategiaa innovaatioon liittyvät erityisesti tietoyhteiskunnan jos tuetaan kilpailukykyisellä pk-yrityksiin, luvuissa niiden Seuraavissa saavuttamiseksi. Ne edistävät yhdessä johdonmukaista lähestymistapaa, jolla tietoyhteiskunta saatetaan elimelliseksi osaksi Eurooppaa. erityistavoitteita esitellään tapoja ja 8 2. OPPIMINEN TIETOYHTEISKUNNASSA Euroopan unionissa on 117 miljoonaa alle 25-vuotiasta, joista 81 miljoonaa on koulussa tai opiskelee. Tämän tulevan työvoiman menestys riippuu sopeutumiskyvystä. ja osaamisesta, korkeatasoisesta "Nettisukupolvi" elää ja työskentelee maailmassa, jossa matkapuhelimet, kotitietokoneet, Internet ja vastaavat välineet ovat itsestäänselvyys. pätevyydestä sisältyy ensikosketus Nykyaikaisen koulutusjärjestelmän on valmennettava oppilaita tällaiseen todellisuuteen. Tähän ja -ohjelmistoihin ja oppiminen käyttämään kyseistä teknologiaa. Tämä ei teknologian kuitenkaan riitä. Tärkeätä on oppiminen käyttämällä, eli tarjoamien mahdollisuuksien löytämiseksi, kommunikoinnin välineenä ja oppimisprosessin uudistamiseksi. Lisäksi on tarjottua parannettava tukea. jotta ne pystyvät Koulutusjärjestelmät on ajateltava kauttaaltaan uusiksi, vastaamaan tietoyhteiskunnan muodostamaan haasteeseen. tietokonelaitteistoihin hyödyntäminen koulutusta opettajien tiedon heille ja koulusta keskitytty työllisyysstrategiassa Euroopan työelämään on siirtymiseen. Tätä koskevien tavoitteiden mukaisesti jäsenvaltiot valmentavat nuoria käyttämään uutta tieto- ja viestintätekniikkaa ja ovat tämän johdosta ottaneet käyttöön tai valmistelleet suunnitelmia koulujen varustamiseksi Joissain tapauksissa on erillisiä suunnitelmia tällaisella teknologialla. opettajien kouluttamiseksi sopivalla tavalla. Nämä ovat kuitenkin vain lähtökohta, sopeuttamista josta tietoyhteiskuntaan on nopeutettava. koulutuksen oppimisen käsin ja Oppia käyttämällä Oppia käyttämään Opettajan taidot Organisaation muutos Tekninen infrastruktuuri 2. 1. Tietoyhteiskunnassa käyttömahdollisuudet tarvittavien välineiden paremmat Kölnin Eurooppa-neuvostossa kesäkuussa 1999 tuotiin esille vakaa aikomus hankkia Euroopalle johtoasema tietoyhteiskunnan kehittämisessä ja että kaikille kouluille tulisi avata yhteys Internetiin mahdollisimman pian. tilanne Tarpeen kiireellisyyttä Euroopan että eurooppalaisten työntekijöiden seuraavan sukupolven avaintaidot ovat vaarassa jäädä kansainvälisesti katsoen puutteellisiksi. Ehdotuksessa vuoden kouluissa. Kansainvälisistä Internet-yhteyksien vertailuista nykyinen osoittaa ilmi, käy 9 2000 työllisyyttä koskeviksi suuntaviivoiksi vastataan tähän haasteeseen ja kehotetaan varustamaan koulut vuoteen 2002 mennessä Internet-yhteyksin, joita oppilaat voivat käyttää. Mahdollisuus käyttää Internetiä koulussa Keskiaste Perusaste 84% 91% 93% 60% 56% 62% 40% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 50% 30% Lähde: Euroopan komission useat lähteet (* Perusastetta koskevia tietoja ei saatavilla) Rakennettavan infrastruktuurin välttämättömiä osia ovat myös mahdollisuus saada sähköpostiosoite, henkilökohtaisten tietokoneiden multimediavalmius ja paikallisverkot, jotta osallistumisessa saavutetaan sellainen kriittinen massa, joka varmistaa Euroopalle kansainvälisen johtoaseman. Toimivia käytäntöjä • Saksassa liittohallitus on yhdessä Deutsche Telecom -yhtiön kanssa kehittänyt aloitteen “Schulen ans Netz”, jolla 8 000 koulua liitetään Internetiin ja joka saa paikallistason osarahoitusta. perusopetusta • Portugalissa Program Nónio -ohjelmalla lisätään Internet-liitäntöjen lukumäärää ammatillisissa kaikissa oppilaitoksissa ja yhdistyksissä. Tärkeä rooli on myös ohjelmalla "Koulut verkossa", koska tämän ohjelman avulla kaikki koulut, jossa annetaan opetusta luokilla 5–12, ja kaikki julkiset kirjastot on liitetty Internetiin. kirjastoissa, kouluissa, antavissa • Myös Ranskassa tietoyhteiskuntaa koskeva hallituksen toimintaohjelma keskittyy opetukseen. Ohjelman kunnianhimoisena tavoitteena on liittää kaikki yläasteet ja lukiot ja 40 prosenttia ala-asteen kouluista Internetiin vuoteen 2000 mennessä. • Yhdistyneessä kuningaskunnassa National Grid for Learning -ohjelman mukaan tekniikan mukaiseen viimeisimmän tarkoitus koulut liittää on kaikki tietokoneverkkoon vuoteen 2002 mennessä. 10 Suosituksia jäsenvaltioille Ajoitus Indikaattorit Liitetään jokainen koulu Internetiin. Parannetaan Koulussa käytettyjen henkilökohtaisten tietokoneiden multimediavalmiuksia. Vuoden 2002 loppu Vuoden 2002 loppu Internetiin liitettyjen lukumäärä Henkilökohtaisia oppilasta 1) koulujen 2) tietokoneita kohti Multimediavalmiuksilla varustettujen henkilökohtaisten tietokoneiden suhteellinen osuus 2. 2. Opettajien taitojen ja heille annettavan tuen varmistaminen tarvittavien Tietoyhteiskunnassa ja nykyaikaisella tekniikalla varustettujen laitteistojen vähäisyys oppilaitoksissa estävät opettajia ja oppilaita käyttämästä tietoyhteiskunnalle ominaisia välineitä tehokkaasti. opettajakunnassa taitojen puute Tilannetta pahentaa kohdistettujen ja pysyvien paikallisten tukipalveluiden puute ja akkreditointijärjestelmien hidas muuttuminen. laaduntarkkailun, pedagogiikan, arvioinnin sekä Opettajien on saatava koulutusta ja tarvittavia oppimateriaaleja käyttöönsä. Selvitysten2 mukaan teknologiaresurssit ovat avainasemassa ja paperin käyttöön perustuvia resursseja tärkeämpiä pyrittäessä nostamaan tasoa, Kehitystä tosin ehkäisee myös opettajien huono luottamus kykyihinsä käyttää tietoyhteiskunnalle ominaisia välineitä ja se, että he eivät osaa käyttää näitä välineitä opetuksessa. Varhaisvaiheessa pitäisi varmistaa, että kaikilla uusilla opettajilla on täydelliset joiden avulla he voivat käyttää Internetiä ja hyödyntää oppimaansa opetustilanteessa. tietoyhteiskunnassa tarvittavat taidot, Koulujen ja valtion olisi edistettävä sitä, että toimessa olevat opettajat hankkivat tietoyhteiskunnassa tarvittavat taidot elinikäisen oppimisen kautta. tällaisen Tämän lisäksi on tärkeää voida osoittaa, että on hankkinut pätevyyden. Useissa jäsenvaltioissa on käytössä yleinen ja tunnustettu tarvittavien taitojen akkreditointijärjestelmä, kuten tietoyhteiskunnassa ja eurooppalainen työntekijöitä tulisi selvittää, millaiset tietoyhteiskuntaa koskevassa luvussa). Lisäksi akkreditointijärjestelmät välineiden hallintaa opettelevien opettajien tarpeisiin, ja tällaisten järjestelmien tulisi saada tunnustusta ja palkintoja. tietokoneajokortti tietoyhteiskunnan (lisätietoja sopivat uusien 2 Building Teachers’ ICT Skills: The problem and a framework for the solution, Technology Colleges Trust, 1997 The RM Report 1999: Computers in Literacy & Numeracy in Primary Schools, RM PLC, 1999 11 Toimivia käytäntöjä • Ranskassa on otettu käyttöön opetusalan Internet-kotisivut EDUCNET ja joiden avulla opetusalalla työskentelevät voivat vaihtaa EDUCASOURCE, keskenään aineistoa ja laajentaa vuoropuhelua. • Ruotsissa on aloitettu opetusvälineohjelma, josta on rahoitettu sähköpostiosoitteen antamista jokaiselle oppilaalle, opettajien täydennyskoulutusta ja sellaisia toimia, joilla kehitetään opettajiksi opiskelevien tietoyhteiskunnassa tarvitsemia taitoja ja heidän kykyään käyttää näitä apuvälineitä opettaessaan. • Saksassa Siemens ja IBM ovat yhteistyössä liittovaltion presidentinviraston kanssa käynnistäneet kaksi ohjelmaa (“Teach the Net” ja “Teach Multimedia”), jotka perustuvat tietoyhteiskunnan aikakauteen valmistautumista koskevaan aloitteeseen (“Fit for the Information age”) ja joilla on tarkoitus valmentaa opettajat ja oppilaat tietoyhteiskunnan aikakauteen siirtymiseen. • Itävallassa on käynnistetty hanke “Virtuelle Schule Österreich”, jonka tavoitteena on tarjota koulutusta koskevaa tietoa verkossa sekä tukea yksittäisten koulujen hankkeita ja ohjattuja keskusteluryhmiä opettajille. Suositukset jäsenvaltioille Ajoitus Indikaattorit Varmistetaan, että kaikilla opettajilla on osoitettavissa pätevyys tietoyhteiskuntaan liittyvissä taidoissa. oleva Vuoden 2002 loppu Niiden opettajien lukumäärä, joilla on tietoyhteiskuntaan liittyvät taidot 2. 3. Multimedian käytön edistäminen Perinteistä koulutusjärjestelmää ja mahdollisuuksia itsenäiseen, koko elämän kestävään täydentää vastaavaan tekniikoilla, joissa käytetään etäopetusmenetelmiä, tietoverkkoja ja sähköisiä palveluita. eritystarpeisiin oppimiseen voi ja huomioon erityyppiset Itsenäiseen ja ryhmätyöskentelyyn tarkoitetut multimediapaketit, joissa on otettu ja käyttäjät kulttuuritausta, ovat huonosti kehittyneitä Euroopassa kysynnän vähäisyyden takia. Vaikka multimediamarkkinoista ja markkinoiden kolmannes ja opetussuunnitelmien erilaisuus rajoittavat kysynnän kannattamattomalle tasolle. Näillä markkinoilla tarjoutuvia mahdollisuuksia voitaisiin kuitenkin ehkä parantaa julkisten ja yksityisten tahojen koordinoiduilla aloitteilla. koulutukseen, opetukseen suppeuden äidinkieli kielierot näiden liittyy sekä ja 12 Multimediatarjonnan pääpiirteitä 2. 500 1. 300 0 2 2 F 0 9 1 D 247 5 2 EL 700 0 8 I 5. 000 1. 800 0 0 1 E 0 0 3 UK Kustantajien lukumäärä (arvio) Multimediatuotteiden lukumäärä (arvio) Lähde: BASE-kyselytutkimus 1998, MESO-raportti Opettajille ja oppilaille voidaan tarjota nykyistä enemmän käyttökelpoista aineistoa julkisten ja yksityisten tahojen yhteistyönä koulutustarpeisiin kehitetyillä multimediapaketeilla, joiden valmisteluun osallistuvat opettajat ja ja joilla tuetaan perusopetusohjelman lisäksi opetussuunnitelmien laatijat muutakin opetusta. liittyä verkon laajempi käyttö, jolloin verkossa olevia Tähän voisi koulutusfoorumeita käytettäisiin tiedon levittämiseen siten, että oppimista voidaan edistää verkossa saatavilla, laajan palautteen mahdollistavilla opetusohjelmilla. Komission toteuttaman, alansa suurimman aloitteen yhteydessä on perustettu 19 maan kansalliset, alueelliset ja muuntasoiset verkot käsittävä verkosto (EUN)3. Verkosto tarjoaa puitteet jäsenvaltioiden yhteistyölle, edistää koulujen yhteistyötä ja tarjoaa laadukkaita pedagogisia ja tietopalveluita Internetissä. tähtäävällä Netd@ys Europe -tapahtumalla, joka järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1997, innostetaan ja kulttuurijärjestöjä kouluja, ammatillisia oppilaitoksia sekä nuoriso- kehittämään 1998 käytettäviä Netd@ys Europe -tapahtumaan osallistui 35 000 organisaatiota. koulutushankkeita. Vuonna Tietoisuuden lisäämiseen verkossa Toimivia käytäntöjä • Kreikassa laadittu Logomathia on opetuskäyttöön tarkoitettu multimediatuote (CD- ROM) kreikan kielen opetukseen. Vuodesta 1993 lähtien yhä useammat julkiset ja yksityiset koulut ovat alkaneet käyttää tätä tuotetta, jonka merkitys on erityisen suuri syrjä- ja rajaseuduilla. • Ranska on määritellyt strategian, Internetiin julkaisutuki, multimediaa kehitetään multimedian verkottumisen edistäminen, multimediaa hyödyttävien tutkimushankkeiden käynnistäminen. tekijänoikeuskysymyksiä jonka mukaan Internetin kulttuurisisältöä liittyy alueiden ja enemmän. Tähän kulttuurin osallistutaan käyttävien neuvonta nykyistä koskeva ja 3 http://www. eun. org. 13 • Irlannissa on asennettu yli 45 000 multimedialla varustettua henkilökohtaista tietokonetta 4 100 peruskouluun kaikkialla maassa. Tällaisia tietokoneita hankitaan jatkuvasti lisää. Suosituksia jäsenvaltioille Ajoitus Indikaattorit Kehitetään tietoyhteiskunnassa koulutukseen. kykyä tarvittavia sisällyttää välineitä Vuoden 2002 loppu Internetiä tai multimediaa opetustilanteessa käyttävien opettajien lukumäärä Tuetaan julkisten ja yksityisten tahojen välisillä kumppanuuksilla tietoyhteiskunnassa tarvittavien välineiden ja multimedian saattamista kiinteäksi osaksi opetussuunnitelmaa. Tuetaan koulutussektorin kehittämistä koskevia verkkoja. sisällön 3. TYÖSKENTELY TIETOYHTEISKUNNASSA yksityisten välisten ja Julkisten tahojen kumppanuuksien lukumäärä ja arvo Sisällön koskevien kasvuvauhti kehittämistä verkkojen luonnetta. Menestyksekkäissä työn ja Tekniikan kehitys ja globalisaatio ovat pysyvästi muuttaneet luovuttu työpaikkojen on tyypillisiä jolle ovat työskentelemästä vanhan teollisuusmallin mukaan, hierarkkiset komentoketjut, tiukka työnjako ja suuri määrä kouluttamatonta työvoimaa. Yrityksissä tarvitaan sen sijaan joustavia, sopeutumiskykyisiä ja monitaitoisia työntekijöitä. Työpaikat ovat epävarmempia kuin aikaisemmin ja tiukemmin sidoksissa korkeatasoiseen osaamiseen ja sopeutumiskykyyn. yrityksissä Tietoyhteiskunnan työntekijät ja työympäristö poikkeavat suuresti nykyisistä. Tietoyhteiskunnassa yhä useampi työskentelee tietokeskeisissä tehtävissä ja käyttää tietoyhteiskuntaan liittyviä välineitä työssä ja vapaa-aikana. on kyettävä jatkuvaan käyttämään työntekijöiden Digitaaliajan ja viestintätekniikkaa sekä oltava erittäin ammattitaitoisia, pystyviä, liikkuvia ja valmiita oppiminen). Tietoyhteiskunta tarvitsee myös lukuisia tietoyhteiskunnan asiantuntijoita, ja tähän tarpeeseen ei kyetä nykyisin vastaamaan. Koska tietoyhteiskunnan työntekijä on yhtä hyvin nainen kuin mies eivätkä vammaisuus, etäisyys ja aika ole nykyisen kaltainen este työnteolle, tietoyhteiskunta tarjoaa kaikille paremmat työllistymismahdollisuudet. kouluttautumiseen (elinikäinen tieto- ja työntekijöiden asetettu Euroopan työllisyysstrategiassa on ensisijaiseksi yritysten kehotetaan työmarkkinaosapuolia asettumaan kehityksen kärkeen nykyaikaistamalla työn organisointia, koulutusta ja uudelleenkoulutusta sekä ottamalla käyttöön uutta teknologiaa. Kansallisten toimintaohjelmien arvioinnista käy kuitenkin ilmi, että on vielä edistyttävä huomattavasti, jotta yritykset ja työntekijät tavoitteeksi siinä sopeutumiskyky, ja 14 kykenevät sopeutumaan tietoyhteiskunnan haasteisiin ja siinä tarjoutuviin mahdollisuuksiin. 3. 1. Tietoyhteiskunnassa tarvittavien taitojen kehittäminen sekä tuottajat tietotekniikka- Internet-palvelujen Internetiin pääsevien työntekijöiden lukumäärän arvioidaan kasvavan vuoden 1999 29 miljoonasta (28 % työntekijöistä) 77 miljoonaan (70 %) vuoteen 2004 mennessä. Internetin käyttöön perustuvat yritykset kuten portaalit, ja välittäjät, viestintäteollisuus ovat täysin riippuvaisia tieto- ja viestintäteknologian alan joilla liiketoiminta perustuu tiedon käsittelyyn osaamisesta. Sektoreilla, ja julkaisutoiminta) on jo edistytty (pankki- pitkälle. Muutos on käynnissä myös vähittäiskaupassa (kirjat, vaatetus, musiikkivideot jne. ) sekä matkustus-, tiedotus- ja tukipalveluissa. Itse asiassa kaikki työntekijät tarvitsevat tulevaisuudessa tietoyhteiskunnalle ominaisia työtehtävissään. Tietoyhteiskunnassa taitoja tarvittavat lisäksi teknisten ammatillisia tietoja, sosiaalisia taitoja, järjestelykykyä sekä tiedon hallintaan ja toiminnan suunnitteluun liittyviä taitoja. ja vakuutusala, koulutus- tai tarkoittavat nykyisissä taidot hallinnan tehtävien tulevissa Tietoyhteiskunnassa tarvittavien taitojen hallinta on uusi asia, joka useimpien työntekijöiden on opittava työnsä yhteydessä Vaikka monissa yrityksissä järjestetäänkin koulutusta, äskettäin laaditun selvityksen mukaan sitä olisi lisättävä. Tieto- ja viestintäteknologian koulutusta järjestävien yritysten osuus prosentteina vuosina 1999-1997 97 98 99 49 45 41 56 56 48 73 71 67 64 69 62 65 I D F UK US Lähde: Spectrum 1999 Tietoyhteiskunnassa tarvittavien välineiden käyttöön liittyviä perustaitoja voidaan hyvin osoittaa pätevyystodistuksella, jonka muoto on vahvistettu ja joka eurooppalainen tietokoneajokortti (ECDL), joka on otettu käyttöön tietotekniikan hallinnan osoittamiseksi liike-elämässä, koulutusalalla ja vapaaehtoistyössä. yleisesti. Tällainen tunnustetaan todistus on Toimivia käytäntöjä • Ruotsissa: VOLVO on ottanut eurooppalaisen tietokoneajokortin käyttöön yrityksen työvoiman tietotekniikkataitojen akkreditointiin. 15 • Itävallassa julkisten ja yksityisten tahojen yhteisaloitteen “Österreich ans Internet” perusteella 2 800 henkilöä koulutetaan tietokoneajokorttiopintojen opettajiksi. Toisessa vaiheessa järjestetään kursseja noin 50 000:lle osanottajalle. • Tanskassa Den Danske Bank on kehittänyt innovatiivisen keinon varmistaa 14 000 työntekijänsä koulutuksen tietokoneiden käytössä. Pankki nimittäin antaa jokaiselle vuoden aikana ainakin neljä seitsemästä tietokoneajokorttimoduulista suorittaneelle työntekijälle mahdollisuuden hankkia PCn huomattavasti tavallista edullisempaan hintaan. Suosituksia työmarkkinaosapuolille Ajoitus Indikaattorit jokaiselle Annetaan mahdollisuus hankkia liittyvät taidot. työntekijälle tietoyhteiskuntaan Vuoden 2003 loppu Tietoyhteiskuntaan liittyvät taidot omaavien työntekijöiden lukumäärä 3. 2. Tietoyhteiskunnan asiantuntijoiden puutteen korjaaminen Tietoyhteiskunta on selvästi kysyntää työmarkkinoilla. Lähentymiskehityksen seurauksena henkilöitä, (tietojenkäsittelytieteen asiantuntijat, informaatikkodokumentalistit) tietoyhteiskunnan asiantuntijoiden tarvitaan rajat tieteenalojen perinteisten ylittävät lisännyt joiden taidot ylittää ammattikoulutuksen Koulutetusta työvoimasta on jo nykyisin pulaa ja ongelma pahenee edelleen, koska korkea- tai yliopistoasteen koulutuksen omaavien tietoyhteiskunnan asiantuntijoiden tarve saaneiden sopivan henkilöiden tarjonnan. Eräissä jäsenvaltioissa tarvitaan uusia esimerkiksi aloitteita. Koska korkea-asteen koulutuksen laajentamiseen tähtääviä tietoyhteiskunnalle huomattavasti ominaisiin enemmän miehiä kuin naisia, on tarpeen kannustaa naisia ryhtymään näihin ammatteihin. Yliopistojen ryhdyttävä uudenlaiseen yhteistyöhön teollisuuden kanssa, jotta opinnoista saatavat taidot vastaavat teollisuuden tarpeita. Tässä asiassa on tehty merkittävä aloite, johon osallistuvat Euroopan tietotekniikka- ja viestintäalan merkittävimmät toimijat ja jonka tarkoituksena on kehittää ja viestintäteollisuudessa vaadittujen nykyistä parempi taitojen yleinen määritelmä. tietotekniikka- ammatteihin hakeutuu Koulutetun työvoiman puutetta voidaan helpottaa lyhyellä aikavälillä järjestämällä muilla kuin tietoyhteiskuntaan liittyvillä aloilla tutkinnon suorittaneille lyhyitä uudelleenkoulutusjaksoja tietoyhteiskuntaan liittyvissä oppiaineissa. 16 Arvioitu verkkoasiantuntijoiden lisätarve vuonna 2002 188200 81800 67000 26100 34700 58700 58000 900 3500 8200 29100 300 2100 7000 8700 L EL P IRL S FIN DK E A B NL I F UK D Lähde: IDC:n selvitys CISCOlle Myös keskiasteen koulutuksen saaneita tietoyhteiskunnan asiantuntijoita on liian vähän. Esimerkiksi atk-verkkojen asiantuntijoita on Euroopassa huomattavasti kysyntää vähemmän. Tietoyhteiskunnan alalla toimivat yritykset ja myyjät järjestävät usein tämän alan koulutusta, josta koulunsa ja työttömät voisivat hyötyä, koska päättäneet, koulutukseen työllistymismahdollisuudet hyvät. tarkoitettuja kuitenkin koululutusohjelmia sertifioituja enemmän ja niille tulisi saada kattavampi hyväksyntä. Teknikkojen ikääntyneet työntekijät tarvitaan ovat alan Toimivia käytäntöjä • Suomen hallitus aikoo lisätä koulutuspaikkojen lukumäärää 30 prosentilla sähkö-, tietotekniikka-, sähkötekniikka-, viestintä- ja tietojenkäsittelysektoreilla vuoteen 2002 mennessä. Uusia koulutuspaikkoja perustetaan varsinkin yliopistoihin ja teknisiin yhteydessä ja täydennyskoulutukseen suunnataan voimavaroja. järjestettävään uudelleen- Naisten osallistumiseen kiinnitetään erityistä huomiota. korkeakouluihin, mutta myös aikuiskoulutuksen • Irlanti on juuri aloittanut teollisuuden johtaman ohjelman "Fasttrack to Information Technology" (tietotekniikan opinto-ohjelma), jossa 3 500 henkilöä saa teknistä ja henkilökohtaisten taitojen kehittämiseen tähtäävää koulutusta, jonka jälkeen heille tarjotaan kokoaikainen työpaikka tietotekniikkateollisuudessa. • Itävallassa julkinen työvoimapalvelu tarkoitettua tietotekniikka- ja viestintäteknologian koulutusta. Ajanjaksona 1999–2000 noin 3 000 työtöntä osallistuu kahteen eri koulutusohjelmaan, joissa opetellaan tietotekniikka- ja viestintäteknologian taitoja. työttömille kustantaa • Saksassa otettiin vuonna 1997 käyttöön neljä uutta tietotekniikan alan tietotekniikkainsinööri, ammattinimikettä tietotekniikan järjestelmähallinnan asiantuntija ja tietotekniikan hallinnan ja uutta suunnittelun ja ammattinimikettä (audiovisuaalisen median hallinnan asiantuntija, media- (tietotekniikkajärjestelmäinsinööri, asiantuntija). Vuonna käyttöön otettiin kolme 1998 17 tietopalvelujen asiantuntija sekä digitaalisen ja painetun median suunnittelija). Itävallassa otettiin käyttöön vastaavalla tavalla uusia oppisopimuskoulutuksen ohjelmia. Suosituksia jäsenvaltioille Ajoitus Indikaattorit korkea-asteen Lisätään koulutuksen kapasiteettia ja opiskelijoiden lukumäärää siten, että sukupuolten tasapaino säilyy ja teollisuuden vaatimuksiin voidaan vastata. Vuoden 2003 loppu 1) Tietoyhteiskuntaan liittyvien korkea-asteen opiskelupaikkojen lukumäärä 2) Naisten ja miesten osuus tietoyhteiskuntaan liittyvässä koulutuksessa Edistetään kurssien tietotekniikan järjestämistä keskitason opetuksessa sekä teollisuuden sertifioimien koulutusohjelmien käyttöä. Vuodesta 2000 lähtien Keskiasteen opintopaikkojen lukumäärä 3. 3. Työn organisoinnin uudistaminen digitaalisella työpaikalla uudenlaisen päätösvaltaa Tietoyhteiskunta mahdollistaa suhteen muodostumisen työntekijöiden ja työnantajien välille kummankin hyödyksi. Jotta yritykset säilyttävät kilpailukykynsä, niiden on vastattava paremmin kuluttajien jolloin heillä on tarpeisiin. Työntekijöiden työnkuva monipuolistuu, joustaviin enemmän työjärjestelyihin. Uudenlaiset työsuhteet ovat käyneet mahdollisiksi, ja niihin sisältyvät mahdollisuudet on tuotu esiin komission tiedonannossa työn uudistamisesta4. Tiedonantoa on seurannut Euroopan työn organisoinnin verkoston (European Work Organisation Network, EWON) perustaminen, jolla on tarkoitus edistää kilpailukykyä, työllisyyttä ja työelämän laadun kehittämistä. ja mahdollisuus suhteen työnsä Etätyön käytön yleisyys havainnollistaa erittäin hyvin työn organisoinnin muuttumista. Etätyö yleistyy olosuhteissa, jossa etätyöntekijöiden ja heidän työnantajiensa oikeuksilla ja velvollisuuksilla on vakaa perusta. Äskettäin valmistuneen raportin mukaan tunnustettujen etätyöjärjestelyjen piiriin kuuluu Euroopassa noin 6 miljoonaa työntekijää, jonka lisäksi 3 miljoonaa työntekijää on epämuodollisempien etätyöjärjestelyjen piirissä. 4 Työn organisoinnin uudistaminen - Myönteinen lähestymistapa muutokseen (KOM(98)592). 18 E tä työ n tek ijä t pro sen ttein a ty öv o im a sta 18 16 14 12 10 8 6 4 2 0 F I S N L D K U K D E U 15 IR L I F E Lähde: Benchmarking Progress on Telework and Other New Ways of Working in Europe, Empirica 1999 Toimivia käytäntöjä • Tanskassa hallitus on työmarkkinaosapuolia kuultuaan antanut etätyötä koskevat suuntaviivat. • Irlannissa työmarkkinaosapuolet ovat yhdessä etätyötä koskevat suuntaviivat. Asiaa koskevista raporteista käy ilmi, että hakemusten määrä kuusinkertaistuu, kun työpaikkailmoituksessa mainitaan etätyön mahdollisuus. laatineet • Itävallassa työmarkkinaosapuolet julkaisseet (Musterdienstvertrag). Öljyteollisuuden etätyöntekijöille työmarkkinaosapuolet ovat tehneet etätyötä koskevia työehtosopimuksia. työsopimusmalleja alojen ja muiden ovat Suosituksia työmarkkinaosapuolille Ajoitus Indikaattorit Laaditaan reunaehdot ja ryhdytään käytännön järjestelyihin etätyön mahdollistamiseksi laajamittaisen Vuoden 2000 loppu Etätyötä määräykset työehtosopimuksissa koskevat 3. 4. Vammaisten työllisyyden edistäminen tietoyhteiskunnassa Vammaisuus on ollut usein työllistymisen este. Tietoyhteiskunnassa tähän on työn paljon vähemmän aihetta, kun jäykkä työaika ja sidonnaisuus tekopaikkaan vähenevät, jolloin työajan ja työnteon paikan suhteen voidaan joustaa. Työtehtävissä ajatustyö korostuu motorisia kykyjä vaativien työtehtävien kustannuksella. Tällöin työmahdollisuuksia avautuu myös monille sellaisille vammaisille, jotka eivät perinteisesti ole löytäneet työtä, koska heillä on vaikeuksia päästä työpaikalle tai suoriutua vaadituista tehtävistä. on katsonut vammaisfoorumi koskevassa Euroopan julkilausumassaan, että tietotekniikka, joka mahdollistaa uusien ja tähän mennessä työtä vaille jääneiden henkilöiden työllistämisen, on merkittävä osa tietoyhteiskuntaa. Information Societies disAbilities Challenge -ryhmä (IsdAC) on niin ikään todennut, että Euroopan unionin kansalaisista joka rajoittaa enemmän kuin yksi kymmenestä on vammautunut työllisyyttä tavalla, 19 heidän osallistumistaan yhteiskunnalliseen toimintaan. Jopa yksi kolmesta vammaisesta voisi osallistua huomattavasti paremmin yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen toimintaan tietoyhteiskunnalle ominaisten välineiden avulla. Suosituksia tietoyhteiskuntaan liittyvälle teollisuudelle Ajoitus Indikaattorit Varmistetaan käyttäjäystävällisen laitteiston käyttöönotto vammaisten työllistymismahdollisuuksien parantamiseksi. Vuodesta 2000 lähtien Palkattuina työntekijöinä vammaisten toimivien lukumäärä 4. JULKISET PALVELUT TIETOYHTEISKUNNASSA Tietoyhteiskunta mullistaa julkisen hallinnon toimintatavan. Sähköinen hallinto ei ole sidoksissa aikaan tai paikkaan, joten se voi antaa kansalaisille tietoja ja palveluja helposti saatavassa muodossa sekä missä ja milloin he niitä tarvitsevatkin. joilla Tämä vaatii kaikilta julkisilta viranomaisilta päättäväisiä toimia, lisätään tietoyhteiskunnalle ominaisten välineiden käyttöä päivittäisissä suhteissa kansalaisiin ja yrityksiin ja parannetaan palvelujen tehokkuutta ja laatua. Etusijalle tulisi asettaa julkisen tiedon saatavuus, verkkoyhteyksien käyttö asioitaessa hallinnon kanssa, digitaaliset hankintamenettelyt sekä sosiaaliset ja kulttuuripalvelut. Voimavaroja voitaisiin tarvittaessa suunnata uudelleen tietotekniikkaan ja viestintäteknologiaan tehtävien investointien tukemiseksi. Julkishallinnon pitäisi pyrkiä nopeuttamaan kehitystä, jolloin se edistäisi tietoyhteiskunnalle ominaisten välineiden käyttöä kansalaisten keskuudessa ja yritystoiminnassa. uusia välineitä Julkishallinto on ryhtynyt ottamaan tietoyhteiskunnan välineitä osaksi menettelytapojaan, mutta vain tapauskohtaisesti. Jotta tietoyhteiskunta toteutuu hallinnossa, on toteutettava perusteellinen muutos eikä vain eräitä parannuksia. Tämän kehityksen välttämätön osa on julkishallinnon työntekijöiden kouluttaminen, jolla pitäisi pyrkiä kahteen tavoitteeseen: hallinnon tehokkuuden parantamiseen ja tietoyhteiskunnalle ominaisten välineiden mahdollisimman hyvään ja julkista etua vastaavaan käyttöön. käyttöön otettu on lähestymistapaa Tällaista työllisyysstrategiassa tarkoitetun yrittäjyyden kehittämiseksi, koska näin helpotetaan yrityksen perustamista ja toimintaa. Euroopan tarvitaan 4. 1. Verkkopalvelujen tarjoaminen kansalaisille Etusijalle tulisi asettaa kansalaisten päivittäisessä elämässä tarvitseman julkisen tiedon tarjoaminen verkossa käyttäjäystävällisessä muodossa ja varustettuna viittauksilla muihin palveluihin, jotta helpotetaan hallinnollisia menettelyitä. 20 Tanskalaisen elinkaari. WWW-palvelimen kotisivu. Julkishallinnon tulisi antaa mahdollisuus hoitaa tavanomaisin asiointi hallinnon kanssa, kuten veroilmoitusten jättäminen, verkkoyhteyksiä lomakkeet käyttämällä. Ensimmäisessä vaiheessa olisi ja annettava mahdollisuus toimittaa ne täytettyinä verkosta saataviksi sähköisessä muodossa. Tältä sähköisen nimikirjoituksen käytöstä. tehtävä kaikki tärkeää säätää osin on Julkiset työvoimapalvelut tarjoavat palvelujaan työnhakijoille ja työnantajille yhä useammin verkossa. Tavoitteena on luoda sähköiset työmarkkinat, joissa työnhakijat ja työnantajat voivat ottaa toisiinsa yhteyttä ilman paikallisen julkisilla Tästä työvoimatoimiston työvoimapalveluilla on Internet-kotisivu, tietoa kyseisestä työvoimapalvelusta ja sen tarjoamista palveluista. Monet työvoimapalvelut ilmoittavat työnantajien tarjoamista avoimista työpaikoista verkossa ja ovat luoneet tietokantoja, joista työnantajat saavat tietoja työnhakijoista. syystä josta välitystä. kaikilla saa kaikkien talousalueen) jonka (Euroopan yhteistyöväline, Euroopan tasolla Euroopan työvoimapalvelujen verkko (EURES-verkko) on julkisten ETAn ja EU:n työvoimapalvelujen edistää työntekijöiden vapaata liikkuvuutta yhteismarkkinoilla. EURES ja sen kansalliset tarpeisiin vastaamaan havaittuihin jota tukee noin 500:n itsepalveluperiaatteella toimivalla järjestelmällä, euroneuvojan verkosto. EURES-kotisivulla5 annetaan tietoja EURESin euroneuvojien avoimista työpaikoista sekä elin- ja työolosuhteista. Lisäksi kotisivulta pääsee kaikkien kansallisten työvoimapalvelujen kotisivuille. palveluista, tarjoamista tavoitteena kumppanit verkosta, pyrkivät näiden on 5 http://europa. eu. int. jobs/eures. 21 Toinen hyvä esimerkki on komission kotisivu "Vuoropuhelu kansalaisten ja yritysten kanssa", josta saa yksityiskohtaiset tiedot yksilöiden oikeuksista ja mahdollisuuksista EU:ssa ja sisämarkkinoilla. 6 Kiinnostus julkisiin verkkopalveluihin Euroopassa 42% 48% 34% 11% Sähköinen demokratia Etäoppiminen Työnhaku Sähköinen hallinto Lähde: Eurobarometri, 1999 Toimivia käytäntöjä elämänkaarta • Tanskalainen käyttäjäystävällinen tiedot useista hallinnollisista verkkosivu, menettelyistä. Otsikkosivulla tapahtumat kuten työnhaku, avioliitto ja lapsen syntymä ja selvitetään, miten hoitaa näihin tapahtumiin liittyvät hallinnolliset asiat. esitetään elämän keskeiset josta kansalaiset saavat verkkosivu käsittelevä tarvittavat on • Itävallassa verkkosivulla julkisista palveluista. Sivulla esimerkiksi kerrotaan, mihin julkisiin viranomaisiin otetaan yhteyttä tietyissä jokapäiväiseen elämään liittyvissä tilanteissa. Lomakkeet voi siirtää omalle tietokoneelle ja niitä voi käyttää hakemuksia tehtäessä. “www. help. gv. at” on tietoja Itävallan • Yhdistyneessä kuningaskunnassa on laadittu valkoinen kirja “Modernising jonka päämääränä on mahdollistaa kaikkien hallinnon kanssa Government”, asioimiseen liittyvien asiakirjojen toimittaminen sähköisessä muodossa. • Portugalissa kansalaiset voivat olla hallintoon yhteydessä sähköpostitse, ja verkon välityksellä voi hoitaa yli 100 hallinnollista menettelyä kuten ajokortin myöntämisen ja syntymän kirjaamisen. • Saksan kaupungeissa on järjestetty kilpailu MEDIA@KOMM, jossa valitaan paras menetelmä digitaalista allekirjoitusta käyttävien sähköisten hallintomenettelyjen toteuttamiselle. • Kreikassa on viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana koulutettu julkishallinnon kansallisessa keskuksessa enemmän kuin 10 000 julkisen sektorin työntekijää käyttämään tietotekniikkaa. 6 http://europa. eu. int/citizens. 22 Suosituksia jäsenvaltioille Ajoitus Indikaattorit käyttöön sisällysluettelolla käyttäjäystävällinen Otetaan ja selkeällä varustettu Internet-kotisivu7, tietoja kansalaisoikeuksista ja josta on pääsy muihin asiaan liittyviin julkisiin palveluihin. josta saa Tarjotaan julkiset sellaisessa muodossa, henkilökohtaista yhteyttä kansalaisiin. sähköisessä muodossa voidaan jotka ja palvelut, kaikki hoitaa parannetaan Vuoden 2000 loppu Kansalaisille tarkoitettujen keskushallinnon sivujen käyttöönotto Vuoden 2004 loppu 1. Sähköisessä muodossa tarjottujen palvelujen lukumäärä 2. Tietoyhteiskuntaan liittyvissä taidoissa koulutusta saaneiden julkisen sektorin työntekijöiden lukumäärä 4. 2. Verkkopalvelujen tarjoaminen yrityksille Yritykset tarvitsevat nopeita ja selkeitä menettelyjä hallinnon kanssa asioimiseen ja muihin tarpeisiin. Lomakkeiden ja niihin liittyvien ohjeiden saaminen yhdestä paikasta on huomattava helpotus varsinkin pk-yrityksille, joilla on niukasti hallinnollista kapasiteettia. Näiden palvelujen on lisäksi oltava hyödyllisiä ja helppokäyttöisiä. Pk-yritykset välttävät usein Internetin käyttöä varsinkin siksi, että niiden mielestä verkossa tarjottu tieto ei auta käytännön yritystoiminnassa. Äskettäin saavutettiin huomattavaa edistystä tässä suhteessa, kun luotiin EU:n Internet-sivut "Vuoropuhelu yritysten kanssa"8. ja viestintäteknologian käyttöä voidaan edistää Internetin sekä tieto- tarjoamalla julkiseen hallintoon liittyvää hyödyllistä tietoa, ja mahdollisuus asioida hallinnon kanssa Internetin välityksellä. Toimivia käytäntöjä • Kreikassa valtiovarainministeriössä on käytössä pilottiohjelma neljästi vuodessa ja käsittelemiseksi sekä niihin toimitettavien ALV-lomakkeiden lähettämiseksi liittyvien maksujen suorittamiseksi sähköisessä muodossa. • Espanjassa sosiaaliturvan verkkojärjestelmän avulla yritys voi hoitaa yrityksen toiminnan kehittämiseen liittyvät keskeiset hallinnolliset menettelyt sähköisessä muodossa. Näitä ovat esimerkiksi työntekijöiden palkkaamiseen, työolosuhteiden muutoksista ilmoittamiseen ja sosiaaliturvamaksuihin liittyvät menettelyt. • Itävallassa “Finanz. online” ja rahoitusneuvojille pääsyn asiakkaidensa verotusta koskeviin tietoihin verkossa, ja julkisten ja yksityisten tahojen yhteistyön tuloksena eräät viralliset rekisterit ovat verkossa saatavilla. rekisteröidyille veroneuvojille antaa 7 Lisäksi voidaan käyttää puhelinta ja teletekstiä. 8 http//europa. eu. int/business. 23 • Saksassa veroilmoitukset voi jättää sähköisessä muodossa. Käytäntö aiotaan ulottaa myös ALV:hen ja muihin veroihin. Saksassa on myös hyväksytty julkisia hankintoja koskevia sääntöjä, joiden nojalla julkiset viranomaiset voivat käyttää sähköisessä muodossa olevia tarjouspyyntöjä. Suosituksia jäsenvaltioille Ajoitus Indikaattorit Perustetaan Internetiin asioimispaikka, josta yritykset saavat keskitetysti tarvitsemansa tiedot yrityksiä koskevista toimintalinjoista ja lainsäädännöstä sekä esimerkiksi yrityksiä koskevista uutisista, yritysmessuista, mahdollisista liikekumppaneista ja tarjouskilpailuista. Vuoden 2000 loppu Internet-kotisivujen 1. perustaminen 2. Internetissä tiedoksi annettujen tarjouspyyntöjen suhteellinen osuus 4. 3. Kansalaisten pääsyn varmistaminen verkossa oleviin tietoihin ja palveluihin Jotta kansalaiset voivat hyötyä verkossa tarjotuista tiedoista ja palveluista, niiden on oltava helposti saatavilla. Vaikka yhä useammalla eurooppalaisella on mahdollisuus käyttää Internetiä kotona tai työpaikalla, monet henkilöt ovat edelleen vailla tätä mahdollisuutta. On erittäin tärkeää varmistaa, että kaikilla kansalaisilla on pääsy verkossa oleviin julkisen hallinnon tietoihin. Sähköisen viestinnän käyttöpisteiden lisäksi on järjestettävä koulutusta tietoyhteiskunnalle ominaisten välineiden käytössä. Kansalaisten olisi voitava käyttöpisteiden hyödyntämisessä, ja tavallisimmista verkossa hoidettavista hallintoasioista tulisi järjestää säännöllisesti kursseja. tarvitessaan opastusta julkisten saada Bolognan virtuaalikartta 24 Toimivia käytäntöjä • Italiassa Bolognan kaupunki on perustanut itsenäisesti käytettävien sähköisten palvelupäätteiden ("Dimmi") verkoston, josta kansalaiset saavat useita erilaisia kaupungin tai muiden laitosten tarjoamia, varsinkin maksujen suorittamiseen liittyviä palveluja. • Ranskassa järjestettiin maaliskuussa 1999 Internet-päivä, jonka kuluessa oli mahdollisuus käyttää Internetiä ilmaiseksi kouluissa, julkisilla paikoilla, kaupoissa ja pankeissa. Tätä täydensi liikkuva Internet-palvelu, jolla Internet-pisteitä tuotiin linja-autoilla maaseudulle. • Irlannissa vuosittain kouluissa järjestettävissä Net@days-tiedotustapahtumissa tarjotaan mahdollisuus Internetin avustettuun käyttöön kaikille henkilöille, joilla ei ole tietokonetta käytössä kotona tai työpaikalla. • Kreikassa aiotaan perustaa on EURES-toimisto, yleisessä käytössä olevia tietokoneita työnhakijoille ja tietoja omaehtoisista työllistymisohjelmista. Keskusten ja paikallisten koulutuskeskusten sekä työttömyyskassojen toimipaikkojen välille luodaan yhteydet. työllisyyskeskusten verkosto, jossa • Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on ottanut käyttöön aloitteen "IT for all", jonka avulla perustetaan yli 3 000 paikallista tietotekniikkakeskusta käsittävä verkosto. Lisäksi kaikkiin julkisiin kirjastoihin suunnitellaan asennettaviksi verkkoyhteydet, paikallisina tietokeskuksina vuoteen 2000 mennessä. joiden avulla kirjastot toimia voivat alkaa Suosituksia jäsenvaltioille Ajoitus Indikaattorit Perustetaan kaikille paikkakunnille esim. postien tai kirjastojen yhteyteen julkisia joissa järjestetään Internetin käyttöpisteitä, myös tietoyhteiskunnalle koulutusta ominaisten välineiden käytössä. Vuoden 2001 loppu Käyttöpisteiden lukumäärä asukasta kohti tuhatta 5. TIETOYHTEISKUNTA JA YRITYKSET talouskasvua, Tietoyhteiskunta ja sähköinen kaupankäynti vauhdittavat elintason kehitykseen luovat työpaikkoja tapoja Euroopassa. Uudenlaisille aiemmin liiketoiminnan tuntemattomia välitystoimintaan erikoistuneita yrityksiä, kuten kokoajia ja huutokauppojen ja pörssien järjestäjiä9. Euroopassa tarvitaan yrittäjiä, jotka ovat halukkaita hyötymään näistä mahdollisuuksista. ja vaikuttavat määräävästi yrityksille ja uudenlaisia joukko harjoittamiseen, tarjoutuu syntyy tällöin 9 Kokoajat keräävät toimittajilta saadut tuotteet keskitettyyn ja hakumahdollisuudella varustettuun palvelupisteeseen, joka on tarkoitettu tiettyä liike-elämän alaa edustaville ostajille. Huutokaupassa ostajat ja pörssit ovat asiantunteville toimijoille tarkoitettu kaupankäyntipaikka, jossa noudatetaan selkeitä sääntöjä. tekevät kilpailevia tarjouksia myyjän ylijäämätavarasta, 25 Tietoyhteiskunta avaa uusia markkinoita ja lisäksi se muuttaa liiketoiminnan tapoja. Euroopan kilpailukyvyn ja työpaikkojen synnyn kannalta on ensisijaisen tärkeää, että innovaatio pysyy käynnissä ja sitä edistetään käyttämällä on välttämätöntä edistyä pyrittäessä saavuttamaan yrittäjyyden kehittämistä koskevat Euroopan työllisyysstrategian tavoitteet. tietoyhteiskunnalle välineitä. Tällä ominaisia alalla on tieto- jäljessä nykyaikaisen Eurooppa viestintäteknologian kehittämisessä ja käytössä. Liian harvat eurooppalaiset yritykset, etenkin pk-yritykset, käyttävät hyväkseen kaikkia tietoyhteiskunnan tarjoamia mahdollisuuksia. Esimerkiksi maksuliikenteessä on selvästikin parantamisen varaa. Monien pk-yritysten teknologinen taso on heikompi kuin suurten yritysten ja ne uhkaavat jäädä sähköisten markkinoiden ulkopuolelle, mikä saattaa haitata yritystä ja työntekoa. ja Tietoyhteiskunnalle ominaisten välineitten käyttö liiketoiminnassa vuonna 1998 100% 50% 0% F I D UK USA Japani Myy verkossa Ostaa verkossa Mainostaa verkossa Kotisivu käytössä Tietokone käytössä Lähde: Spectrum 99 perustuu Internetin toiminta Euroopassa Tietoyhteiskunnan kehittyminen Euroopassa vaatii paljon televiestinnän infrastruktuurilta. alunperin puhelinyhteyksiin tarkoitettuihin televiestintäverkkoihin. Jäsenvaltioiden välisten yhteyksien kaistanleveys (kapasiteetti) on vähäinen Yhdysvaltoihin verrattuna, joten tiedonkulku Internetissä on usein nopeampaa Yhdysvaltojen ja jäsenvaltion kuin naapurijäsenvaltioiden välillä. Digitaalisen talouden kehitys Euroopassa edellyttää sitä, että huolehditaan asianmukaisesta hinnoittelusta ja televiestinnän jäsenvaltioissa ja niiden välillä. Yritykset päättävät Internetin käytöstä ennen riittävän muuta sen perusteella, ovatko Internetissä tarjotut palvelut ja nopeuden, laadukkaita todentamisen kannalta. kilpailukykyisestä infrastruktuurista luotettavuuden, turvallisuuden esimerkiksi turvallisuudesta. Sähköisen kaupankäynnin hyväksyntä määrää sen käytön laajuuden Euroopassa. Nykyisin sähköistä kaupankäyntiä näyttävät ehkäisevän epäilyt sen tällaiseen kaupankäyntiin sovellettavan lainsäädännön määrittäminen Euroopassa. Sähköinen kaupankäynti antaa yhtenäismarkkinoille uuden ulottuvuuden ja vaatii siten EU:n tasoista säädöskehystä. Toinen merkittävä ongelma on 26 Sähköisen kaupankäynnin kehityksen esteitä Kustannukset Yhdistäminen yrityskäytäntöön Resurssien vähäisyys Markkinatietojen puute Turvallisuuden ja salaustekniikan puutteet Turvallisuuteen kohdistuvat kuluttajien epäilyt Ulkoisia esteitä Sisäisiä esteitä 5. 1. Uusien yrittämismahdollisuuksien hyödyntäminen Lähde: Ernst & Young Työpaikkojen synty edellyttää uusia yrittämismahdollisuuksia, edistettävä lisäämällä tietoisuutta yrittäjyydestä kaikkialla yhteiskunnassa. joita on ja tieto- hyötynyt Euroopan riskipääomainvestointien lisääntymisestä tärkein riskipääoman saaja. Varhaisessa kehittämisvaiheessa olevaan teknologiaan investoidaan kuitenkin huomattavasti vähemmän kuin Yhdysvalloissa. ala ja on tällä hetkellä viestintäteknologian on Riskipääomainvestoinnit tieto- ja viestintäteknologiaan Euroopassa 21% 10% 570 1994 16% 902 1995 14% 924 1996 17% 1641 3000 1997 1998 Miljoonaa ecua Prosentteina investoidun riskipääoman kokonaismäärästä Lähde: EVCA 1999 yearbook kuin samoin Pääoman saanti on vielä joillain aloilla este uudenlaisen yritystoiminnan viestintäteknologian aloittamiselle puute suurempien asiantuntijoista. Yrityksen käynnistämistä vaikeuttaa myös yritysten kilpailu työmarkkinoilla. Koska osakeoptiot ovat hyödyllinen ja usein ainoa mahdollinen keino houkutella korkeasti koulutettuja henkilöitä työskentelemään tällaisissa uusissa yrityksissä, niiden käyttöä ei tulisi ehkäistä huonosti harkitulla verotuspolitiikalla. tieto- ja 27 Toimivia käytäntöjä • Belgiassa työntekijöiden osallistumista yrityksen omistamiseen on rohkaistu laissa joka koskee osakeoptioita ja uusien säädetyllä edullisella verotusjärjestelyllä, osakkeiden jakamista alle nimellisarvon. Suosituksia jäsenvaltioille Ajoitus Indikaattorit yrittäjyyteen uudenlaisilla Kannustetaan palvelualoilla liiketoiminnassa veropolitiikalla, joka suosii riskien ottamista erityisesti osakeoptioiden osalta. ja Vuoden 2000 loppu 1. Korkean teknologian osuus riskipääomasta prosentteina 2. Perustettujen yritysten lukumäärä 5. 2. Innovaation ja kilpailukyvyn edistäminen Innovaatio johtaa täysin uudenlaisten markkinoiden ja palvelujen syntyyn, lisää talouskasvua ja parantaa työllisyyttä. Tietoyhteiskunnan tuottama innovaatio parantaa yritysten kilpailukykyä, koska niistä tulee joustavampia, herkemmin reagoivia ja kustannustehokkaampia. Sähköisen kaupankäynnin ansiosta siitä kilpailla riippumatta, missä päin Eurooppaa ne sijaitsevat, ja siten voittaa syrjäisestä toimipaikasta aiheutuvat haitat. kaikkialla maailmassa liikeyritykset voivat kahden seuraavien Eurooppalaiset yritykset eivät ole vielä riittävästi selvillä siitä, miten tietoyhteiskunnalle ominaiset välineet voisivat parantaa niiden kilpailukykyä, vaikka tietoyhteiskunta tulee vaikuttamaan näiden yritysten toimintaan huomattavasti kuluessa. Tietoyhteiskunnalle ominaisia välineitä on tähän mennessä käytetty pääasiassa kustannusten säästämiseen eli yritysten toimintakustannusten ja asiakkaille tiedottamisen kustannusten pienentämiseen eikä niinkään uusia tuotteita ja palveluita koskevaan innovaatioon. Tietoyhteiskunnasta saatavan todellisen hyödyn lähde on kuitenkin näiden välineiden käyttö dynaamisesti uusien ja asiakkaiden ja markkinoiden saavuttamiseksi. laadun parantamiseksi asiakaspalvelun innovatiivisesti kolmen vuoden tai ja Internetin käytöstä liiketoiminnassa saatu hyöty Yritykset, jotka katsovat, että Internetin käyttö säästää kustannuksia tai lisää tuloja seuraavien kolmen vuoden aikana 38% 17% 8% 15% 26% 13% Kustannussäästö Enemmän tuloja Pohjoismaat Muu eurooppa USA Lähde: Bathwick group, 1998 28 Julkisilla viranomaisilla on yritysten kumppaneina tärkeä rooli innovaation Julkisia ohjelmia pitäisi käyttää yksityisten edistämisessä Euroopassa. tahojen koskevan EU:n toimintaohjelman ja tutkimuksen ja kehittämisen viidennen eurooppalaisen puiteohjelman tarkoituksena on edistää innovaatiota Euroopassa. ponnahduslautana. Innovaatiota aloitteiden Toimivia käytäntöjä • Yhdistyneessä kuningaskunnassa joulukuussa 1998 perustettu Enterprise Fund aikoo ohjata 150 miljoonan Englannin punnan edestä riskipääomaa pienyrityksiin kolmen vuoden kuluessa. Rahasto keskittyy tarjoamaan pääomaa alkuvaiheessa oleville teknologiayrityksille Yhdistyneessä kuningaskunnassa. • Tanskassa tietotekniikan tutkimuskeskus, mahdollisuuden tietotekniikkalukio ja tutkimusverkko antavat tutkimuksen vahvistamiseen ja sähköisessä muodossa tapahtuvaan yliopistojen ja muiden korkeakoulujen väliseen tutkimusyhteistyöhön. apuneuvoja tehokkaita käyttää • Saksassa talous- ja teknologiaministeriö tukee paikallisia osaamiskeskuksia, jotka edistävät sähköistä kauppaa koskevan tiedon saantia. Suosituksia jäsenvaltioille Ajoitus Indikaattorit Tehostetaan teollisuuden ja välistä yhteistyötä. tutkimuksen Vuosi 2002 Osuus yhteisrahoitusta saavasta tutkimuksesta prosentteina 5. 3. Pk-yritysten pääsyn edistäminen digitaalisille markkinoille Merkittävästä edistyksestä huolimatta pk-yritykset ovat silti jäljessä suurista yrityksistä tietoyhteiskunnalle ominaisten välineiden käytössä. Pk-yrityksissä ajatellaan usein, että niiden yritystoiminnassa käytetään yksinkertaisempia joissa ei ehkä tarvitse käyttää tietoyhteiskunnalle ominaisia menettelyjä, välineitä. Lisäksi käyttökustannukset -mahdollisuudet ovat pk-yritysten kannalta olennainen seikka. saaneiden rahoitusta ohjelmien Julkista edistettävä tietoyhteiskunnalle ominaisten välineiden käyttöä pk-yritysten tarpeita vastaavalla tavalla. Pilottihankkeilla voitaisiin edistää verkottumista muiden yritysten kanssa, ja levittävät yritykset. Pk-yritysten näkökulma tulisi ottaa kaikilta osin huomioon kaikissa tietoyhteiskuntaa edistävissä julkisissa ohjelmissa. joihin kuuluvat myös teknologiaa luovat aktiivisesti on 29 Internetin käyttö yrityksissä vuonna 1999 80% 60% 40% 20% 0% Suuri Keskisuuri Pieni Hyvin pieni F I UK D Lähde: Spectrum Toimivia käytäntöjä • Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistiin joulukuussa 1998 valkoinen kirja "Our jonka nojalla Competitive Future: Building the Knowledge Driven Economy", investoidaan kolmen vuoden aikana 20 miljoonaa Englannin puntaa, jotta digitaalisiin markkinoihin verkkoyhteydessä olevien pienyritysten lukumäärä voidaan 2002 mennessä. kolminkertaistaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuoteen • Kreikassa kehitysministeriö on antanut tukea useille sähköisen kaupankäynnin alustaville sovelluksille, joista käy ilmi sähköisen kaupankäynnin merkitys talouden tietyillä aloilla. Tukea on myönnetty myös sähköisen kaupankäynnin keskusten perustamiseksi eri puolille Kreikkaa, jotta pienyritykset voivat saada tukea ottaessaan käyttöön sähköisen kaupankäynnin sovelluksia. • Saksassa on julistettu äskettäin perustetuille multimediayrityksille tarkoitettu kilpailu, jolla pyritään kaksinkertaistamaan tällaisten yritysten lukumäärä. Suosituksia jäsenvaltioille Ajoitus Indikaattorit Otetaan pk-yritysten huomioon julkisissa ohjelmissa. tietotekniikkatarpeet Vuodesta 2000 lähtien Pk-yrityksille suunnatun rahoituksen osuus prosentteina Levitetään toimivia käytäntöjä esimerkkejä tieto- käytöstä yrityksissä. ja hyviä ja viestintäteknologian 2002 perustuvia käyttävien Internetiin palveluita yritysten prosenttiosuus 30 6. PÄÄTELMÄT Tämän tiedonannon tarkoituksena on laatia Euroopalle tulevaisuutta varten strategia, joka keskittyy yksilöihin ja yhteisöihin, joiden osallistumisesta riippuu Euroopan eteneminen kohti tietoyhteiskuntaa. Tietoyhteiskunta lisää talouskasvua ja tuottavuutta sekä synnyttää uudenlaista taloudellista toimintaa ja uusia työpaikkoja. Lisäksi tietoyhteiskunta saattaa parantaa koulutuksen, terveydenhoidon ja muiden yhteiskunnallisten palvelujen tarjontaa sekä ja vapaa-ajan palvelujen saatavuutta. Toisin kuin muut helpottaa kulttuuri- teknologiaan liittyvät muutokset tietoyhteiskunnan nopea kehitys ja leviäminen vaikuttaa kaikkiin talouden sektoreihin, organisaation ja työn rakenteeseen, julkisiin palveluihin sekä kulttuuriin liittyvään ja yhteiskunnalliseen toimintaan. Jäsenvaltiot ovat laatineet kansallisia tietoyhteiskuntaa koskevia strategioita, joilla pyritään parantamaan ihmisten elämän laatua työssä ja vapaa-aikana. Korkean tason työryhmässä näistä strategioista on voitu vaihtaa tietoja, ja näin on voitu hyötyä ja niitä muiden jäsenvaltioiden kokemuksista. Kansallisten strategioiden analyysi jo koskeva tiedonvaihto on auttanut vähintään yhdessä jäsenvaltiossa kokeiltuja käytäntöjä), joiden antamaa esimerkkiä tulisi seurata Euroopan siirtämiseksi nopeasti tietoyhteiskunnan aikakauteen, jolloin voidaan vaikuttaa edullisesti varsinkin työllisyyteen. tunnistamaan useita toimivia käytäntöjä (eli Euroopan eteneminen tietoyhteiskuntaa kohti on jaettu vastuu, jossa tarvitaan nopeaa toimintaa. Yksilöillä, yrityksillä ja organisaatioilla on vastuu siitä, että ne kehittävät tietojaan ja taitojaan sekä käyttävät hyväkseen tarjottuja mahdollisuuksia. Kaikilla asianosaisilla on myös tärkeä velvollisuus huolehtia elinikäisestä oppimisesta joka tasolla. Tietoyhteiskunnasta saadaan eniten hyötyä ja sen aiheuttamiin muutoksiin voidaan parhaimmin sopeutua kehittämällä yhteistyötä, jossa työmarkkinaosapuolet voivat toimia edelläkävijöinä. Työmarkkinaosapuolten ja sellaisen tietoyhteiskunnan rakentamiselle, joka vastaa sekä yksilöiden että yritysten tarpeisiin, luomalla otolliset olosuhteet kilpailulle, kasvulle ja koulutukselle sekä kehittämällä infrastruktuuria ja lainsäädäntöä. julkisen sektorin on luotava olosuhteet Komission on edistettävä taloudellisia ja yleisiä edellytyksiä suuntaamalla toimivan ja korkean elintason varmistavan yhteiskunnan kehittämistä. Käytännön tasolla komissio jatkaa edelleen korkean tason työryhmän toimintaa ja laajentaa siihen liittyvän vuorovaikutuksen ja kansalaisryhmiin. tietoyhteiskuntayrityksiin työmarkkinaosapuoliin, Komissio kehottaa kaikkia asianosaisia menettelemään seuraavassa esitettyjen suositusten mukaisesti, jotta voidaan nopeuttaa tietoyhteiskunnan menestyksellistä toteutumista Euroopassa. 31 SUOSITUKSET Oppiminen tietoyhteis- kunnassa Euroopan unionissa on 117 miljoonaa alle 25-vuotiasta, joista 81 miljoonaa on koulussa tai opiskelee. Tämän tulevan työvoiman menestys riippuu korkeatasoisesta osaamisesta, pätevyydestä ja sopeutumiskyvystä. "Nettisukupolvi" elää ja työskentelee maailmassa, jossa itsestäänselvyys. matkapuhelimet, kotitietokoneet, Nykyaikaisen koulutusjärjestelmän on valmennettava oppilaita tällaiseen todellisuuteen. Tähän sisältyy ensikosketus tietokonelaitteistoihin ja -ohjelmistoihin ja oppiminen käyttämään kyseistä teknologiaa. Tämä ei kuitenkaan riitä. Tärkeätä on tästä johtuva oppiminen oppimaan teknologian avulla ja kyky käyttää tietoa, kommunikoida ja tuottaa uutta käyttämällä näitä mahdollisuuksia. Lisäksi on parannettava opettajien koulutusta ja heille tarjottua tukea. Koulutusjärjestelmät on ajateltava kauttaaltaan uusiksi, jotta ne pystyvät vastaamaan tietoyhteiskunnan muodostamaan haasteeseen. ja vastaavat välineet ovat Internet Toimijat Suosituksia jäsenvaltioille Ajoitus Indikaattorit Jäsenvaltiot Liitetään jokainen koulu Internetiin. Parannetaan koulussa käytettyjen henkilökohtaisten tietokoneiden multimediavalmiuksia. Varmistetaan, että kaikilla opettajilla on osoitettavissa oleva pätevyys tietoyhteiskuntaan liittyvissä taidoissa. Kehitetään kykyä sisällyttää tietoyhteiskunnassa tarvittavia välineitä koulutukseen. Tuetaan julkisten ja yksityisten tahojen välisillä kumppanuuksilla tietoyhteiskunnassa tarvittavien välineiden ja multimedian saattamista kiinteäksi osaksi opetussuunnitelmaa. Tuetaan koulutussektorin sisällön kehittämistä koskevia verkkoja Vuoden 2002 loppu Vuoden 2002 loppu Vuoden 2002 loppu Vuoden 2002 loppu 1) Internetiin liitettyjen koulujen lukumäärä 2) Henkilökohtaisia tietokoneita oppilasta kohti Multimediavalmiuksilla varustettujen henkilökohtaisten tietokoneiden suhteellinen osuus Niiden opettajien lukumäärä, joilla on tietoyhteiskuntaan liittyvät taidot Internetiä tai multimediaa opetustilanteessa käyttävien opettajien lukumäärä Julkisten ja yksityisten tahojen välisten kumppanuuksien lukumäärä ja arvo Sisällön kehittämistä koskevien verkkojen kasvuvauhti Työskentely tietoyhteis- kunnassa Tekniikan kehitys ja globalisaatio ovat pysyvästi muuttaneet työn ja työpaikkojen luonnetta. Menestyksekkäissä yrityksissä on luovuttu työskentelemästä vanhan teollisuusmallin mukaan, jolle ovat tyypillisiä hierarkkiset komentoketjut, tiukka työnjako ja suuri määrä kouluttamatonta työvoimaa. Yrityksissä tarvitaan sen sijaan joustavia, sopeutumiskykyisiä ja monitaitoisia työntekijöitä. Työpaikat ovat epävarmempia kuin aikaisemmin ja tiukemmin sidoksissa korkeatasoiseen osaamiseen ja sopeutumiskykyyn. Tietoyhteiskunnan työntekijät ja työympäristö poikkeavat suuresti nykyisistä. Tietoyhteiskunnassa yhä useampi työskentelee tietokeskeisissä tehtävissä ja käyttää tietoyhteiskunnassa tarvittavia välineitä työssä ja vapaa-aikana. Toimijat Suositukset Ajoitus Indikaattorit 32 Työmark- kinaosa- puolet Annetaan mahdollisuus liittyvät taidot. jokaiselle hankkia työntekijälle tietoyhteiskuntaan Vuoden 2003 loppu Tietoyhteiskuntaan liittyvät taidot omaavien työntekijöiden lukumäärä Laaditaan reunaehdot ja ryhdytään käytännön etätyön järjestelyihin mahdollistamiseksi laajamittaisen Vuoden 2000 loppu Etätyötä koskevat määräykset työehtosopimuksissa Jäsenvaltiot korkea-asteen Lisätään koulutuksen kapasiteettia ja opiskelijoiden lukumäärää siten, että sukupuolten tasapaino säilyy ja teollisuuden vaatimuksiin voidaan vastata Vuoden 2003 loppu 1) Tietoyhteiskuntaan liittyvien korkea-asteen opiskelupaikkojen lukumäärä tietotekniikan kurssien Edistetään järjestämistä keskitason opetuksessa sekä teollisuuden sertifioimien koulutusohjelmien käyttöä Vuo- desta 2000 lähtien 2) Naisten ja miesten osuus tietoyhteiskuntaan liittyvässä koulutuksessa Keskiasteen lukumäärä opintopaikkojen Tietoyhteis- kuntaan liittyvä teollisuus Julkiset palvelut tietoyhteis- kunnassa Varmistetaan käyttäjäystävällisen laitteiston käyttöönotto vammaisten työllistymismahdollisuuksien parantamiseksi. Vuo- desta 2000 lähtien Palkattuina toimivien lukumäärä työntekijöinä vammaisten Tietoyhteiskunta mullistaa julkisen hallinnon toimintatavan. Sähköinen hallinto ei ole sidoksissa aikaan tai paikkaan, joten se voi antaa kansalaisille tietoja ja palveluja helposti saatavassa muodossa ja missä ja milloin he niitä tarvitsevatkin. Tämä vaatii kaikilta julkisilta viranomaisilta päättäväisiä toimia, joilla lisätään tietoyhteiskunnalle ominaisten välineiden käyttöä päivittäisissä suhteissa kansalaisiin ja yrityksiin ja parannetaan palvelujen tehokkuutta ja laatua. Etusijalle tulisi asettaa julkisen tiedon saatavuus, verkkoyhteyksien käyttö asioitaessa hallinnon kanssa ja digitaaliset hankintamenettelyt sekä sosiaaliset ja kulttuuripalvelut. Toimijat Suosituksia Ajoitus Indikaattorit Jäsenvaltiot käyttöön käyttäjäystävällinen Otetaan ja selkeällä sisällysluettelolla varustettu Internet- kotisivu, josta saa tietoja kansalaisoikeuksista ja josta on pääsy muihin asiaan liittyviin julkisiin palveluihin. Tarjotaan julkiset sellaisessa muodossa, henkilökohtaista yhteyttä kansalaisiin. sähköisessä muodossa voidaan jotka ja palvelut, kaikki esittää parannetaan Vuoden 2000 loppu Kansalaisille tarkoitettujen keskushallinnon sivujen käyttöönotto Vuoden 2004 loppu 1. Sähköisessä muodossa tarjottujen palvelujen lukumäärä 2. Tietoyhteiskuntaan liittyvissä taidoissa koulutusta saaneiden julkisen sektorin työntekijöiden lukumäärä 33 Perustetaan Internetiin asioimispaikka, josta yritykset saavat keskitetysti tarvitsemansa tiedot yrityksiä koskevista toimintalinjoista ja lainsäädännöstä sekä esimerkiksi yrityksiä koskevista uutisista, yritysmessuista, mahdollisista liikekumppaneista ja tarjouskilpailuista. kaikille Perustetaan postien tai kirjastojen Internetin käyttöpisteitä, myös koulutusta ominaisten välineiden käytössä. esim. paikkakunnille yhteyteen julkisia joissa järjestetään tietoyhteiskunnalle Vuoden 2000 loppu Vuoden 2001 loppu 1. perustaminen Internet-kotisivujen 2. Internetissä tiedoksi annettujen tarjouspyyntöjen suhteellinen osuus Käyttöpisteiden tuhatta asukasta kohti lukumäärä Tietoyhteis- kunta ja yritykset Tietoyhteiskunta ja sähköinen kaupankäynti vauhdittavat talouskasvua, luovat työpaikkoja, ja vaikuttavat määräävästi elintason kehitykseen Euroopassa. Uudenlaisille yrityksille ja tällöin syntyy joukko tarjoutuu uudenlaisia tapoja liiketoiminnan harjoittamiseen, aiemmin tuntemattomia välitystoimintaan erikoituneita yrityksiä, kuten kokoajia ja huutokauppojen ja pörssien järjestäjiä. Euroopassa tarvitaan yrittäjiä, jotka ovat halukkaita hyötymään näistä mahdollisuuksista. Tietoyhteiskunta avaa uusia markkinoita ja lisäksi se muuttaa liiketoiminnan tapoja. Euroopan kilpailukyvyn ja työpaikkojen synnyn kannalta on ensisijaisen tärkeää, että innovaatio pysyy käynnissä ja sitä edistetään käyttämällä tietoyhteiskunnalle ominaisia välineitä. Toimijat Suosituksia Ajoitus Indikaattorit Jäsenvaltiot yrittäjyyteen uudenlaisilla Kannustetaan palvelualoilla liiketoiminnassa veropolitiikalla, joka suosii riskien ottamista erityisesti osakeoptioiden osalta. ja Tehostetaan välistä yhteistyötä. teollisuuden ja tutkimuksen Otetaan pk-yritysten huomioon julkisissa ohjelmissa. tietotekniikkatarpeet toimivia Levitetään esimerkkejä tieto- käytöstä yrityksissä. käytäntöjä hyviä ja viestintäteknologian ja Vuoden 2000 loppu 1. Korkean teknologian osuus riskipääomasta prosentteina 2. Perustettujen yritysten lukumäärä Vuosi 2002 Vuo- desta 2000 lähtien 2002 Osuus yhteisrahoitusta saavasta tutkimuksesta prosentteina Pk-yrityksille suunnatun rahoituksen osuus prosentteina Internetiin perustuvia palveluita käyttävien yritysten prosenttiosuus 34


title: PREGUNTA ESCRITA E-0220/00 de Willy De Clercq (ELDR) a la Comisión. Recaudación a posteriori de derechos de aduana sobre productos textiles importados de Bangladesh.

eurovoc_concepts:
Bangladesh
customs duties
customs regulations
fact-finding mission
import (EU)
textile product

formats: html pdf print

text: 21. 11. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 330 E/105 Sin embargo, en los siguientes aæos, el programa ampli(cid:243) sus objetivos y abarc(cid:243) la competitividad y la protecci(cid:243)n del medio ambiente. Se dio prioridad a los proyectos que reduc(cid:237)an el impacto ambiental producido por la explotaci(cid:243)n de hidrocarburos y a los que promov(cid:237)an la competitividad de la tecnolog(cid:237)a europea. Entre 1975 y 1998, se destin(cid:243) una ayuda de casi 750 M€ a proyectos para la investigaci(cid:243)n, desarrollo y demostraci(cid:243)n de nuevas tecnolog(cid:237)as de hidrocarburos. La ayuda econ(cid:243)mica de 750 M€ ya mencionada en la anterior respuesta de la Comisi(cid:243)n a la pregunta escrita E-2126/99 formulada por la Sra. Maes, alude œnicamente a la tecnolog(cid:237)a del petr(cid:243)leo y del gas y excluye la ayuda a proyectos de desarrollo tecnol(cid:243)gico para el carb(cid:243)n. El siguiente cuadro que abarca el periodo entre 1990 y 1998, indica la distribuci(cid:243)n por pa(cid:237)ses y aæos. El cuadro estÆ relacionado con el programa Thermie. AdemÆs, se ha incluido en la primera columna la ayuda para el periodo entre 1975 y 1989. Ayuda para la tecnolog(cid:237)a de hidrocarburos entre 1975 y 1998 (en M€) 1975-1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Total Dinamarca Alemania Grecia Espaæa Francia Irlanda Italia Pa(cid:237)ses Bajos Portugal Suecia 0,53 3,03 1,02 12,17 66,30 3,19 0,59 195,64 5,36 8,02 6,65 80,54 28,07 1,03 1,03 0,41 4,50 0,60 0,14 1,55 5,48 0,21 4,79 6,56 2,58 2,67 0,45 1,10 0,21 0,22 10,61 14,78 5,43 0,69 8,32 0,43 3,33 0,30 4,79 0,49 1,85 0,11 0,74 Reino Unido 132,28 2,03 6,60 5,55 6,90 11,72 10,44 Noruega 2,87 1,09 1,39 4,40 1,13 0,40 1,12 14,70 87,40 7,34 2,44 11,42 7,39 7,69 270,49 5,68 1,84 4,68 3,37 0,63 3,58 1,18 5,45 2,61 7,14 119,36 36,13 1,17 2,58 5,27 2,50 189,05 9,92 Total 526,46 9,85 23,42 26,72 26,30 37,23 24,92 18,33 25,44 29,05 747,72 La cantidad relativamente alta de ayuda destinada al Reino Unido, Italia y Francia deriva del apoyo al Reino Unido e Italia en relaci(cid:243)n a los proyectos para la producci(cid:243)n de hidrocarburos en el MediterrÆneo y en el Mar del Norte y a la importante red de industria de servicios y suministro francesa. En lo que concierne a la diferencia entre petr(cid:243)leo y gas, el asunto es mÆs complejo. Tanto el nuevo material de perforaci(cid:243)n como un nuevo sistema captaci(cid:243)n s(cid:237)smica pueden utilizarse para el petr(cid:243)leo y para el gas. En tal caso, no puede clasificarse una tecnolog(cid:237)a como de gas o de petr(cid:243)leo. Sin embargo, existen algunas tØcnicas cuyas aplicaciones se limitan al gas, principalmente las relacionadas con la conversi(cid:243)n de gas y el transporte. El nœmero de proyectos que tratan œnicamente la tecnolog(cid:237)a del gas es bastante limitado y la ayuda econ(cid:243)mica destinada se estima en menos del 10 % del presupuesto total. (2000/C 330 E/117) PREGUNTA ESCRITA E-0220/00 de Willy De Clercq (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (4 de febrero de 2000) Asunto: Recaudaci(cid:243)n a posteriori de derechos de aduana sobre productos textiles importados de Bangladesh Con motivo de la misi(cid:243)n de una delegaci(cid:243)n comunitaria a Bangladesh a finales de 1996, que ten(cid:237)a por objeto controlar la validez de 15 000 certificados de origen, impreso A, emitidos de finales de 1993 a C 330 E/106 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 11. 2000 mediados de 1996, se pidi(cid:243) a las autoridades aduaneras de cada Estado miembro que procedieran a una acci(cid:243)n de recaudaci(cid:243)n a posteriori de los derechos para los certificados 1) evidentemente falsificados o referentes a mercanc(cid:237)as no producidas en Bangladesh y 2) obtenidos sobre la base de declaraciones incorrectas de los productores ante la oficina de fomento de las exportaciones (Export Promotion Bureau). Bangladesh ha reconocido los problemas que se plantearon en relaci(cid:243)n con la emisi(cid:243)n de certificados de origen (impreso A) y el control inadecuado de los mismos. AdemÆs, parece ser que se inform(cid:243) muy tard(cid:237)amente a los importadores en cuesti(cid:243)n de la Uni(cid:243)n Europea sobre los problemas afrontados por las autoridades de Bangladesh. ¿Es cierto que actualmente la Comisi(cid:243)n estÆ examinando una propuesta destinada a condonar determi- nados derechos de aduana a los importadores en cuesti(cid:243)n sobre la base de «circunstancias excepcionales»? En caso afirmativo, ¿quØ medidas se van a tomar y a quØ per(cid:237)odo se van a referir? En caso negativo, ¿piensa la Comisi(cid:243)n tomar medidas al respecto? Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (28 de marzo de 2000) Es cierto que se declararon exigibles los derechos de aduana relativos a las importaciones efectuadas al amparo de 15 000 certificados de origen expedidos por las autoridades de Bangladesh de 1994 a mediados de 1996, siendo retirados (anulados) estos certificados por las autoridades de Bangladesh en las condiciones descritas en la pregunta formulada por Su Seæor(cid:237)a, en conformidad plena con lo dispuesto por el Reglamento CEE no 2454/93 (1). Se llev(cid:243) a cabo una misi(cid:243)n comunitaria de cooperaci(cid:243)n e investigaci(cid:243)n administrativa en Bangladesh en diciembre de 1996. Esta misi(cid:243)n permiti(cid:243) confirmar la sospecha de irregularidades y, sobre la base de estas comprobaciones, la Comisi(cid:243)n public(cid:243) una informaci(cid:243)n en el Diario Oficial en abril de 1997 (2). Una catÆstrofe natural (inundaciones), de considerable incidencia en la vida econ(cid:243)mica de Bangladesh y en el funcionamiento de su Administraci(cid:243)n, castig(cid:243) a este pa(cid:237)s entre junio y agosto de 1998. La Comisi(cid:243)n estÆ examinando si estos hechos constituyen «circunstancias excepcionales» a efectos del Reglamento anteriormente citado. (1) DO L 253 de 11. 10. 1993. (2) DO C 107 de 5. 4. 1997. (2000/C 330 E/118) PREGUNTA ESCRITA P-0223/00 de Patricia McKenna (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (31 de enero de 2000) Asunto: Obras de ampliaci(cid:243)n de la carretera en Glen of the Downs (condado de Wicklow, Irlanda) ¿Ha determinado la Comisi(cid:243)n la importancia de las nuevas pruebas aparecidas en relaci(cid:243)n con la regi(cid:243)n de Glen of the Downs (condado de Wicklow, Irlanda), propuesta como SAC (zona especial de conservaci(cid:243)n) el 12 de agosto de 1999? ¿Considera la Comisi(cid:243)n que la informaci(cid:243)n facilitada hasta la fecha por las autoridades irlandesas le permite valorar con precisi(cid:243)n la magnitud de los daæos que sufrirÆ la SAC propuesta? ¿Tiene la Comisi(cid:243)n alguna intenci(cid:243)n de suspender las obras propuestas, a la espera de que sus preguntas reciban respuesta de las autoridades irlandesas? ¿Piensa la Comisi(cid:243)n entablar acciones legales contra Irlanda por este asunto? ¿QuØ otras medidas, en su caso, piensa adoptar la Comisi(cid:243)n para evaluar plenamente el impacto de las obras viarias en Glen of the Down? ¿Tiene la Comisi(cid:243)n intenci(cid:243)n de retirar parte o la totalidad de su aportaci(cid:243)n econ(cid:243)mica, en caso de que los resultados de las averiguaciones se revelen insatisfactorios?


title: Regolamento (CE) n. 280/2000 della Commissione, del 4 febbraio 2000, che fissa la restituzione massima all'esportazione di riso lavorato a grani medi e lunghi A nell'ambito della gara indetta dal regolamento (CE) n. 2179/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice

formats: pdf print

text: L 31/6 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 5. 2. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 280/2000 DELLA COMMISSIONE del 4 febbraio 2000 che fissa la restituzione massima all'esportazione di riso lavorato a grani medi e lunghi A nell'am- bito della gara indetta dal regolamento (CE) n. 2179/1999 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 3072/95 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, comune del mercato del riso (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2072/98 (2), in particolare l'articolo 13, paragrafo 3, relativo all'organizzazione considerando quanto segue: (1) (2) Il regolamento (CE) n. 2179/1999 della Commissione (3) ha indetto una gara per la restituzione all'esportazione di riso. A norma dell'articolo 5 del regolamento (CEE) n. 584/75 della Commissione (4), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 299/95 (5), la Commissione può, in base alle offerte presentate e secondo la procedura di cui all'articolo 22 del regolamento (CE) n. 3072/95, decidere di fissare una restituzione massima all'esportazione, tenendo conto segnatamente dei criteri precisati all'arti- la gara è colo 13 del regolamento (CE) n. 3072/95; aggiudicata all'offerente la cui offerta non superi il livello della restituzione massima all'esportazione. (3) (4) L'applicazione dei criteri summenzionati all'attuale situa- zione del mercato del riso in questione comporta la fissazione di una restituzione massima all'esportazione pari all'importo precisato all'articolo 1. Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 In base alle offerte presentate dal 28 gennaio al 3 febbraio 2000, è fissata una restituzione massima pari a 150,00 EUR/t all'esportazione di riso lavorato a grani medi e lunghi A a destinazione di alcuni paesi terzi, nell'ambito della gara di cui al regolamento (CE) n. 2179/1999. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 5 febbraio 2000. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 4 febbraio 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 329 del 30. 12. 1995, pag. 18. (2) GU L 265 del 30. 9. 1998, pag. 4. (3) GU L 267 del 15. 10. 1999, pag. 13. (4) GU L 61 del 7. 3. 1975, pag. 25. (5) GU L 35 del 15. 2. 1995, pag. 8


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0211/00 von Esko Seppänen (GUE/NGL) an die Kommission. Neue Informationspolitik der Kommission.

eurovoc_concepts:
Commission Delegation
information policy

text: 24. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 303 E/163 (2000/C 303 E/180) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0211/00 von Esko Sepp(cid:228)nen (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Neue Informationspolitik der Kommission (4. Februar 2000) Die Kommission hat nach meinen Informationen ihre Vertretungen in verschiedenen L(cid:228)ndern angewiesen, in der Informationspolitik von der auf die B(cid:252)rger ausgerichteten Information zur orthodoxen politischen Information (cid:252)berzugehen. Das verringert die Glaubw(cid:252)rdigkeit der Information (cid:252)ber die Gemeinschaft und verst(cid:228)rkt ihren Propagandacharakter. Wie begr(cid:252)ndet die Kommission diese ˜nderung? Antwort von Herrn Prodi im Namen der Kommission (13. M(cid:228)rz 2000) Die Kommission hat keineswegs die Absicht, (cid:132)von der auf die B(cid:252)rger ausgerichteten Information zur orthodoxen politischen Information(cid:147) (cid:252)berzugehen. Sie hat ihren Vertretungen in den Mitgliedstaaten daher auch keine diesbez(cid:252)glichen Anweisungen erteilt. Im Rahmen der Umstrukturierung ihrer Dienststellen wird sie demn(cid:228)chst (cid:252)ber den Entwurf einer Mitteilung zur Rolle ihrer Vertretungen beraten. (2000/C 303 E/181) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0224/00 von Carlos Costa Neves (PPE-DE) an die Kommission (31. Januar 2000) Betrifft: Bericht der Kommission (cid:252)ber die Umsetzung von Artikel 299 Absatz 2 des EG-Vertrags Der Europ(cid:228)ische Rat forderte die Kommission auf seiner Tagung in K(cid:246)ln vom Juli 1999 auf, dem Rat vor Ende 1999 einen Bericht (cid:252)ber die Ma(cid:223)nahmen zur Gew(cid:228)hrleistung der Umsetzung von Artikel 299 Absatz 2 des EG-Vertrags vorzulegen. 1. Wann gedenkt die Kommission in Anbetracht der Tatsache, da(cid:223) es dringlich ist, den Rahmen der Ma(cid:223)nahmen sowie die Verfahrensweise und den Zeitplan f(cid:252)r die entsprechende Durchf(cid:252)hrung festzulegen, und in Anbetracht der dringend notwendigen Revision von Poseima und Festlegung einer entsprechenden Regelung im Rahmen der zu erlassenden spezifischen Ma(cid:223)nahmen sowie in Anbetracht der Tatsache, da(cid:223) es verschiedenartige Informationen (cid:252)ber die Gr(cid:252)nde f(cid:252)r die versp(cid:228)tete Vorlage des Berichts durch die Kommission gibt, dem Rat und dem Europ(cid:228)ischen Parlament diesen Bericht zur Pr(cid:252)fung vorzulegen? 2. Welchen Zeitplan zieht sie f(cid:252)r das Inkrafttreten der Ma(cid:223)nahmen in Betracht? Antwort von Herrn Prodi im Namen der Kommission (9. M(cid:228)rz 2000) Die Kommission hat den vom Herrn Abgeordneten erw(cid:228)hnten Bericht noch nicht zum Ende des 1. Jahres 1999 angenommen, damit ihr gen(cid:252)gend Zeit bleibt, um die von den betreffenden Mitgliedstaaten im November und Dezember 1999 vorgelegten Memoranden und die auf der Partnerschaftstagung mit den betroffenen Mitgliedstaaten und Regionen vom 23. November 1999 dargelegten Standpunkte zu pr(cid:252)fen. Die Kommission arbeitet zur Zeit darauf hin, da(cid:223) der Bericht in einigen Wochen angenommen werden kann. Der Bericht wird Angaben zu den von der Kommission geplanten Ma(cid:223)nahmen mit, wenn m(cid:246)glich, 2. den entsprechenden Terminen enthalten


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0194/00 υποβολή: Roberta Angelilli (UEN) προς την Επιτροπή. Αχρησιμοποίητοι κοινοτικοί πόροι.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Italy
administrative formalities
comparative study
fund (EU)
use of aid

text: 13. 2. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 46 E/5 Mporei· na me plhroforh·sei h Epitroph· ea·n ei·nai se gnv·sh thw mo·lynshw toy ydrofo·roy ori·zonta tvn parapa·nv perioxv·n, poie·w ei·nai oi piuane·w syne·peiew apo· th sygke·ntrvsh nitrikv·n oysiv·n megaly·tervn apo· to epitrepo·meno o·rio kauv·w kai ea·n h Ella·da e·xei efarmo·sei thn koinotikh· Odhgi·a 91/676 (1) kai e·xei egkri·nei kv·dikew oruv·n gevrgikv·n praktikv·n kai pro·gramma dra·shw, o·pvw apaitei· h Odhgi·a, gia thn apofygh· thw nitrory·panshw tvn yda·tvn; (1) EE L 375 thw 31. 12. 1991, sel. 1. Apa·nthsh thw k. Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (24 Marti·oy 2000) H Epitroph· gnvri·zei ta problh·mata thw mo·lynshw apo· a·zvto gevrgikh·w proe·leyshw (entatike·w kallie·rgeiew, kthnotrofi·a) poy synantv·ntai to·so sta ypo·geia nera· o·so kai se orisme·new li·mnew, fra·gmata h· kleistoy·w ko·lpoyw (eytrofismo·w) sthn Ella·da. H peri·sseia nitrikv·n sta ypo·geia y·data mporei· na prokale·sei problh·mata sthn ygei·a tvn paidiv·n, me th metatroph· tvn nitrikv·n se nitrv·dh, sta y·data tvn frea·tvn h· sto peptiko· sy·sthma, (kya·nvsh tvn brefv·n), env· ta nitrv·dh ypa·rxoyn ypoci·ew o·ti e·xoyn karkinogo·no dra·sh antidrv·ntaw me ta gastrika· ygra·- ta de nitrika·, pernv·ntaw apo· ta ypo·geia nera· sta epifaneiaka· nera· kai sth ua·lassa, eynooy·n ton eytrofismo· (katastreptikh· ana·ptyjh fykv·n kai plagkto·n). H Ella·da prosa·rmose poly· arga· (1997) thn odhgi·a 91/676/EOK toy Symboyli·oy, thw 12hw Dekembri·oy 1991, sxetika· me thn prostasi·a tvn yda·tvn kata· thw mo·lynshw apo· ta nitrika· gevrgikh·w proe·leyshw, kai mo·liw pro·sfata xarakth·rise (1999) vw apeiloy·menew apo· th mo·lynsh tvn ypogei·vn nerv·n, epta· perioxe·w env· tayto·xrona anagnvri·zei o·ti kai a·llew perioxe·w ua pre·pei na xarakthristoy·n kata· ton i·dio tro·po. Kami·a apo· tiw xarakthrisme·new perioxe·w den apolay·ei me·xri stigmh·w ka·poioy epish·moy progra·mmatow dra·shw. Pre·pei na shmeivuei· o·ti apo· to 1995 dokima·zetai sth Uessali·a e·na poly· entopisme·no pro·gramma (30 000 ekta·ria ba·mbakow) gia ton periorismo· tvn azvtoy·xvn lipasma·tvn, me e·gkrish thw Epitroph·w, dyna·mei toy kanonismoy· EOK ariu. 2078/92 toy Symboyli·oy, thw 30 Ioyni·oy 1992, sxetika· me meuo·doyw gevrgikh·w paragvgh·w symbate·w me tiw apaith·seiw thw prostasi·aw toy periba·llontow kai me th diaxei·rish tvn fysikv·n xv·rvn. (1). Ta apotele·smata fai·nontai elpidofo·ra kai e·tsi ayto·w o tro·pow dra·shw ua mporei· mellontika· na empney·sei ta epo·mena progra·mmata dra·shw se apeiloy·menew apo· nitrika· perioxe·w. H Epitroph·, diapistv·nontaw o·ti ta eunika· me·tra tvn ellhnikv·n arxv·n gia thn efarmogh· thw odhgi·aw 91/676/ EOK den h·tan symbata· me ayth·n, apofa·sise na prosfy·gei sto Eyrvpai¤ko· Dikasth·rio stiw 22 Dekembri·oy 1999. Metajy· tvn zhthma·tvn poy prosa·ptei h Epitroph· sthn ellhnikh· kybe·rnhsh ypogrammi·zetai h apoysi·a kvdi·kvn oruh·w gevrgikh·w praktikh·w, h anepa·rkeia parakoloy·uhshw tvn epifaneiakv·n yda·tvn se ue·mata eytrofismoy· kauv·w kai h apoysi·a programma·tvn dra·shw stiw xarakthrisme·new apeiloy·menew perioxe·w. Pre·pei na shmeivuei· o·ti h efarmogh· kvdi·kvn oruh·w praktikh·w sth gevrgi·a ei·nai ypoxrevtikh· to·so se apeiloy·menew apo· nitrika· perioxe·w o·so kai ekei· o·poy efarmo·zetai o kanonismo·w EK ariu. 1257/1999 toy Symboyli·oy thw 17 Mai(cid:138)oy 1999 sxetika· me th sth·rijh thw agrotikh·w ana·ptyjhw apo· to Eyrvpai¤ko· Gevrgiko· Tamei·o Prosanatolismoy· kai Eggyh·sevn (EGTPE- FEOGA), kanonismo·w me ton opoi·o tropopoioy·ntai kai katargoy·ntai orisme·noi a·lloi kanonismoi·(2). (1) (2) EE L 215 thw 30. 7. 1992. EE L 160 thw 26. 6. 1999. (2001/C 46 E/007) GRAPTH ERVTHSH E-0194/00 ypobolh·: Roberta Angelilli (UEN) prow thn Epitroph· (4 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Axrhsimopoi·htoi koinotikoi· po·roi O Pro·edrow toy italikoy· Elegktikoy· Synedri·oy, Vincenzo Apicella, anh·ggeile stiw 17 Ianoyari·oy 2000 sthn eth·sia e·kuesh· toy o·ti sthn Itali·a den xrhsimopoih·uhkan to 1999 4. 500 dis. lire·tew eyrvpai¤kv·n po·rvn lo·gv makrv·n diadikasiv·n, paralei·cevn kai grafeiokratikv·n empodi·vn. C 46 E/6 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 13. 2. 2001 Ypo· to pri·sma tvn anvte·rv ervta·tai h Epitroph·: 1. ea·n mporei· na epibebaiv·sei o·ti ta stoixei·a ayta· ei·nai akribh·• 2. ea·n proti·uetai na la·bei me·tra sxetikv·w• 3. ea·n proti·uetai na asxolhuei· me thn epi·lysh toy problh·matow thw dy·skolhw pro·sbashw stoyw po·royw gia grafeiokratikoy·w lo·goyw• 4. ea·n ypa·rxei sygkritikh· mele·th gia o·la ta kra·th me·lh sxetika· me to ue·ma. Apa·nthsh thw kaw Schreyer ej ono·matow thw Epitroph·w (15 Mai(cid:138)oy 2000) H Epitroph· den mpo·rese na brei stiw pro·sfatew dhlv·seiw toy Proe·droy toy Elegktikoy· Synedri·oy thw Itali·aw oy·te thn phgh· oy·te thn ejh·ghsh tvn ariumhtikv·n stoixei·vn poy ype·bale to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. Ue·lei vsto·so na dieykrini·sei o·ti o·son afora· ta diarurvtika· koinotika· tamei·a kai idi·vw to Eyrvpai¤ko· tamei·o perifereiakh·w ana·ptyjhw (FEDER), den yph·rxan dhmosionomike·w apv·leiew stiw analh·ceiw ypoxrev·sevn ek me·royw thw Epitroph·w kai o·ti h y·parjh «ypoloi·pvn prow ekkaua·rish», poy fai·netai na ei·nai to antikei·meno thw erv·thshw, ei·nai eggenh·w ston programmatismo· alla· kai sth diaxei·rish diarurvtikv·n tamei·vn thw Koino·thtaw. (cid:211)son afora· thn Itali·a, h Epitroph· epiuymei· na dv·sei sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy tiw ako·loyuew plhrofori·ew, to·so o·son afora· tiw analh·ceiw ypoxrev·sevn o·so kai tiw plhrvme·w. Oi ypoleipo·menew analh·ceiw plhrvmv·n gia tiw drasthrio·thtew tvn diarurvtikv·n tamei·vn sthn Itali·a ane·rxontai stiw 31 Dekembri·oy 1999 se (prosvrina· stoixei·a): Plai·sia koinotikh·w sth·rijhw: (cid:129) Sto·xow 1 Koinotike·w prvtoboyli·ew: (cid:129) Prosarmogh·/apasxo·lhsh (cid:129) Interreg (cid:129) Leader (cid:129) Prvtoboyli·a Urban (se ekat. eyrv·) 27,5 42,6 74,1 28,1 12,8 Sy·nolo: 185,1 H Epitroph· ua asxolhuei· me tiw analh·ceiw plhrvmv·n mo·liw diateuoy·n ston proy¤ pologismo· toy 2000 oi pistv·seiw, oi opoi·ew proe·rxontai kyri·vw apo· metafora· apo· to 1999, poy ofei·letai se kauysterhme·no anaprogrammatismo· apo· ta kra·th me·lh. Ta aneilhmme·na posa· poy pre·pei na katablhuoy·n ako·mh (YPE) gia thn eni·sxysh ek me·royw tvn diarurvtikv·n tamei·vn prow thn Itali·a ane·rxontai se 9. 604 ekat. eyrv· (prosvrina· stoixei·a) stiw 31 Dekembri·oy toy 1999. H Epitroph· ua probei· se plhrvme·w se syna·rthsh me tiw epile·jimew aith·seiw plhrvmv·n. Sta te·lh toy 1999 to apo·uema tvn ypoblhueisv·n kai mh katablhueisv·n aith·sevn plhrvmv·n anerxo·tan se 356 ekat. eyrv·, poy ofei·lontai en me·rei se kauysterhme·new periptv·seiw epanaprogrammatismoy·. (cid:211)lew oi epile·jimew plhrvme·w katablh·uhkan h· ua katablhuoy·n apo· pistv·seiw poy ua metaferuoy·n apo· to 1999 sto 2000, kauv·w kai apo· ton proy¤ pologismo· toy 2000. H Epitroph· perime·nei stoixei·a ek me·royw tvn italikv·n arxv·n sxetika· me to y·cow tvn analh·cevn ypoxrev·sevn epi· to·poy stiw 31 Dekembri·oy 1999. Pre·pei na ypenuymistei· o·ti to kra·tow me·low diaue·tei xroniko· dia·sthma dy·o etv·n (me·xri tiw 31 Dekembri·oy 2001) gia na oloklhrvuoy·n oi dapa·new ba·sei tvn ypoxrev·sevn poy analh·fuhkan prin apo· ayth·n thn prouesmi·a