title: Særberetning nr. 6/2000 om rentegodtgørelser fra Fællesskabet på lån ydet til små og mellemstore virksomheder af Den Europæiske Investeringsbank som led i Bankens midlertidige lånefacilitet, med Kommissionens svar

eurovoc_concepts:
European Investment Bank
aid to undertakings
competitiveness
interest rate subsidy
job creation
small and medium-sized enterprises

text: 31. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 152/1 I (Meddelelser) REVISIONSRETTEN S˘RBERETNING Nr. 6/2000 om rentegodtgłrelser fra F(cid:230)llesskabet p(cid:229) l(cid:229)n ydet til sm(cid:229) og mellemstore virksomheder af Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank som led i Bankens midlertidige l(cid:229)nefacilitet, med Kommissionens svar (artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF) (2000/C 152/01) INDHOLD Punkt Side INDLEDNING. Baggrund og m(cid:229)l. Retsgrundlaget. Rettens revision. RESUM(cid:201) AF DE V˘SENTLIGSTE BEM˘RKNINGER. IV˘RKS˘TTELSE AF FORANSTALTNINGEN. V(cid:230)sentligste karakteristika. Proceduren. BUDGETFORVALTNING OG REGNSKABSOPSTILLING. Udviklingen i bevillingerne. Budgetforvaltning. Regnskabsopstilling. FORMEL RIGTIGHED OG LOVLIGHED. Resultaterne af de stedlige revisioner. Samlet resultat. Antal stłtteberettigede arbejdspladser. Kumulation af flere former for f(cid:230)llesskabsstłtte. Stłttemodtageren eller l(cid:229)net var ikke stłtteberettiget. Den stłtteberettigede periode var ikke overholdt. Svagheder ved systemet. S(cid:230)rlige aspekter. R(cid:230)kkefłlgen for behandlingen af ansłgningerne. Lige adgang. 1-7 1-2 3 4-7 8-16 17-23 17-19 20-23 24-27 24-25 26 27 28-48 28-37 28 29-30 31-34 35 36-37 38-43 44-48 44 45 Iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsesfrist. 46-48 3 3 3 3 4 4 4 6 7 7 8 8 11 11 11 11 12 12 12 13 13 13 13 14 C 152/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 31. 5. 2000 VURDERING AF EFFEKTIVITETEN. Foranstaltningernes investeringsfremmende og jobskabende effekt. Modtagervirksomhedernes stłrrelse. Rentegodtgłrelsernes geografiske fordeling. Konkurrenceaspekter p(cid:229) bankmarkedet. KONKLUSION. Punkt 49-69 49-57 58-59 60-63 64-69 70-75 Kommissionens svar. Side 14 14 16 16 17 17 19 31. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 152/3 INDLEDNING Baggrund og m(cid:229)l 1. Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Kłbenhavn i juni 1993 opfordrede EIB til i samarbejde med Kommissionen at forhłje den midlertidige l(cid:229)nefacilitet p(cid:229) 5 mia. ECU, som Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d havde ved- taget i Edinburgh i december 1992, med 3 mia. ECU (1). Af disse supplerende midler skulle 1 mia. ECU bruges til styrkelse af de europ(cid:230)iske sm(cid:229) og mellemstore virksomheders (SMV) konkur- rencedygtighed, og der skulle kunne ydes rentegodtgłrelse p(cid:229) disse l(cid:229)n p(cid:229) indtil 3 % (cid:229)rlig over fem (cid:229)r. Disse rentegodtgłrelser skulle k(cid:230)des sammen med jobskabelse. Foranstaltningen, som kaldes den midlertidige facilitet til fordel for SMV, men som ogs(cid:229) er kendt som Kłbenhavn-faciliteten, blev oprettet ved en r(cid:229)dsaf- głrelse vedtaget i april 1994 (2) p(cid:229) grundlag af EF-traktatens arti- kel 235. I betragtningerne til n(cid:230)vnte afgłrelse henviste R(cid:229)det til Edingburgh-facilitetens presserende karakter og understregede, at den nye facilitet skulle iv(cid:230)rks(cid:230)ttes s(cid:229) hurtigt som muligt. d) EIB skulle tr(cid:230)ffe beslutningerne om at yde l(cid:229)n med rentegodt- głrelse inden for en frist p(cid:229) 12 m(cid:229)neder efter datoen for r(cid:229)ds- afgłrelsens ikrafttr(cid:230)den, dvs. inden den 28. april 1995. e) Rentegodtgłrelserne blev fastsat til 2 % (cid:229)rlig i en periode p(cid:229) fem (cid:229)r. f) Investeringsprojekterne skulle v(cid:230)re jobskabende. g) Kommissionen skulle hvert (cid:229)r udarbejde en rapport med en evaluering, hvori der is(cid:230)r skulle redegłres for den samlede udnyttelse af l(cid:229)nene og for indvirkningen p(cid:229) jobskabelsen og p(cid:229) rentesatserne (5). Rettens revision 2. Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg udtalte sig positivt om forslaget til foranstaltningen og konstaterede endvidere: »(cid:216)SU anser det for nłdvendigt, at Kommissionen og Investeringsban- ken rettidigt og udfłrligt underretter medlemsstaterne og de sm(cid:229) og mellemstore virksomheders organisationer om alle enkelthe- der i rentegodtgłrelsesordningen og dens gennemfłrelse. Kredit- institutterne og deres centralorganisationer skal ogs(cid:229) udtrykkeligt inddrages i denne orientering« (3). 4. Foranlediget af Revisionsrettens (cid:229)rsberetning for regnskabs- (cid:229)ret 1995 og i sin afgłrelse fra april 1997 om decharge til Kom- missionen for gennemfłrelsen af det almindelige budget for regn- skabs(cid:229)ret 1995 (6) opfordrede Europa-Parlamentet Revisionsretten og Kommissionen til s(cid:229) hurtigt som muligt at afgive udtalelse »om forvaltningen af Kłbenhavn-faciliteten og dens effektivitet med s(cid:230)rlig henvisning til, hvordan de jobskabelseskriterier, der anven- des i forbindelse med rentegodtgłrelser, fungerer«. Retsgrundlaget 3. Retsgrundlaget i R(cid:229)dets afgłrelse fra april 1994 har fłlgende hovedelementer: a) Foranstaltningen skulle administreres af EIB p(cid:229) F(cid:230)llesskabets vegne og i overensstemmelse med en samarbejdsaftale (4) mel- lem Kommissionen og EIB. b) L(cid:229)nene skulle ydes af EIB p(cid:229) EIB(cid:146)s vilk(cid:229)r og betingelser. c) De samlede l(cid:229)n med rentegodtgłrelse skulle kunne udgłre indtil 1 000 mio. ECU. (1) Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d opfordrede i konklusionerne fra młdet i Edin- burgh den 11. og 12. december 1992 R(cid:229)det og EIB til i samr(cid:229)d med Kommissionen at overveje oprettelsen af en ny midlertidig l(cid:229)nefaci- litet p(cid:229) 5 000 mio. ECU med det form(cid:229)l at finansiere infrastrukturl(cid:229)n, specielt l(cid:229)n til finansiering af de transeurop(cid:230)iske net. (2) R(cid:229)dets afgłrelse 94/217/EF af 19. april 1994, EFT L 107 af 28. 4. 1994, s. 57. (3) Udtalelse fra Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg af 20. oktober 1993, EFT C 352 af 30. 12. 1993, punkt 3. 3. (4) Samarbejdsaftalen blev undertegnet den 14. juni 1994. af Revisionsrettens 5. Europa-Parlamentets interesse for denne foranstaltning blev vakt om EKSF- omstillingsl(cid:229)nenes lovlighed, formelle rigtighed og effektivitet (7). Disse l(cid:229)n har faktisk mange lighedspunkter med de l(cid:229)n, der er ydet over Kłbenhavn-faciliteten, herunder navnlig klausulen, som knytter rentegodtgłrelsen til jobskabelse. bem(cid:230)rkninger 6. Revisionsm(cid:229)lene var dels at efterprłve, om g(cid:230)ldende bestem- melser var overholdt, dels at m(cid:229)le foranstaltningens effektivitet ud fra de s(cid:230)rlige m(cid:229)l: fremme af investeringer i SMV og jobskabelse. 7. Revisionsretten har aflagt revisionsbesłg i samtlige Unionens medlemsstater for at analysere, hvordan foranstaltningen var iv(cid:230)rksat p(cid:229) nationalt plan, og hvilken effekt den havde haft. 114 modtagere i seks medlemsstater og deres finansielle mellemled i blev besłgt. (5) I perioden oktober 1994-december 1997 udarbejdede Kommissionen fire rapporter. (6) Europa-Parlamentets beslutning med bem(cid:230)rkningerne til afgłrelsen af 10. april 1997, EFT L 162 af 19. 6. 1997, punkt 57. (7) Revisionsrettens (cid:229)rsberetning om EKSF for regnskabs(cid:229)ret 1995, EFT C 377 af 13. 12. 1996, punkt 2. 14-2. 20. C 152/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 31. 5. 2000 RESUM(cid:201) AF DE V˘SENTLIGSTE BEM˘RKNINGER I nogle tilf(cid:230)lde var man p(cid:229) ansłgningstidspunktet allerede 13. langt fremme med gennemfłrelsen af investeringen. L(cid:229)net med rentegodtgłrelse havde i realiteten erstattet en eksisterende finan- sieringslłsning (punkt 53). 8. De belłb, Kommissionen overfłrte til EIB, blev behandlet som acontobetalinger og derfor bogfłrt som endelige udgifter i Kom- missionens budgetregnskab. I virkeligheden gik der temmelig lang tid, fłr belłbene blev overfłrt til EIB(cid:146)s repr(cid:230)sentanter, som skulle videreformidle dem til modtagerne. Ved udgangen af 1994, 1995 og 1996 var den faktiske kumulerede udnyttelsesgrad for de dis- ponible budgetmidler s(cid:229)ledes henholdsvis 0 %, 11 % og 52 %, mens der i budgetregnskabet for disse regnskabs(cid:229)r var registreret en udnyttelsesgrad p(cid:229) 100 % (punkt 26). 9. Saldoen p(cid:229) den konto, EIB fłrer i F(cid:230)llesskabets navn, figurerer ikke p(cid:229) F(cid:230)llesskabets balance. Rentetilskrivningen p(cid:229) kontoen, i alt 9,6 mio. ECU, er ikke fastlagt som indt(cid:230)gter i hele perioden 1994-1998, hvor renterne er oppeb(cid:229)ret. Det skete fłrst ved over- fłrslen til Kommissionen i september 1998. Her er tale om et generelt problem, som vedrłrer finansforordningens bestemmel- ser om bogfłring og kontrol af denne form for acontobetalinger (punkt 27). 10. Under Rettens revision af foranstaltningens forvaltnings- og kontrolsystem konstateredes der en r(cid:230)kke iboende svagheder: Stłtten blev udbetalt p(cid:229) grundlag af erkl(cid:230)ringer fra de involve- rede, forvaltningen var blevet overdraget til banker, kriterierne fremgik ikke tilstr(cid:230)kkeligt klart og var ikke beskrevet indg(cid:229)ende, der var ikke fastsat egentlige sanktioner i tilf(cid:230)lde af falske erkl(cid:230)- ringer, og der var ikke foretaget kontrol hos modtagerne. Retten foretog stedlig revision af en stikprłve p(cid:229) 114 virksomheder. Stik- prłven kan ikke i sig selv ekstrapoleres matematisk. Alligevel afslłredes der under revisionerne mange fejl, som bekr(cid:230)fter disse svagheder (punkt 28-43). 11. Trods bestemmelserne i R(cid:229)dets afgłrelse og i samarbejdsaf- talen var der i nogle tilf(cid:230)lde ikke lige adgang til ordningen for alle potentielle ansłgere (punkt 45). 12. Samarbejdsaftalens artikel 4 forbyder at kombinere SMV-l(cid:229)n, hvortil der ydes rentegodtgłrelse, med andre EIB-l(cid:229)n, hvortil der ydes rentegodtgłrelse i henhold til andre aftaler. I et tilf(cid:230)lde, hvor der var ydet EFRU-stłtte, der ogs(cid:229) havde form af rentegodtgłrelse p(cid:229) de samme EIB-l(cid:229)n, havde EIB og Kommissionen indg(cid:229)et aftale om at fravige denne bestemmelse. Denne fravigelse var ikke ved- taget p(cid:229) samme niveau som samarbejdsaftalen, og den var ikke indarbejdet i de kontrakter, der var indg(cid:229)et med mellemleddene. Den har derfor ikke retsgyldighed, og de belłb, som er udbetalt oven i de łvrige former for stłtte, błr anses for at v(cid:230)re udbetalt i strid med bestemmelserne. I łvrigt har man tilsyneladende kun benyttet denne undtagelse i Øt land (punkt 31-32). 14. De virksomheder, der har nydt fordel af foranstaltningen, har oprettet arbejdspladser, men det kan ikke fastsl(cid:229)s, at det er rente- godtgłrelserne, der har muliggjort oprettelsen af de p(cid:229)g(cid:230)ldende arbejdspladser. Desuden omfatter foranstaltningens gennemfłrel- sessystem ikke de oplysninger, som er nłdvendige for, at man kan finde frem til arbejdspladser, som er oprettet direkte p(cid:229) grund af l(cid:229)net med rentegodtgłrelse (punkt 57). 15. Stłtten er ikke blevet koordineret godt nok med anden regional eller national stłtte og heller ikke med anden f(cid:230)lles- skabsstłtte (punkt 62-63). 16. De banker, der fungerede som finansielle mellemled, indbyg- gede i mange tilf(cid:230)lde rentegodtgłrelserne i de finansieringslłs- ninger, de tilbłd deres kunder, s(cid:229) det ikke l(cid:230)ngere kunne ses, hvor rentegodtgłrelsen stammede fra (punkt 69). IV˘RKS˘TTELSE AF FORANSTALTNINGEN V(cid:230)sentligste karakteristika 17. Vilk(cid:229)rene for iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af foranstaltningen blev fastlagt i detaljer i en samarbejdsaftale af 14. juni 1994 mellem Kommis- sionen og EIB samt i et till(cid:230)g til samme aftale undertegnet den 26. og 27. juli 1995. De vigtigste oplysninger om gennemfłrelsen vises i tabel 1. Det samlede belłb til stłtteberettigede l(cid:229)n, 1 000 mio. ECU, blev fordelt mellem medlemsstaterne hovedsagelig i forhold til deres indbyggertal, deres bruttonationalindkomst og deres arbejdslłshedsprocent. Der blev ydet l(cid:229)n for 923,2 mio. ECU, og disse l(cid:229)n affłdte rentegodtgłrelser p(cid:229) 92,3 mio. ECU (1). 4 336 ansłgninger var blevet imłdekommet (2). 53 788 arbejds- pladser opfyldte ifłlge erkl(cid:230)ringerne jobskabelseskriterierne (3). P(cid:229) tidspunktet for udarbejdelsen af denne beretning var 32 ren- tegodtgłrelsesudbetalinger p(cid:229) i alt 578 600 ECU blevet annulleret eller nedsat. (1) De udbetalte rentegodtgłrelser udgłr 10 % af de ydede l(cid:229)n (jf. punkt 19). (2) (cid:201)n og samme virksomhed kunne indsende mere end Øn ansłgning, s(cid:229) det nłjagtige antal modtagere kendes ikke, men det er i hvert fald mindre end 4 336. Heller ikke det nłjagtige antal nyoprettede arbejds- pladser kendes, fordi modtagere, der indsendte flere ansłgninger, skrev samme antal arbejdspladser i alle ansłgningerne. (3) Summen af tallene i modtagernes erkl(cid:230)ringer. Kilde: EIB. 3 1 5 2 0 0 0 Gennemfłrelsen af foranstaltningen i de enkelte medlemsstater Tabel 1 Medlemsstat Disponible l(cid:229)n med rentegodtgłrelse (1) Disponible rentegodt głrelser (1) (2) Udbetalte rentegodtgłrelser Udnyttelsesgrad (%) Antal ansłgninger Gennemsnitlig rentegodt głrelse pr. ansłgning Antal arbejdspladser i henhold til erkl(cid:230)ring Tilbagebetalte rentegodtgłrelser (3) Antal ansłgninger om rentegodtgłrelser (3) (1 000 ECU) Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene (cid:216)strig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongerige (a) 33 210 13 026 253 900 17 015 131 272 139 117 7 699 144 400 1 140 28 550 9 500 4 514 7 800 10 457 198 400 (b) 3 321 1 303 25 390 1 702 13 127 13 912 770 14 440 114 2 855 950 451 780 1 046 19 840 I alt 1 000 000 100 000 (1) Efter omfordeling. (2) 10 % af de samlede disponible l(cid:229)n med rentegodtgłrelse. (3) Stilling pr. 31. 3. 1999. Kilde: Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank. (c) 2 189 1 237 20 445 1 430 12 536 13 860 384 14 440 114 2 855 950 322 684 1 036 19 840 92 321 (d) 66 95 81 84 95 100 50 100 100 100 100 71 88 99 100 92 (e) 100 36 886 10 1 005 976 9 335 3 75 21 4 24 40 812 4 336 (f) 21,89 34,35 23,08 142,99 12,47 14,20 42,71 43,10 38,00 38,07 45,24 80,45 28,51 25,89 24,43 21,29 (g) 1 520 978 8 222 605 6 070 9 053 184 7 844 55 1 373 480 273 445 702 15 985 53 788 (h) 15,2 0,0 0,0 0,0 291,8 63,2 0,0 208,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 578,6 (i) 1 0 0 0 21 4 0 6 0 0 0 0 0 0 0 32 D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s i T d e n d e C 1 5 2 / 5 C 152/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 31. 5. 2000 18. L(cid:229)nene blev ydet via EIB(cid:146)s globall(cid:229)nsordning (1). Under denne ordning stilles kreditlinjer til r(cid:229)dighed for finansielle mellemled, »formidlere«, som anvender dem til finansiering af individuelle l(cid:229)n, som de yder deres kunder. Formidlerne administrerer l(cid:229)nene og b(cid:230)rer den hermed forbundne risiko. EIB har fastsat en r(cid:230)kke kriterier for kreditlinjernes anvendelse. Heraf er de vigtigste, at kunderne skal v(cid:230)re SMV, og at deres virksomhedsomr(cid:229)de skal falde inden for de sektorer, der figurerer p(cid:229) en liste over stłttebe- rettigede sektorer, samt at l(cid:229)net skal finansiere et investeringspro- jekt. I henhold til EIB(cid:146)s kriterier defineres SMV som virksomheder med en nettoanl(cid:230)gskapital p(cid:229) indtil 75 mio. ECU og med under 500 ansatte, og hvis kapital for hłjst en tredjedels vedkommende indehaves af en virksomhed, der ikke tilhłrer kategorien SMV (dvs. som ikke opfylder disse kriterier). Blandt s(cid:229)danne SMV l(cid:230)g- ger EIB hovedv(cid:230)gten p(cid:229) dem med under 50 ansatte. 19. Rentegodtgłrelsen, som udbetales p(cid:229) Øn gang, er p(cid:229) 10 % af l(cid:229)net i ecu med et loft p(cid:229) 3 000 ECU pr. nyoprettet arbejdsplads. L(cid:229)net kan hłjst udgłre 75 % af investeringen, og dermed kan ren- tegodtgłrelsen ikke overstige 7,5 % af investeringen (2). Det skal understreges, at hverken den nominelle l(cid:229)nerente eller forfalds- planen for l(cid:229)net er bestemmende for, hvor stort et belłb der udbe- tales i rentegodtgłrelser. Proceduren 20. Nationale repr(cid:230)sentanter (3) videreformidlede rentegodtgł- relserne under EIB-mandat. Disse repr(cid:230)sentanters provision udgjorde en bestemt procent af de rentegodtgłrelser, der blev udbetalt til modtagerne, og provisionen blev debiteret F(cid:230)llesska- bet (4). Nogle repr(cid:230)sentanter fungerede ogs(cid:229) som finansielle mel- lemled og ydede uden andre bankers mellemkomst l(cid:229)n med ren- tegodtgłrelse. 21. De interesserede virksomheder indsendte via det finansielle mellemled en eller flere ansłgninger til den nationale repr(cid:230)sen- tant. Heri var anfłrt l(cid:229)ne- og investeringsbelłbet samt antallet af arbejdspladser, der efter planerne skulle oprettes. Ansłgningen skulle v(cid:230)re den nationale repr(cid:230)sentant i h(cid:230)nde senest den 31. juli 1995. Fristen blev for en r(cid:230)kke medlemsstaters vedkom (1) EIB(cid:146)s globall(cid:229)n er beskrevet i EIB-Information. Tidsskrift. Nr. 86. EIB, (2) november 1995, s. 7-8. Inden for de samme 7,5 % har Kommissionen besluttet ikke at tillade national stłtte til SMV-investeringer uden for stłtteberettigede omr(cid:229)- der. Meddelelse fra Kommissionen om F(cid:230)llesskabets rammebestem- melser for statsstłtte til sm(cid:229) og mellemstore virksomheder (SMV), EFT C 213 af 19. 8. 1992, punkt 4. 1. (3) EIB fordelte selv rentegodtgłrelserne i Irland. (4) I Gr(cid:230)kenland videreformidlede łkonomiministeriet rentegodtgłrel- serne uden provision. mende udskudt til den 15. december 1995 (jf. punkt 47). Repr(cid:230)- sentanten opfłrte ansłgningerne p(cid:229) en liste i den r(cid:230)kkefłlge, de indlłb i. Denne liste definerede prioriteringsr(cid:230)kkefłlgen for til- deling af rentegodtgłrelser (efter princippet »den, der kommer fłrst til młlle, f(cid:229)r fłrst malet«, som fastsat i ovenn(cid:230)vnte samar- bejdsaftales artikel 13). sendte ansłgervirksomhederne mellem den 22. Derefter 1. august 1995 og den 30. juni 1997 den nationale repr(cid:230)sentant en tro og love-erkl(cid:230)ring omfattende: a) antallet af ansatte pr. 28. april 1994 (datoen for offentliggł- relsen af afgłrelsen om foranstaltningen) b) antallet af ansatte p(cid:229) datoen for afgivelsen af erkl(cid:230)ringen c) en erkl(cid:230)ring om, at der i perioden mellem disse to datoer var oprettet nye arbejdspladser, og at disse nye arbejdspladser var opretholdt i de sidste seks m(cid:229)neder forud for datoen for erkl(cid:230)ringen. P(cid:229) grundlag af dette dokument beregnede repr(cid:230)sentanten rente- godtgłrelsesbelłbet og udbetalte det over de midler, EIB havde stillet til r(cid:229)dighed, indtil de var opbrugt. 23. Det var fłrst og fremmest de finansielle mellemled, der som led i deres s(cid:230)dvanlige marketingaktiviteter udbredte kendskabet til foranstaltningen. Derudover udarbejdede EIB en brochure, der var tilt(cid:230)nkt virksomhederne, og som de finansielle mellemled uddelte. Tabel 2 viser tidsplanen for gennemfłrelsen. Tabel 2 Tidsplanen for gennemfłrelsen af foranstaltningen a) 28. april 1994: R(cid:229)dets afgłrelse om foranstaltningen offentliggłres i EFT. b) 14. juni 1994: Samarbejdsaftalen indg(cid:229)s mellem Kommissionen og EIB. c) 1. juli 1994-30. november 1994: Der indg(cid:229)s aftaler med de nationale repr(cid:230)sentanter. d) 31. juli 1995: Den oprindelige frist for indsendelse af ansłgninger om rentegodtgłrelse. e) 15. december 1995: Den endelige frist, men kun for de medlems- stater, der pr. 31. juli 1995 ikke havde opbrugt de midler, der var opfłrt til dem. f) 1. august 1995-30. juni 1997: Indsendelse af tro og love-erkl(cid:230)ringerne bl. a. om, at jobskabelseskriterierne var opfyldt. g) 1. juli 1997-30. september 1997: Opstilling af den endelige liste over modtagere. 31. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 152/7 BUDGETFORVALTNING OG REGNSKABSOPSTILLING Udviklingen i bevillingerne overfłrsel p(cid:229) 7,5 mio. ECU til artikel B5-3 2 3 vedrłrende pilot- projektet »V(cid:230)kst og miljł«, forvaltet af Den Europ(cid:230)iske Investe- ringsfond (EIF). Endelig bortfaldt 25 mio. ECU vedrłrende regn- skabs(cid:229)ret 1996 (tabel 3). 24. Bevillingerne til finansiering af foranstaltningen blev opfłrt i budgetterne for 1994-1996 under artikel B5-3 2 2, »Besk(cid:230)fti- gelse og v(cid:230)kst i Europa«. De oprindelige bevillinger var p(cid:229) i alt 106 mio. ECU fordelt p(cid:229) tre regnskabs(cid:229)r. De blev i 1994 forhłjet med en overfłrsel p(cid:229) 17 mio. ECU og i 1996 nedsk(cid:229)ret med en 25. Dermed n(cid:229)ede de udnyttede bevillinger op p(cid:229) i alt 93,5 mio. ECU. Disse midler blev overfłrt til en konto i EIB lydende p(cid:229) F(cid:230)l- lesskabet. Fra denne konto overfłrte EIB rentegodtgłrelsesbelł- bene til de nationale repr(cid:230)sentanter, som videreformidlede dem til de modtagervirksomheder, der opfyldte betingelserne. En over- sigt over bev(cid:230)gelserne p(cid:229) denne konto vises i tabel 4. Udnyttelse af bevillingerne p(cid:229) budgetartikel B5-3 2 2: »Besk(cid:230)ftigelse og v(cid:230)kst i Europa« Tabel 3 Regnskabs(cid:229)r Oprindeligt budget 1994 1995 1996 45,50 2,75 57,75 T˘B 3,00 I alt 106,00 3,00 Bevillings- overfłrsler 17,00 (cid:150) 7,50 (1) 9,50 Endeligt budget efter T˘B og overfłrsler Bortfaldne bevil- linger 65,50 2,75 50,25 118,50 25,00 (2) 25,00 (1) Overfłrsel til artikel B5-3 2 3: »V(cid:230)kst og miljł«. (2) Bevillinger afsat til finansiering af Elise; R(cid:229)det vedtog ikke forslaget til afgłrelse herom (KOM(96) 155 endelig udg, af 10. april 1996). Kilde: Driftsregnskabet 1994-1996. Oversigt over bev(cid:230)gelserne p(cid:229) den konto, som EIB fłrer i F(cid:230)llesskabets navn Tabel 4 (mio. ECU) Udnyttet 65,50 2,75 25,25 93,50 (1 000 ECU) Bev(cid:230)gelser 1994 1995 1996 1997 1998 1999 (2) I alt 0,0 46 596,9 65 606,1 52 369,7 9 396,3 656,5 Saldo pr. 1. 1. Krediteringer: Overfłrsel af bevillinger (1) Tilbagebetaling af annullerede rentegodtgłrel- ser 45 500,0 22 750,0 25 250,0 0,0 0,0 28,2 0,0 19,5 Renter 1 096,9 4 070,5 2 560,1 1 533,8 subtotal 46 596,9 26 820,5 27 838,2 1 553,4 0,0 531,6 305,7 837,3 0,0 0,0 6,1 6,1 93 500,0 579,3 9 573,0 103 652,2 I alt 46 596,9 73 417,3 93 444,3 53 923,1 10 233,6 662,5 Debiteringer: Tilbagesłgte bevillinger i det almindelige bud- get Belłb udbetalt til repr(cid:230)sentanterne (cid:151) heraf deres provision subtotal 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 9 495,3 7 811,2 41 074,7 44 526,7 76,5 405,3 425,1 81,8 0,8 7 811,2 41 074,7 44 526,7 9 577,1 Saldo pr. 31. 12. 46 596,9 65 606,1 52 369,7 9 396,3 656,5 I alt 46 596,9 73 417,3 93 444,3 53 923,1 10 233,6 (1) De udnyttede bevillinger p(cid:229) 1994-budgettet andrager 65,5 mio. ECU, hvoraf 20 mio, blev overfłrt den 6. 1. 1995. (2) Stillingen pr. 31. 3. 1999. Kilde: Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank. 9 495,3 93 494,4 907,7 102 989,7 0,0 0,0 0,0 0,0 662,5 662,5 C 152/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 31. 5. 2000 Budgetforvaltning 26. I fłrste omgang blev de belłb, Kommissionen overfłrte til EIB, opfłrt p(cid:229) en konto, der blev forrentet med en sats fastsat i samarbejdsaftalen (1). Disse overfłrsler blev behandlet som acon- tobetalinger og derfor bogfłrt som endelige udgifter i Kommis- sionens budgetregnskab. I virkeligheden gik der temmelig lang tid, fłr belłbene blev overfłrt til EIB(cid:146)s repr(cid:230)sentanter til videre- formidling til modtagerne. 73 % af det samlede belłb til rente- godtgłrelserne blev overfłrt til EIB i 1994 og 1995, men 92 % af betalingerne over disse midler blev afholdt i 1996 og 1997. Ved udgangen af 1994, 1995 og 1996 var den faktiske kumulerede udnyttelsesgrad for de disponible budgetmidler s(cid:229)ledes henholds- vis 0 %, 11 % og 52 %, mens der i budgetregnskabet for disse regnskabs(cid:229)r var registreret en udnyttelsesgrad p(cid:229) 100 % (tabel 5). Tabel 5 Udnyttelsen af de disponible budgetmidler 1994 1995 1996 1997 1998 (1 000 ECU) Budgetgennemfłrelse Disponible budgetmidler ¯rlige overfłrsler fra EIB til repr(cid:230)sentanterne Ikke-udnyttede budgetmidler Udnyttelsesgrad for de disponible bugetmidler 65 500 65 500 0 65 500 0 % 2 750 68 250 7 811 60 439 11 % 25 250 93 500 41 075 44 614 52 % 0 93 500 44 527 87 100 % 0 93 500 82 6 100 % Kilde: Driftsregnskab og Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank. Regnskabsopstilling 27. Sammenholder man de disponible belłb p(cid:229) EIB-kontoen med de afholdte betalinger (tabel 6 og figur 1), konstaterer man, at udgifterne fłrst er blevet betalt temmelig lang tid efter, at de er blevet bogfłrt. Der er g(cid:229)et s(cid:229) lang tid, at det er et spłrgsm(cid:229)l, om det er korrekt at bogfłre overfłrslerne som endelige udgifter, eftersom der her er tale om kr(cid:230)nkelse af principperne om budget- tets et(cid:229)righed og gennemsigtighed i budgetregnskabet (2). Hertil kommer, at saldoen p(cid:229) den konto, EIB fłrer i F(cid:230)llesskabets navn, ikke figurerer p(cid:229) F(cid:230)llesskabets balance, selv om den for F(cid:230)lles- skabets vedkommende er en fordring og for EIB(cid:146)s vedkommende en g(cid:230)ld. Endvidere er rentetilskrivningen p(cid:229) kontoen, i alt 9,6 mio. ECU, ikke blevet fastlagt som indt(cid:230)gter i hele perioden 1994- 1998, hvor renterne er oppeb(cid:229)ret. Det skete fłrst ved overfłrslen til Kommissionen i september 1998 (3). Her er der tale om et generelt problem, som vedrłrer finansforordningens bestemmel- ser om bogfłring og kontrol af denne form for acontobetalinger, og den midlertidige facilitet til fordel for SMV er kun Øt af flere eksempler. (1) I henhold til denne tilskrives renterne ved m(cid:229)nedens udgang med en sats svarende til det m(cid:229)nedlige gennemsnit af dagrentesatserne anvendt i ecu-afregningsordningen. (2) Udtalelse nr. 4/97 om forslag til R(cid:229)dets forordning (Euratom, EKSF, EF) om (cid:230)ndring af finansforordningen af 21. december 1977 vedrł- rende De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers almindelige budget, EFT C 57 af 23. 2. 1998, punkt 3. 7-3. 8. (3) Den regnskabsm(cid:230)ssige behandling af forskud og acontobelłb samt renter er omhandlet i Rettens udtalelse nr. 4/97 af 10. juli 1997 om forslag til R(cid:229)dets forordning (Euratom, EKSF, EF) om (cid:230)ndring af finansforordningen af 21. december 1977 vedrłrende De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers almindelige budget. 3 1 5 2 0 0 0 Sammenligning mellem de belłb, der er overfłrt til repr(cid:230)sentanterne, og de disponible budgetbevillinger p(cid:229) den konto, EIB fłrer i F(cid:230)llesskabets navn Tabel 6 1994 1995 1996 1997 1998 Kvartal 3. 4. 1. 2. 3. 4. 1. 2. 3. 4. 1. 2. 3. 4. 1. Belłb overfłrt til repr(cid:230)sentanterne (ren- tegodtgłrelser og provisioner) 0 0 0 0 0 7 811 6 904 9 472 7 737 16 962 4 272 10 135 12 871 17 248 82 2. 0 Disponible budgetbevillinger p(cid:229) kontoen pr. kvartalets udgang: 1. tranche 45 500 45 500 45 500 45 500 45 500 37 689 30 785 21 313 13 576 0 2. tranche 3. tranche 4. tranche 22 750 22 750 22 750 22 750 22 750 22 750 22 750 19 364 15 092 4 957 7 750 7 750 7 750 7 750 7 750 0 0 17 500 17 500 17 500 17 336 Ikke-udnyttede bevillinger pr. kvarta- lets udgang 45 500 45 500 68 250 68 250 68 250 60 439 53 535 51 813 44 076 44 614 40 342 30 207 17 336 Kilde: Kommissionen og Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank. 87 87 6 6 6 6 (1 000 ECU) 3. 0 6 6 4. 0 6 6 D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s i T d e n d e C 1 5 2 / 9 Sammenholdelse af de krediterede belłb og udnyttelsen af midlerne Figur 1 (mio. ECU) 120 100 80 60 40 20 0 3/94 (1) (2) 4/94 1/95 2/95 3/95 4/95 1/96 2/96 3/96 4/96 1/97 2/97 3/97 4/97 1/98 2/98 3/98 4/98 1/99 (1) Bevillinger regnskabsfłrt pr. kvartalets udgang (kumuleret) (2) Rentegodtgłrelsesbetalinger (kumuleret) Kvartal C 1 5 2 / 1 0 D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s i T d e n d e. 3 1 5 2 0 0 0 31. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 152/11 FORMEL RIGTIGHED OG LOVLIGHED Resultaterne af de stedlige revisioner Samlet resultat 28. Retten har foretaget stedlig revision af 114 stłttemodtagere i seks medlemsstater: Tyskland, Det Forenede Kongerige, Italien, Frankrig, Spanien og (cid:216)strig. Modtagerne repr(cid:230)senterer 123 beta- lingsdossierer, fordi nogle af dem har f(cid:229)et udbetalt flere (to, tre eller fire) l(cid:229)n med rentegodtgłrelse. Under revisionen konstate- rede Retten 61 fejl i dossiererne vedrłrende 51 stłttemodtagere, som havde modtaget i alt 4,17 mio. ECU i rentegodtgłrelser. N(cid:229)r de fejl, der er registreret mere end Øn gang, udelukkes, er den sam- lede effekt 1,26 mio. ECU. Revisionsresultaterne vises i tabel 7. Tabel 7 Oversigt over fejl konstateret ved stedlig revision Punkt i beretningen Fejltype Antal virksomheder, som fejlen vedrłrer Rentegodtgłrelser udbetalt til de p(cid:229)g(cid:230)ldende virksomheder (1 000 ECU) Belłbet for fejlene (1 000 ECU) 29, 30 36, 37 De stłttede arbejdspladser var ikke stłtteberettigede Referenceperioden var ikke stłtteberettiget 18, 35 Virksomheden var ikke stłtteberettiget 35 34 (cid:151) L(cid:229)net var ikke stłtteberettiget (< 5 (cid:229)r) En del af l(cid:229)net var ikke stłtteberettiget Udgiftstypen var ikke stłtteberettiget 31, 32 Stłtten var kombineret med andre rentegodtgłrelser p(cid:229) EIB-l(cid:229)n Samlet fejl (3) Reviderede virksomheder i alt 23 7 4 4 11 2 10 51 (3) 114 768 328 219 83 272 63 581 (2) 1 689 (3) 4 167 372 209 219 83 42 (1) 58 581 (2) 1 261 (3) 1 261 (1) I forhold til tallene i punkt 34 er der tilfłjet en virksomhed i et andet land, som havde underudnyttet sit l(cid:229)n, og endvidere er enkelte andre mindre belłb for fejl, der ikke vedrłrer moms, trukket fra. (2) Heraf er 98 000 ECU ogs(cid:229) beh(cid:230)ftet med andre fejl. (3) Den samlede fejl svarer ikke til summen af belłbene for de forskellige fejltyper, fordi Øt og samme dossier kan v(cid:230)re beh(cid:230)ftet med flere typer fejl. Kilde: Den Europ(cid:230)iske Revisionsret. Antal stłtteberettigede arbejdspladser rentegodtgłrelser p(cid:229) i alt 768 000 ECU svarende til 256 arbejds- pladser. Den samlede difference er p(cid:229) 124 arbejdspladser, hvad der svarer til, at der er udbetalt 372 000 ECU for meget. I łvrigt var de tal, virksomhederne havde anmeldt vedrłrende de arbejds- pladser, der var oprettet med eller uden rentegodtgłrelse, meget lidt p(cid:229)lidelige: I 84 af de 114 reviderede tilf(cid:230)lde var de forkerte. 29. Stłrrelsen af rentegodtgłrelserne var afh(cid:230)ngig af, hvor mange arbejdspladser stłttemodtagervirksomheden havde opret- tet (og opretholdt i seks m(cid:229)neder), for virksomheder i kategori to dog hłjst 27 (jf. punkt 58). I 23 af de 114 reviderede tilf(cid:230)lde kon- staterede Retten imidlertid, at antallet af arbejdspladser, der faktisk var stłtteberettigede, var mindre end det antal arbejdspladser, der var oprettet med rentegodtgłrelse. Tilsammen havde de revide- rede stłttemodtagere f(cid:229)et rentegodtgłrelser p(cid:229) i alt 4,17 mio. ECU svarende til i alt 1 389 arbejdspladser, heraf havde de 23 stłt- temodtagere, hos hvem Retten konstaterede en difference, f(cid:229)et 30. Af de 124 ikke-stłtteberettigede arbejdspladser, i forbindelse med hvilke der var udbetalt rentegodtgłrelser, var 91 ganske enkelt ikke oprettet i virkeligheden, og 33 var oprettet i en virk- somhed i kategori to (jf. punkt 58), som l(cid:229) i Spanien. Bestemmel- sen om, at der hłjst m(cid:229)tte udbetales rentegodtgłrelser til C 152/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 31. 5. 2000 oprettelse af 27 arbejdspladser, skulle derfor have v(cid:230)ret anvendt her. L(cid:229)net med rentegodtgłrelser var imidlertid blevet fordelt p(cid:229) fire l(cid:229)n, som blev ydet af fire forskellige formidlende banker. I for- bindelse med hvert af disse sekund(cid:230)re l(cid:229)n blev der anmeldt under 27 arbejdspladser, s(cid:229) spłrgsm(cid:229)let om kategori var kun aktuelt i forbindelse med det samlede antal anmeldte og stłttede arbejds- pladser, som var p(cid:229) 60. Dette undgik helt den nationale repr(cid:230)- sentants og EIB(cid:146)s opm(cid:230)rksomhed, selv om to af de formidlende banker anmeldte virksomheden som tilhłrende kategori et, og de to andre anmeldte den i kategori to. Kumulation af flere former for f(cid:230)llesskabsstłtte 31. I henhold til samarbejdsaftalens artikel 4 kunne SMV-l(cid:229)n med rentegodtgłrelse ikke kombineres med andre l(cid:229)n med ren- tegodtgłrelse, som EIB ydede som led i andre aftaler, og heller ikke med EKSF-l(cid:229)n med rentegodtgłrelse. N(cid:229)r modtageren fik rentegodtgłrelsen udbetalt, skulle han i łvrigt underskrive en kvittering, som ogs(cid:229) omfattede en erkl(cid:230)ring om, at denne betin- gelse var opfyldt. Men i juli 1994 foreslog den tjeneste i EIB, der forvaltede faciliteten, den kompetente tjenestegren i Kommissio- nen, at bestemmelsen ikke skulle anvendes p(cid:229) rentegodtgłrelser, der kombineres med stłtte, der ydes i form af rentegodtgłrelser som led i en EFRU-foranstaltning (1). Den p(cid:229)g(cid:230)ldende tjeneste- gren i Kommissionen modsatte sig ikke forslaget, hvad der blev udlagt som en godkendelse. 32. Faktisk konstaterede Retten under revisionen mange tilf(cid:230)lde af kumulation af stłtte, men kun i Spanien, fordi formidlerne i andre medlemsstater (cid:229)benbart ikke havde hłrt om undtagelsen. Af 11 reviderede virksomheder i Spanien, der havde modtaget stłtte (653 000 ECU i rentegodtgłrelser), havde ti kombineret SMV-stłtten (581 000 ECU) med EFRU-stłtte (370 000 ECU), som ogs(cid:229) blev ydet i form af rentegodtgłrelse p(cid:229) EIB-l(cid:229)net, som der dermed er ydet dobbelt rentegodtgłrelse p(cid:229). Reglen om, at en stłtteforanstaltning ikke m(cid:229) kombineres med anden stłtte, finder i endnu hłjere grad anvendelse, n(cid:229)r der ydes stłtte inden for ram- merne af Øt og samme l(cid:229)n, og denne stłtte finansieres over f(cid:230)l- lesskabsbudgettet (cid:151) uanset hvilket finansielt mellemled der har ydet stłtten. Da kombination med anden stłtte alts(cid:229) var udeluk- ket i henhold til samarbejdsaftalens artikel 4, og SMV-stłtten var ydet med validitet pr. datoer, der l(cid:229) efter datoerne for EFRU- stłttens validitet, m(cid:229) de p(cid:229)g(cid:230)ldende SMV-rentegodtgłrelser anses for regelstridige. En undtagelse, som tjenestegrenene har indg(cid:229)et aftale om, er ikke retsgyldig. Kun et dokument vedtaget p(cid:229) samme niveau som samarbejdsaftalen ville have v(cid:230)ret en gyldig undta- gelse. Desuden var samarbejdsaftalen gengivet uden denne (cid:230)ndring i et bilag til kontrakterne med repr(cid:230)sentanterne og de finansielle mellemm(cid:230)nd. 33. Retten gjorde allerede i (cid:229)rsberetningen om EKSF for regn- skabs(cid:229)ret 1996 (2) opm(cid:230)rksom p(cid:229) risikoen for, at kombination af SMV-stłtte med EKSF-l(cid:229)n med rentegodtgłrelse ikke ville blive opdaget, og Kommissionen oplyste, at den ville foretage kontrol, n(cid:229)r den endelige liste over modtagerne under SMV-faciliteten forel(cid:229). 34. Moms erlagt ved kłb af produktionsmidler er ikke en udgift for virksomhederne, eftersom den kan fratr(cid:230)kkes (3). Ti af de 28 reviderede stłttemodtagere i Det Forenede Kongerige havde imid- lertid ladet momsen indg(cid:229) i beregningen af l(cid:229)net med rentegodt- głrelse, og derfor var der udbetalt for meget i rentegodtgłrelser. Det er igen et eksempel p(cid:229), at de g(cid:230)ldende bestemmelser ikke er anfłrt og forklaret klart nok. Den samlede fejl er af stłrrelsesor- denen 40 000 ECU af de samlede rentegodtgłrelser p(cid:229) 253 000 ECU, der er udbetalt til de p(cid:229)g(cid:230)ldende ti virksomheder, og af de 789 000 ECU, der er udbetalt i alt til de reviderede virksomheder i Det Forenede Kongerige. Denne fejltype er ikke blevet konstate- ret i andre lande. Stłttemodtageren eller l(cid:229)net var ikke stłtteberettiget 35. Retten konstaterede, at fire af de 114 reviderede virksomhe- der havde modtaget rentegodtgłrelser p(cid:229) i alt 219 000 ECU, selv om de ikke opfyldte kriteriet for, hvordan SMV skulle defineres i forbindelse med denne foranstaltning, eller deres virksomheds- omr(cid:229)de ikke figurerede p(cid:229) listen over stłtteberettigede sektorer (jf. punkt 18). Det var fastsat, at l(cid:229)nekontrakterne skulle lłbe over mindst fem (cid:229)r, hvad der svarer til den periode, som rentegodtgł- relsen beregnes for. Men under revisionen fandt Retten tre kon- trakter med en lłbetid p(cid:229) under fem (cid:229)r og yderligere et tilf(cid:230)lde, hvor l(cid:229)net var indfriet, fłr der var g(cid:229)et fem (cid:229)r. Der var i alt uberet- tiget udbetalt 83 000 ECU i rentegodtgłrelser. Den stłtteberettigede periode var ikke overholdt 36. Tro og love-erkl(cid:230)ringen om antallet af oprettede arbejds- pladser skulle forel(cid:230)gges for repr(cid:230)sentanten inden den 30. juni 1997, selv om der p(cid:229) denne dato ikke var sikkerhed for, at der var disponible midler til at d(cid:230)kke alle rentegodtgłrelserne. I lłbet af de fłlgende tre m(cid:229)neder, dvs. inden den 30. september 1997, skulle repr(cid:230)sentanten sende den endelige modtagerliste til EIB. I Det Forenede Kongerige blev erkl(cid:230)ringer, der var afgivet 37. mellem disse to datoer, accepteret. Faktisk havde det finansielle mellemled, som ogs(cid:229) var EIB(cid:146)s repr(cid:230)sentant (jf. punkt 68), anmo- det nogle af sine kunder (dem, der kun ville v(cid:230)re tilstr(cid:230)kkelige midler til, hvis andre, hłjere prioriterede modtagere p(cid:229) listen trak sig) om at indsende dette dokument efter at have sikret sig, at der var midler til r(cid:229)dighed, dvs. efter den 30. juni 1997. Dermed fik modtagerne l(cid:230)ngere tid til at oprette arbejdspladser end i andre medlemsstater. I Det Forenede Kongerige konstaterede Retten, at for seks af de 28 reviderede stłttemodtageres vedkommende havde den stłtteberettigede periode strakt sig ud over den 30. juni 1997. Disse tilf(cid:230)lde omfattede udbetalte rentegodtgłrel- ser p(cid:229) i alt 149 000 ECU. Et lignende tilf(cid:230)lde, hvor der var opret- tet og opretholdt arbejdspladser uden for stłtteperioden, konsta- teredes i Spanien (60 000 ECU). (1) Kommissionens beslutning af 25. november 1994, K(94) 3044, om ydelse af globaltilskud til m(cid:229)l 1-regioner i Spanien som led i EFRU- interventionerne i perioden 1994-1999. (2) EFT C 380 af 15. december 1997, punkt 2. 28-2. 33. (3) Moms erlagt ved kłbet af et gode er ifłlge selve principperne for denne afgift en fordring, som virksomheden har p(cid:229) de fiskale myn- digheder, og opfłres dermed som et aktiv p(cid:229) virksomhedens balance. 31. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 152/13 Svagheder ved systemet 38. De mange konstaterede fejl afspejler de iboende svagheder ved forvaltnings- og kontrolsystemet, som Retten afd(cid:230)kkede under sin undersłgelse af systemet. For det fłrste blev rentegodtgłrel- serne udbetalt p(cid:229) grundlag af en erkl(cid:230)ring fra modtageren selv. Dermed var der ikke fuldst(cid:230)ndig garanti for, at belłbene var udbetalt p(cid:229) et korrekt grundlag, og det eneste, modtagerne risi- kerede, hvis de indsendte ukorrekte erkl(cid:230)ringer, var at skulle til- bagebetale de uretm(cid:230)ssigt udbetalte belłb. Desuden var den fore- skrevne formular og vejledningen i at udfylde den ikke s(cid:230)rlig pr(cid:230)cist udformet. Navnlig var det ikke klart, hvad der mentes med, at de nyoprettede arbejdspladser skulle v(cid:230)re opretholdt i de sidste seks m(cid:229)neder forud for datoen for erkl(cid:230)ringen. Man kunne helt sikkert have undg(cid:229)et hovedparten af fortolkningsproble- merne, og dermed have nedbragt antallet af konstaterede fejl, hvis vejledningen havde v(cid:230)ret grundigere og formularen klarere udfor- met. 39. At foranstaltningen blev forvaltet af banker, var heller ikke i sig selv tilstr(cid:230)kkelig garanti for, at erkl(cid:230)ringerne var formelt rig- tige. Bankerne havde stort set ikke kontrolleret systematisk, om stłtteberettigelseskriterierne var opfyldt, og navnlig ikke hvor mange nye arbejdspladser der faktisk var oprettet. N(cid:229)r de finan- sielle mellemled indsendte ukorrekte erkl(cid:230)ringer, medfłrte det ingen sanktioner. 40. Der blev ikke foretaget kompenserende kontrol i tilstr(cid:230)kke- ligt omfang. EIB nłjedes med at efterprłve repr(cid:230)sentanternes procedurer p(cid:229) stedet, kontrollere, at de havde den fornłdne doku- mentation, og om der var kontinuitet i dokumenterne fra repr(cid:230)- sentanterne. Kommissionen har derimod overhovedet ikke kon- trolleret, om ansłgningerne var formelt rigtige. 41. B(cid:229)de Retten og de kommissionstjenestegrene, der i mange (cid:229)r har iv(cid:230)rksat og kontrolleret foranstaltninger af denne art (for eksempel EKSF-omstillingsl(cid:229)nene med rentegodtgłrelse), har erfa- ret, at det er et problem at fremskaffe bevis p(cid:229) oprettelse af nye arbejdspladser. Dokumentationen, der helst skal v(cid:230)re officiel, fordi den s(cid:229) er kontrolleret af de nationale skattemyndigheder eller sociale myndigheder, varierer fra medlemsstat til medlems- stat. Det er fastsat i samarbejdsaftalen, at modtagerne er kontrakt- ligt forpligtede til at freml(cid:230)gge de nłdvendige bilag til kontrol af, at det anmeldte antal arbejdspladser er oprettet, men Kommissio- nens erfaring p(cid:229) dette omr(cid:229)de er ikke blevet udnyttet, og inden Retten selv indledte en undersłgelse, var der kun i meget f(cid:229) til- f(cid:230)lde gjort forsłg p(cid:229) at foretage kontrol p(cid:229) grundlag af denne erfaring. I det eneste tilf(cid:230)lde, hvor en national repr(cid:230)sentant havde kontrolleret erkl(cid:230)ringerne omhyggeligt og systematisk p(cid:229) grund- lag af de officielle dokumenter, viste det sig, at referencedokumen- terne ikke kunne bruges, fordi tallene var for generelle og referen- ceperioderne for lange. I henhold til samarbejdsaftalen skulle l(cid:229)nene med rentegodt- 42. głrelse have en minimumslłbetid p(cid:229) fem (cid:229)r. Fłrtidig indfrielse af l(cid:229)nene inden udgangen af denne periode ville medfłre bortfald af rentegodtgłrelsen. Det finansielle mellemled skulle holde EIB underrettet herom og p(cid:229) EIB(cid:146)s anmodning tilbagesłge rentegodt- głrelsen. 43. Men n(cid:229)r det overlades til bankerne alene at konstatere de til- f(cid:230)lde, hvor allerede udbetalte rentegodtgłrelser ikke l(cid:230)ngere er stłtteberettigede, og det ogs(cid:229) overlades til dem at tilbagesłge belłbene, er der ikke en s(cid:229)dan funktionsadskillelse, som er en for- uds(cid:230)tning for, at kontrollen kan blive p(cid:229)lidelig. Uden kompense- rende kontrol p(cid:229) et andet niveau er der ikke tilstr(cid:230)kkelig sikker- hed for, at denne regel overholdes. Under den stedlige revision konstateredes der Øt tilf(cid:230)lde af fłrtidig indfrielse, der ikke var anmeldt. S(cid:230)rlige aspekter R(cid:230)kkefłlgen for behandlingen af ansłgningerne 44. Ansłgningerne om rentegodtgłrelser skulle behandles kro- nologisk i den r(cid:230)kkefłlge, de blev modtaget. R(cid:230)kkefłlgen frem- gik af den liste, de nationale repr(cid:230)sentanter fłrte. Denne r(cid:230)kke- fłlge blev ikke overholdt i en r(cid:230)kke medlemsstater. I Belgien indgik de seks finansielle mellemled (inklusive EIB(cid:146)s repr(cid:230)sentant) en aftale om at fordele de disponible rentegodtgłrelser mellem sig (1), selv om det var i strid med reglerne og betłd, at ansłgnin- gerne ikke kunne behandles i kronologisk r(cid:230)kkefłlge. I Irland var ordningen baseret p(cid:229) kvoter, s(cid:229) her var det ogs(cid:229) udelukket at behandle ansłgningerne i kronologisk r(cid:230)kkefłlge. Det samme var tilf(cid:230)ldet i de medlemsstater, hvor repr(cid:230)sentanten selv havde udvalgt stłttemodtagerne (jf. punkt 45, litra c)). I Finland var der ikke opstillet nogen kronologisk liste; desuden havde repr(cid:230)sen- tanten accepteret mundtlige ansłgninger, s(cid:229) det var helt umuligt at efterprłve den kronologiske r(cid:230)kkefłlge. Lige adgang 45. I henhold til R(cid:229)dets afgłrelse skulle faciliteten v(cid:230)re til r(cid:229)dig- hed i hele F(cid:230)llesskabet (2), og i henhold til samarbejdsaftalen skulle man słrge for at udbrede kendskabet til SMV-faciliteten, og der skulle udsendes omfattende informationsmateriale til SMV om SMV-l(cid:229)n med rentegodtgłrelser. P(cid:229) visse omr(cid:229)der var der imidlertid af nedenst(cid:229)ende grunde ikke lige adgang til stłtteord- ningen for alle potentielle modtagere: a) Foranstaltningen blev forvaltet af banker, der havde indg(cid:229)et globall(cid:229)nsaftaler med EIB, hvorved de banker, der ikke havde indg(cid:229)et s(cid:229)danne aftaler, og disse bankers kunder blev udeluk- ket (for eksempel i Nederlandene, hvor den fłrende bank p(cid:229) omr(cid:229)det SMV-finansiering blev udelukket af samme (cid:229)rsag). (1) I starten var det s(cid:229)dan i Belgien, at kun Øt finansielt mellemled, der samtidig var repr(cid:230)sentant, kunne yde l(cid:229)nene med rentegodtgłrelse. S(cid:229) konstaterede fem andre finansielle mellemled, der i łvrigt allerede var EIB-kunder, at de mistede kunder til fłrstn(cid:230)vnte mellemled. De klagede over dette forhold og anmodede EIB om at f(cid:229) mulighed for at yde kunder l(cid:229)n med rentegodtgłrelse. De opn(cid:229)ede denne ret nogle f(cid:229) m(cid:229)neder efter, at det fłrste finansielle mellemled havde iv(cid:230)rksat for- anstaltningen. Som kompensation kr(cid:230)vede de fem andre finansielle mellemled, at der blev indg(cid:229)et en aftale om rentegodtgłrelseskvoter til hver af de seks finansielle mellemled. (2) Ottende betragtning i R(cid:229)dets afgłrelse 94/217/EF af 19. april 1994, EFT L 107 af 28. 4. 1994, s. 57. C 152/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 31. 5. 2000 b) Ikke alle banker, der havde indg(cid:229)et globall(cid:229)nsaftaler med EIB, blev udvalgt til at fungere som finansielle mellemled ved gen- nemfłrelsen af denne foranstaltning, selv om de gerne ville (for eksempel i Frankrig og i starten ogs(cid:229) i Belgien). c) Nogle repr(cid:230)sentanter eller finansielle mellemled havde selv udvalgt stłtteansłgerne i stedet for at słrge for at głre stłt- teordningen kendt i bredere kredse (for eksempel i Danmark, Gr(cid:230)kenland, Irland, Luxembourg og (cid:216)strig). Iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsesfrist 46. I henhold til artikel 1 i R(cid:229)dets afgłrelse om foranstaltningen skulle beslutningerne om at yde l(cid:229)n med rentegodtgłrelse fra EIB tr(cid:230)ffes inden for en frist p(cid:229) tolv m(cid:229)neder efter datoen for afgł- relsens ikrafttr(cid:230)den, alts(cid:229) inden den 28. april 1995. I realiteten var denne dato ikke kun fristen for, hvorn(cid:229)r et l(cid:229)n skulle v(cid:230)re tildelt modtageren, men ogs(cid:229) for, hvorn(cid:229)r den nationale repr(cid:230)- sentant skulle modtage ansłgningen om rentegodtgłrelser. Det var faktisk denne ansłgning, der gjorde l(cid:229)net til et l(cid:229)n med ren- tegodtgłrelse ydet af det finansielle mellemled p(cid:229) g(cid:230)ldende vilk(cid:229)r. Men denne frist blev ikke inkorporeret korrekt i samarbejdsafta- len mellem Kommissionen og EIB. Det skyldes fłlgende to for- hold. 47. For det fłrste var den 28. april 1995 i henhold til denne aftale fristen for indg(cid:229)else af globall(cid:229)nsaftaler med de finansielle mellemled og ikke for indg(cid:229)else af l(cid:229)neaftaler med modtagerne. S(cid:229)danne aftaler kunne indg(cid:229)s indtil 12 m(cid:229)neder efter, at global- l(cid:229)nsaftalerne var indg(cid:229)et, og dermed efter den 28. april 1995, der var fristen i henhold til R(cid:229)dets afgłrelse. For det andet skulle med- lemsstaterne i henhold til denne aftale have modtaget ansłgnin- gerne om rentegodtgłrelse senest den 31. juli og den 15. decem- ber 1995, uanset om de havde opbrugt de tildelte midler pr. 31. juli 1995. Disse frister overskred den frist, der var fastsat i R(cid:229)dets afgłrelse, med henholdsvis tre og syv en halv m(cid:229)ned. 48. I łvrigt blev det understreget b(cid:229)de i betragtningerne til R(cid:229)dets afgłrelse og i udtalelsen fra Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg, at denne foranstaltning skulle iv(cid:230)rks(cid:230)ttes s(cid:229) hurtigt som muligt. VURDERING AF EFFEKTIVITETEN Foranstaltningernes investeringsfremmende og jobskabende effekt 49. Sigtet med foranstaltningen var at fremme og fremskynde SMV(cid:146)s jobskabende investeringer, og der blev bevilget et ramme- belłb p(cid:229) 1 000 mio. ECU, som udelukkende skulle anvendes til l(cid:229)n til SMV kombineret med rentegodtgłrelser p(cid:229) 2 % (cid:229)rlig i fem (cid:229)r. Denne stłtte skulle hj(cid:230)lpe mange SMV over deres stłrste pro- blem navnlig i start- og udvidelsesfasen, nemlig at f(cid:229) adgang til finansiering gennem l(cid:229)n med lave finansieringsomkostninger uden at r(cid:229)de over tilstr(cid:230)kkelig egenkapital og tilstr(cid:230)kkelige garantier. 50. Under revisionen spurgte Retten systematisk alle modtagere og finansielle mellemled, om muligheden for at opn(cid:229) l(cid:229)n med rentegodtgłrelse havde v(cid:230)ret en afgłrende faktor, da beslutnin- gen om investering blev truffet, og om denne mulighed havde haft nogen indflydelse p(cid:229) finansieringens stłrrelse, art eller tids- plan. I 8 % af de reviderede tilf(cid:230)lde, som tegnede sig for 6 % af rentegodtgłrelsesbelłbet, havde virksomheden fremskyndet inve- steringerne, fordi der kunne opn(cid:229)s rentegodtgłrelse, men mulig- heden for at opn(cid:229) l(cid:229)n med rentegodtgłrelse havde ikke i et eneste af de reviderede tilf(cid:230)lde v(cid:230)ret den afgłrende faktor for beslutnin- gen om at investere. 51. Hoved(cid:229)rsagen til, at denne stłttemulighed ikke har haft nogen indflydelse p(cid:229) virksomhedsledernes strategiske afgłrelser, er, at rentegodtgłrelsen er s(cid:229) beskeden. Den gennemsnitlige effekt p(cid:229) omkostningerne forbundet med de finansierede investeringer (eks- klusive finansieringsudgifter) er p(cid:229) knap 2,4 % (tabel 8) og dermed for ubetydelig til at v(cid:230)re en afgłrende faktor, n(cid:229)r der skal tr(cid:230)ffes beslutning om et investeringsprojekt. Det kr(cid:230)ver en s(cid:229) stor inve- stering at oprette en ny arbejdsplads, at 3 000 ECU ikke er noget incitament. Skal stłtten have afgłrende indflydelse p(cid:229) denne form for afgłrelser, skal den v(cid:230)re mere m(cid:229)lrettet og ikke spredes s(cid:229) meget. 31. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 152/15 Rentegodtgłrelsernes indvirkning p(cid:229) investeringerne og de udbetalte l(cid:229)n Tabel 8 Investeringer Udbetalte l(cid:229)n Rentegodtgłrelser Medlemstat Belłb Gennemsnit pr. oprettet arbejdsplads Belłb % af investeringen Gennemsnit pr. oprettet arbejdsplads Belłb % af l(cid:229)net % af investeringen Gennemsnit pr. oprettet arbejdsplads (1 000 ECU) Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene (cid:216)strig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongerige 192 094 33 087 1 037 873 45 738 518 012 335 917 16 901 842 139 9 274 158 205 57 770 10 746 26 641 35 905 467 930 126,38 33,85 126,23 75,60 85,34 37,11 92,11 107,36 168,62 115,23 120,35 39,36 59,87 51,15 29,27 72 159 12 571 222 673 16 170 192 405 171 813 4 127 392 861 2 107 76 435 9 820 6 265 7 072 12 119 258 210 I alt 3 788 233 70,43 1 456 806 Kilde: Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank. 38 38 21 35 37 51 24 47 23 48 17 58 27 34 55 38 47,47 12,86 27,08 26,73 31,70 18,98 22,49 50,08 38,30 55,67 20,46 22,95 15,89 17,26 16,15 27,08 2 189 1 237 20 445 1 430 12 536 13 860 384 14 440 114 2 855 950 322 684 1 036 19 840 92 321 3,0 9,8 9,2 8,8 6,5 8,1 9,3 3,7 5,4 3,7 9,7 5,1 9,7 8,5 7,7 6,3 1,1 3,7 2,0 3,1 2,4 4,1 2,3 1,7 1,2 1,8 1,6 3,0 2,6 2,9 4,2 2,4 1,44 1,27 2,49 2,36 2,07 1,53 2,09 1,84 2,07 2,08 1,98 1,18 1,54 1,48 1,24 1,72 52. Det var de banker, der fungerede som finansielle mellemled, der bar risikoen forbundet med de individuelle l(cid:229)n, s(cid:229) de anvendte deres egne kriterier for godkendelse af finansieringsansłgninger. S(cid:229)ledes blev kun projekter, der under alle omst(cid:230)ndigheder ville v(cid:230)re blevet finansieret, godkendt til finansiering med l(cid:229)n med rentegodtgłrelse. L(cid:229)nene med rentegodtgłrelser gav alts(cid:229) ikke nogen ekstra finansieringskapacitet. Under besłg i medlemssta- terne fandt Retten mange vidnesbyrd om, at SMV(cid:146)s stłrste finan- sieringsproblem er, at deres egenkapital er for lille, og at de ikke kan stille tilstr(cid:230)kkelige garantier til eksterne kapitalindskydere. Set i dette perspektiv vil s(cid:229)danne faciliteter som de nylig opret- tede, som tager sigte p(cid:229) garantistillelse for eller midlertidige inve- steringer i sm(cid:229) virksomheder i start- eller udvidelsesfasen, bedre kunne tilskynde til finansiering af projekter, som det er vanskeligt at skaffe de nłdvendige midler til (1). 53. Anvendelsen p(cid:229) nationalt plan af reglen »den, der kommer fłrst til młlle, f(cid:229)r fłrst malet« havde den effekt, at stłtteansłgerne is(cid:230)r indsendte, og bankerne dermed is(cid:230)r behandlede projekter, der var p(cid:229) et fremskredent programmeringsstadium. Virksomhe- derne havde ikke tid til at udarbejde nye projekter p(cid:229) grund af risikoen for, at andre ansłgere skulle f(cid:229) rentegodtgłrelser fłr de selv. De indsendte hovedsagelig projekter, som der allerede var truffet beslutning om at finansiere, og hvor den forventede effekt (1) Navnlig initiativerne »EFT-iv(cid:230)rks(cid:230)tterordningen« »SMV- garantifaciliteten« inden for rammerne af »Teknologifaciliteten for SMV«, som der henvises til i konklusionerne fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds ekstraordin(cid:230)re młde i november 1997 i Luxembourg og R(cid:229)dets afgł- relse af 19. maj 1998. og p(cid:229) antallet af arbejdspladser allerede var kendt. I en r(cid:230)kke tilf(cid:230)lde var man p(cid:229) ansłgningstidspunktet allerede langt fremme med gennemfłrelsen af investeringen, og l(cid:229)net med rentegodtgłrelse havde i realiteten erstattet en eksisterende finansieringslłsning. 54. Rentegodtgłrelserne er trods navnet ikke blevet opfattet som s(cid:229)danne, for de blev ikke udbetalt, n(cid:229)r renterne forfaldt til beta- ling, og de blev ikke udbetalt med j(cid:230)vne mellemrum. N(cid:229)r jobska- belseserkl(cid:230)ringen var afgivet, blev belłbet udbetalt som et engangs- Ifłlge belłb uafh(cid:230)ngigt virksomhederne og bankerne var der i łvrigt kun behov for lem- pelse af finansieringsudgifterne, n(cid:229)r renten blev for hłj eller i hvert fald hłjere, end den var i den periode, hvor foranstaltningen blev gennemfłrt. af bankbev(cid:230)gelserne p(cid:229) l(cid:229)net. I henhold til de regler, der skulle g(cid:230)lde for gennemfłrelsen 55. af denne foranstaltning, kunne der ydes l(cid:229)n med rentegodtgłrel- ser til virksomheder, som havde ansłgt om og opn(cid:229)et et bankl(cid:229)n til finansiering af en investering, og som kunne freml(cid:230)gge bevis for, at de havde oprettet nye arbejdspladser. Der skulle alts(cid:229) ikke v(cid:230)re en (cid:229)rsagssammenh(cid:230)ng mellem jobskabelsen og den p(cid:229)g(cid:230)l- dende investering. I nogle tilf(cid:230)lde havde investeringen ingen effekt p(cid:229) besk(cid:230)ftigelsen, og i nogle tilf(cid:230)lde havde den endog finansieret en rationalisering, der havde medfłrt fald i besk(cid:230)ftigelsen inden for bestemte omr(cid:229)der samtidig med, at der var sket en stigning i det samlede antal arbejdspladser i virksomheden. L(cid:229)nene er fłrst og fremmest blevet anvendt til at kanalisere stłtte ud til ekspan- derende virksomheder, og man lagde mere v(cid:230)gt p(cid:229) midlet, nemlig decentral fordeling p(cid:229) s(cid:229) mange stłttemodtagere som muligt gen- nem banknettet, end p(cid:229) m(cid:229)let, dvs. jobskabelsesincitamentet. C 152/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 31. 5. 2000 56. De g(cid:230)ldende bestemmelser udelukkede ikke overtagelse af engagementer, hvor investeringen skulle finansiere kłbet af en eksisterende virksomhed; i s(cid:229)danne tilf(cid:230)lde er der ikke tale om oprettelse af nye arbejdspladser, men kun om bevarelse af eksi- sterende arbejdspladser. Der kan ikke ydes EKSF-l(cid:229)n med rente- godtgłrelse til s(cid:229)danne projekter, ikke engang i tilf(cid:230)lde, hvor overtagelsen af en lukningstruet virksomhed głr det muligt at redde arbejdspladser, som m(cid:229)ske ellers ville blive nedlagt. Under revisionen af Kłbenhavn-faciliteten konstaterede Retten i flere til- f(cid:230)lde, at den finansierede og stłttede investering bestod i overta- gelse af en anden virksomhed med dennes personale. Der var undertiden tale om en redningsaktion, som gjorde det muligt at bevare en del af arbejdspladserne; i andre tilf(cid:230)lde var hverken virksomhedens fortsatte eksistens eller arbejdspladserne derimod truet. 59. De to regler blev overholdt, og antallet af modtagere i kate- gori et n(cid:229)ede endog op p(cid:229) over de n(cid:230)vnte 60 % (2). Mange af de banker, der fungerede som finansielle mellemled, har gjort en aktiv indsats for at f(cid:229) fat i potentielle modtagere i denne kategori, og nogle af dem har navnlig lagt v(cid:230)gt p(cid:229) at finde sm(cid:229) virksom- heder. Andre foretrak derimod stłrre kunder og forvaltede der- med heller ikke s(cid:229) mange l(cid:229)nesager. 81 virksomheder, der tilhłrte kategori et, fik tildelt rentegodtgłrelser p(cid:229) over 100 000 ECU. S(cid:229)ledes har 2 % af stłttemodtagerne f(cid:229)et udbetalt 14 % af det sam- lede rentegodtgłrelsesbelłb (13 mio. ECU af 92 mio. ECU). Rentegodtgłrelsernes geografiske fordeling 57. Stłtten er ganske vist givet til jobskabende virksomheder, men det kan ikke fastsl(cid:229)s, at det er stłtten, der har muliggjort oprettelsen af de p(cid:229)g(cid:230)ldende arbejdspladser (1). Ordningens gen- nemfłrelsessystem indeholder ikke de oplysninger, man skal bruge for at kunne finde frem til arbejdspladser, der er oprettet direkte som fłlge af, at der er ydet l(cid:229)n med rentegodtgłrelse. Kommis- sionens tal er summen af det antal nye arbejdspladser, virksom- hederne har angivet som oprettet i perioden fra referencedatoen til datoen for erkl(cid:230)ringen. Disse tal omfatter alle nye arbejdsplad- ser, uanset om de er en fłlge af investeringen finansieret med l(cid:229)n med rentegodtgłrelse eller ej. Hertil kommer, at hverken Kom- missionen eller EIB har efterprłvet disse oplysninger, og Retten konstaterede ved stedlig revision, at mange af disse tal ikke var rigtige (jf. punkt 29). 60. Medlemsstaterne fik tildelt i alt 1 000 mio. ECU i l(cid:229)n med rentegodtgłrelse i fire etaper. I 1994 blev en fłrste tranche p(cid:229) 650 mio. ECU tildelt de dav(cid:230)rende 12 medlemsstater i forhold til ind- byggertal (v(cid:230)gtet med 50 %) og bruttonationalindkomst (20 %) i 1993 samt gennemsnittet af arbejdslłshedstallene for 1992 og 1993 m(cid:229)lt i procent af indbyggertallet (30 %). Der blev derefter foretaget en anden tildeling til de tre nye medlemsstater efter samme kriterier, men resultatet af beregningerne blev divideret med to, hvad der gav 27,8 mio. ECU. Derefter blev restbelłbet p(cid:229) 322,2 mio. ECU fordelt mellem de 12 gamle medlemsstater i for- hold til udnyttelsesgraden for den fłrste tranche pr. 28. februar 1995. Endelig blev de belłb, der ikke var udnyttet pr. 15. decem- ber 1995, omfordelt til de medlemsstater, der pr. 31. juli 1995 havde en liste med ansłgninger om belłb, der oversteg de dispo- nible midler. Modtagervirksomhedernes stłrrelse 58. Under denne ordning udvalgtes de stłtteberettigede SMV ud fra de kriterier, EIB s(cid:230)dvanligvis anvender i sin egen politik over for denne kategori af virksomheder (jf. punkt 18). Eftersom denne definition omfatter relativt store SMV (med en nettoanl(cid:230)gskapital p(cid:229) op til 75 mio. ECU og op til 499 ansatte), blev der under ord- ningen skelnet mellem to SMV-kategorier, hvoraf den fłrste omfat- tede virksomheder med en oms(cid:230)tning p(cid:229) under 20 mio. ECU eller samlede aktiver p(cid:229) under 10 mio. ECU og med hłjst 250 ansatte, mens den anden omfattede alle de łvrige SMV, der opfyl- der EIB(cid:146)s kriterier. Det blev dern(cid:230)st fastsat, at der maksimalt kunne ydes l(cid:229)n p(cid:229) 810 000 ECU (og dermed i alt 81 000 ECU i rente- godtgłrelse) til virksomheder i kategori to, og at mindst 60 % af modtagerne skulle tilhłre kategori et. 61. M(cid:229)let var at udnytte de disponible budgetmidler maksimalt, men p(cid:229) to punkter kom ordningen ikke til at fungere helt tilfreds- stillende. Dels blev de nye medlemsstater behandlet anderledes, for deres tildeling var mindre end de łvriges, og de fik ikke mulig- hed for at f(cid:229) del i de senere omfordelinger. Disse tre medlems- staters faktiske absorptionskapacitet oversteg imidlertid langt de tildelte belłb. Dels var de oplysninger, der dannede grundlag for beregningerne af den anden tranche og af den endelige omforde- ling, ikke tilstr(cid:230)kkeligt p(cid:229)lidelige. Dette h(cid:230)nger navnlig sammen med, at der ikke blev foretaget kontrol inden omfordelingerne for at f(cid:229) slettet de ansłgninger af listerne, der ikke l(cid:230)ngere kunne komme i betragtning. 62. I sidste ende blev der udbetalt i alt 92,3 mio. ECU i rente- godtgłrelser. Udnyttelsesgraden i de enkelte medlemsstater vises i tabel 1. Udnyttelsesgraden i Tyskland er lav i forhold til de oprin- delige ansłgninger, de fłrste lister og reservelisten tilsammen. (1) Fłrste, anden, tredje og fjerde rapport fra Kommissionen om gen- nemfłrelsen af foranstaltningen, henholdsvis KOM(94) 434 endelig udg. af 19. oktober 1994, punkt 4. 3, KOM(95) 485 endelig udg. af 30. oktober 1995, punkt 4. 1, KOM(96) 522 endelig udg. af 25. okto- ber 1996, punkt 4. 1, og KOM(97) 645 endelig udg. af 2. december 1997, punkt 4. 1. (2) Fjerde rapport fra Kommissionen om gennemfłrelsen af foranstalt- ningen, KOM(97) 645 endelig udg. af 2. december 1997, s. 10, punkt 4. 3. Kommissionen taler om 80 %, men forklarer ikke, hvordan de er fremkommet; p(cid:229) grundlag af oplysninger fra EIB n(cid:229)r man frem til over 90 %. I disse oplysninger er der imidlertid mange klassificerings- fejl. 31. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 152/17 Den lavere udnyttelse skyldes is(cid:230)r fłrtidig indfrielse, som atter skyldes rentes(cid:230)nkningen. Fordi reglen om en minimumslłbetid p(cid:229) fem (cid:229)r dermed ikke blev overholdt, bortfaldt retten til stłtte, og mange l(cid:229)nesager blev trukket tilbage inden det tidspunkt, hvor der skulle afgives erkl(cid:230)ring. Udnyttelsesgraden i Belgien, Gr(cid:230)ken- land og Finland skyldes de forvaltningsmetoder, de nationale repr(cid:230)sentanter anvendte. Irlands og Portugals meget lave udnyt- telsesgrad afspejler, at de nationale myndigheder (i Irland) eller f(cid:230)llesskabsmyndighederne (i Portugal) stillede andre, fordelagti- gere, stłtteprogrammer til r(cid:229)dighed. 63. Stłtten er ikke blevet koordineret godt nok med anden regional eller national stłtte og heller ikke med anden f(cid:230)lles- skabsstłtte. Retten har under besłg i medlemsstaterne konstate- ret, at stłtteforanstaltningen i nogle tilf(cid:230)lde var den eneste af sin art, mens der i andre tilf(cid:230)lde var andre, langt mere interessante, muligheder (jf. punkt 62), eller der var mulighed for at kombinere stłtten med regional eller national, undertiden meget betydelig, stłtte (for eksempel i Tyskland). Konkurrenceaspekter p(cid:229) bankmarkedet 64. I overensstemmelse med artikel 267 EF finansierer EIB inve- steringsprojekter i de mindst udviklede omr(cid:229)der eller projekter, som ikke kan finansieres alene med de midler, en medlemsstat kan stille til r(cid:229)dighed. EIB skal dermed stłtte F(cid:230)llesskabets politik- ker samtidig med, at den er underlagt subsidiaritetsprincippet, dvs. at EIB kun intervenerer, n(cid:229)r markedet eller medlemsstaten ikke har tilstr(cid:230)kkelige midler. 65. I 1968 oprettede EIB en globall(cid:229)nsfacilitet for SMV inden for et begr(cid:230)nset antal produktionssektorer beliggende i regionalud- viklingsomr(cid:229)der. Uden at p(cid:229)tage sig risici forbundet med virk- somhederne skabte Banken s(cid:229)ledes grundlaget for finansiering af investeringsprojekter gennem et netv(cid:230)rk af allerede eksisterende finansielle mellemled. 66. Disse l(cid:229)n blev en s(cid:229) stor succes, at der siden hen blev ydet s(cid:229)danne l(cid:229)n til finansiering af SMV-projekter i hele F(cid:230)llesskabets omr(cid:229)de og inden for stadigt flere sektorer (fra 1995 for eksempel detailhandelen). S(cid:229)ledes undertegnede EIB i perioden 1993-1997 globall(cid:229)n til SMV for i alt 24 362 mio. ECU, svarende til ca. 25 % af EIB(cid:146)s samlede l(cid:229)neaktivitet (1). 67. I de seneste (cid:229)r har forholdene imidlertid (cid:230)ndret sig. P(cid:229) ban- komr(cid:229)det er konkurrencen blevet s(cid:229) st(cid:230)rk, at bankernes l(cid:229)nevil- k(cid:229)r, nemlig rentesatserne, tilpasses hinanden mere og mere. P(cid:229) den baggrund er det v(cid:230)sentligste spłrgsm(cid:229)l for en bank ikke mere at f(cid:229) adgang til de disponible midler, som markedet kan stille til r(cid:229)dighed, men at omkostningerne forbundet med l(cid:229)nop- (1) Jf. EIB(cid:146)s publikation »40 years of activity«, s. 10, tabellen med over- skriften: »Loans signed in the European Union«. tagelse holdes p(cid:229) et niveau, der sikrer banken hłjere fortjenstmar- gener end de konkurrerende banker. N(cid:229)r en bank kan lade en stłtte som Kłbenhavn-facilitetens rentegodtgłrelse indg(cid:229) i en finansieringspakke, der tilbydes en potentiel kunde, st(cid:229)r den p(cid:229)g(cid:230)l- dende bank st(cid:230)rkere end andre banker. De finansielle mellemled, som har haft eneret til at formidle disse rentegodtgłrelser, har opn(cid:229)et en fordel frem for andre l(cid:229)neformidlere, som ikke er med i det netv(cid:230)rk af banker, som har indg(cid:229)et aftaler med EIB (jf. ogs(cid:229) punkt 45, litra a)). 68. Nogle nationale repr(cid:230)sentanter har endvidere spillet en s(cid:230)r- lig rolle og dermed v(cid:230)ret med til at skabe betingelser, hvorunder der ogs(cid:229) kan opst(cid:229) konkurrenceforvridning mellem de banker, der fungerer som finansielle mellemled. I Det Forenede Kongerige var fem finansielle mellemled bemyndiget til at videreformidle rentegodtgłrelserne, men 83 % af de disponible l(cid:229)n med rente- godtgłrelse blev ydet af et enkelt finansielt mellemled, der i łvrigt samtidig fungerede som repr(cid:230)sentant. Det svarede imidlertid langtfra til denne banks position p(cid:229) bankmarkedet (en markeds- andel p(cid:229) ca. en tredjedel). I Belgien havde fem finansielle mellem- led mistet kunder til et bestemt finansielt mellemled, nemlig det mellemled, som i begyndelsen var det eneste, der kunne yde l(cid:229)n med rentegodtgłrelse. I Frankrig fik kun otte finansielle mellem- led, som i łvrigt ikke var blandt de stłrste p(cid:229) markedet, ret til at yde l(cid:229)n med rentegodtgłrelse. Og nogle af disse otte finansielle mellemled fik desuden fłrst p(cid:229) et meget sent tidspunkt kendskab til foranstaltningen, og de var ikke blevet informeret direkte (jf. ogs(cid:229) punkt 45, litra b)). 69. De banker, der fungerede som finansielle mellemled, havde i mange tilf(cid:230)lde indbygget rentegodtgłrelserne i de finansierings- lłsninger, de tilbłd deres kunder, s(cid:229) det ikke l(cid:230)ngere kunne ses, hvor rentegodtgłrelsen stammede fra. En bank havde endog lan- ceret faciliteten som »X-Banks midlertidige SMV-facilitet«. Blandt de modtagere, der vidste, at rentegodtgłrelsen kom fra en anden kilde, troede de fleste, at der var tale om EIB-stłtte. Kun i ganske f(cid:229) tilf(cid:230)lde vidste modtagerne, at stłtten blev finansieret af f(cid:230)lles- skabsbudgettet. KONKLUSION 70. S(cid:229)dan som den midlertidige facilitet til fordel for SMV blev iv(cid:230)rksat, kom den is(cid:230)r til, med banknettet som finansielt mel- lemled, at fungere som en pr(cid:230)mieordning for virksomheder, der oprettede arbejdspladser, og som optog l(cid:229)n til finansiering af hovedsageligt allerede igangv(cid:230)rende investeringsprojekter. Efter- som der ikke har kunnet p(cid:229)vises en direkte forbindelse mellem rentegodtgłrelsen og de oprettede arbejdspladser, kan det ikke bekr(cid:230)ftes, at faciliteten har bidraget til, at de p(cid:229)g(cid:230)ldende arbejds- pladser er blevet oprettet. Det var de banker, der fungerede som finansielle mellemled, der bar bankrisikoen, s(cid:229) de udvalgte de pro- jekter, de fandt acceptable ud fra deres egne kriterier, og som de dermed ogs(cid:229) ville have finansieret uden rentegodtgłrelsen. Anven- delsen af reglen om, at »den, der kommer fłrst til młlle, f(cid:229)r fłrst malet«, bevirkede, at der blev indsendt projekter, der allerede var langt fremme i planl(cid:230)gningen, og hvis effekt p(cid:229) besk(cid:230)ftigelsen faktisk allerede var sikret (jf. punkt 49-57). 71. Lempelsen af finansieringsomkostningerne ser ikke ud til at v(cid:230)re et incitament, n(cid:229)r renten er s(cid:229) lav, som den har v(cid:230)ret de senere (cid:229)r. Initiativer af nyere dato med garanti- eller kapitalind- skudsfaciliteter til sm(cid:229) virksomheder, som har finansieringspro- blemer i oprettelsesfasen eller i en udvidelsesfase, d(cid:230)kker tilsyne- ladende de faktiske behov bedre (jf. punkt 54). C 152/18 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 31. 5. 2000 72. Under Rettens revision af en stikprłve, der omfattede 114 virksomheder, som ikke i sig selv kan ekstrapoleres matematisk, konstateredes der mange fejl (jf. tabel 7). En v(cid:230)sentlig del af fejlene vedrłrte arbejdspladser, som i henhold til erkl(cid:230)ringer var opret- tet og bevaret i mindst seks m(cid:229)neder, hvilket i realiteten ikke var tilf(cid:230)ldet (91 arbejdspladser ud af 1 389, jf. punkt 28-37). 73. Disse tilf(cid:230)lde af uregelm(cid:230)ssigheder skyldes i hłj grad, at der er tale om en facilitet, som er midlertidig og hviler p(cid:229) et kortfattet lovgrundlag og p(cid:229) en ad hoc-ordning, som forvaltes af banker og bygger p(cid:229) tro og love-erkl(cid:230)ringer fra modtagerne. Der er ikke taget tilstr(cid:230)kkeligt hensyn til Rettens tidligere bem(cid:230)rkninger (1), og Kommissionens erfaring p(cid:229) dette omr(cid:229)de er ikke blevet udnyt- tet tilstr(cid:230)kkeligt til at afhj(cid:230)lpe de iboende svagheder. Hverken Kommissionen eller EIB har foretaget kompenserende kontrol af ordningen (jf. punkt 38-43). 74. De banker, der blev udvalgt til at videreformidle rentegodt- głrelserne, har draget fordel af denne ordning i deres kundepoli- tik og endog kunnet tiltr(cid:230)kke nye kunder. Dette har i nogle til- f(cid:230)lde skabt grobund for konkurrenceforvridning p(cid:229) bankmarkedet (jf. punkt 67-68). 75. Finansieringen af faciliteten blev sikret ved, at der blev over- fłrt store belłb fra Kommissionen til EIB, hvorefter der gik meget lang tid, fłr der blev trukket p(cid:229) disse belłb. I den periode p(cid:229) fem (cid:229)r, hvor midlerne henstod i EIB, blev der ikke fłrt tilsyn med dem inden for rammerne af EF-regnskabssystemet (jf. punkt 26-27). Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg p(cid:229) młdet den 23. og 24. februar 2000. P(cid:229) Revisionsrettens vegne Jan O. KARLSSON Formand (1) Revisionsrettens (cid:229)rsberetning for regnskabs(cid:229)ret 1995, EFT C 340 af 12. 11. 1996, punkt 8. 16 og 8. 17. 31. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 152/19 KOMMISSIONENS SVAR RESUM(cid:201) AF DE V˘SENTLIGSTE BEM˘RKNINGER 8-9. Det er korrekt, at de bogfłrte SMV-rentegodtgłrelser giver indtryk af en udnyttelsesgrad p(cid:229) 100 %, selv om udbetalingen til de endelige modtagere ikke er foretaget samtidigt fra EIB(cid:146)s side. I det tidsrum, hvor EIB disponerer over midlerne, burde de have v(cid:230)ret opfłrt som Kommissionens tilgodehavende p(cid:229) aktivsiden i balancen. I betragtning af, hvor mange finansielle mellemled der har 16. deltaget i systemet, er det ikke overraskende, at Retten har kunnet konstatere, at der er anvendt forskellige pr(cid:230)sentationsformer. Det er faktisk meget sandsynligt, at der i god tro er bidraget til et sti- gende manglende overblik over, hvor rentegodtgłrelser stammede fra, med det store antal implicerede banknetv(cid:230)rk og deres forgre- ninger eller de mange former for national og regional stłtte, der forvaltes af visse finansielle mellemled. 10. Systemet er baseret p(cid:229) en tro og love-erkl(cid:230)ring fra stłtte- modtageren. Banken har efterprłvet, at mellemleddene faktisk har indfłrt et hensigtsm(cid:230)ssigt kontrolsystem for modtagelsen af s(cid:229)danne erkl(cid:230)ringer. Proceduren IV˘RKS˘TTELSE AF FORANSTALTNINGEN Artikel 16 i samarbejdsaftalen indeholder en bestemmelse om til- bagebetaling af rentegodtgłrelser, der uberettiget m(cid:229)tte v(cid:230)re udbe- talt. 11. R(cid:229)det bestemte, at faciliteten skulle iv(cid:230)rks(cid:230)ttes gennem EIB(cid:146)s globall(cid:229)nsordning, som er en velkendt kanal til udbredelse af Ban- kens finansiering. En yderligere udvidelse af selve faciliteten ville hverken kunne administreres eller forsvares rent łkonomisk, da det trods alt kun drejer sig om beskedne belłb. 12. Uden en s(cid:229)dan kumulering af f(cid:230)llesskabsinterventioner ville faciliteten aldrig have kunnet komme m(cid:229)l 1-regioner til gode. 13. Det er sandt, at der i begyndelsen af programmet blev finan- sieret en r(cid:230)kke allerede igangv(cid:230)rende projekter. Dette kunne van- skeligt undg(cid:229)s i lyset af, hvor hurtigt faciliteten skulle s(cid:230)ttes i v(cid:230)rk. Denne virkning er dog aftaget med tiden. 14. Det er almindeligt kendt, hvor vanskeligt det er at m(cid:229)le ren- tegodtgłrelsers virkninger for besk(cid:230)ftigelsen p(cid:229) mikrołkonomisk niveau. Faciliteten har imidlertid over for virksomhedsledere og p(cid:229) europ(cid:230)isk plan givet et signal om stłtte og opmuntring til jobskabelse fra de offentlige myndigheders side. Faciliteten er en foranstaltning blandt mange andre, og selv om den har sine begr(cid:230)nsninger, har den spillet en positiv rolle ved at bidrage til at skabe gunstige v(cid:230)kststimulerende og jobskabende vilk(cid:229)r for SMV i overensstemmelse med de overordnede m(cid:229)ls(cid:230)tninger, der indg(cid:229)r i betragtningerne i R(cid:229)dets afgłrelse. 20. Banken har muligvis af effektivitetshensyn i den korte iv(cid:230)rk- s(cid:230)ttelsesfase valgt muligheden for en kumulering af funktionerne som repr(cid:230)sentant og mellemled. I Bankens operationelle instruk- ser var der indfłjet s(cid:230)rlige klausuler herom. Det er sandt, at flere repr(cid:230)sentanter har spillet rollen som mellemled ved direkte at til- dele l(cid:229)n med rentegodtgłrelse. Dette skyldes deres s(cid:230)rlige erfa- ringer med forvaltning af finansielle faciliteter af denne art, her- under f(cid:230)llesskabsfaciliteter (EKSF-l(cid:229)n). 23. EIB udsendte i samarbejde med Kommissionen 90 000 fler- sprogede brochurer for at informere om faciliteten, og disse blev udsendt til samtlige deltagere i systemet. Der blev afholdt talrige informationskonferencer i modtagerlandene med deltagelse fra Kommissionen, Banken og repr(cid:230)sentative sammenslutninger for m(cid:229)lgrupperne. BUDGETFORVALTNING OG REGNSKABSOPSTILLING Budgetforvaltning 26. Fremover vil Kommissionen opfłre de belłb, som EIB dis- ponerer over, i balancen, indtil de overfłres til de endelige mod- tagere af rentegodtgłrelserne. Regnskabsopstilling 15. Faciliteten skal anvendes ensartet p(cid:229) europ(cid:230)isk plan, hvorfor en koordinering med samtlige andre former for regional eller national stłtte simpelt hen ikke er mulig. Den deraf fłlgende superposition strider ikke mod n(cid:230)rhedsprincippet. 27. Med hensyn til Bankens forvaltning af Kommissionens konto vedrłrende faciliteten blev Banken og Kommissionen ved brev- veksling af 6. august 1998 og 7. september 1998 enige om, at C 152/20 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 31. 5. 2000 belłb over 250 000 ECU skulle tilbagebetales til Kommissionen henholdsvis den 31. maj og den 30. november hvert (cid:229)r for ikke at tilbageholde disse budgetmidler p(cid:229) kontoen efter udbetalingsfa- sen. Det drejer sig for łjeblikket om rentetilskrivninger og antici- perede afdragsbetalinger. Forslaget til (cid:230)ndring af finansforordningen błr omfatte bestem- melser, der głr det obligatorisk for ethvert finansielt mellemled, offentligt eller privat, at fremsende oplysninger om kassebehold- ninger i Kommissionens navn med p(cid:229)lłbne renter og gebyrer. Kommissionen foretr(cid:230)kker, at disse betalinger behandles som budgetudgifter ved at anse dem som »forskud« (betaling uden overfłrsel af ejerskab) for dermed at sikre stłrre gennemsigtighed i budgetforvaltningen. Med hensyn til udstedelse af inddrivelsesordrer for rentetilskriv- ninger deler Kommissionen Rettens opfattelse af, at disse (cid:229)rligt błr v(cid:230)re genstand for en konstatering af et tilgodehavende. For- slagene til (cid:230)ndring af finansforordningen błr ligeledes omfatte bestemmelser i denne henseende for at styrke de anvisningsberet- tigedes forpligtelser. FORMEL RIGTIGHED OG LOVLIGHED Resultaterne af de stedlige revisioner Samlet resultat 28. 38 % af det samlede fejlbeh(cid:230)ftede belłb best(cid:229)r af kumule- ring mellem SMV-faciliteten og EFRU-stłtte. Kumulation af flere former for f(cid:230)llesskabsstłtte 31-32. Kommissionen mener, at faciliteten ikke ville have n(cid:229)et frem til m(cid:229)l 1-omr(cid:229)der, hvis f(cid:230)llesskabsstłtten ikke blev kumu- leret. ser det ud til, at der i ca. 25 sager er behov for besłg eller revisi- onserkl(cid:230)ringer, fłr der kan tr(cid:230)ffes en endelig afgłrelse. Afh(cid:230)ngigt af de yderligere oplysninger, der m(cid:229)tte fremkomme, vil der kunne t(cid:230)nkes f(cid:230)lles kontrolforanstaltninger (Kommissionen/EIB). iv(cid:230)rksat Stłttemodtageren eller l(cid:229)net var ikke stłtteberettiget 35-37. Kommissionen vil i sin opfłlgning p(cid:229) andre faciliteter, der indeb(cid:230)rer delegering til finansielle mellemled, styrke kontrollen af stłtteberettigelse for at undg(cid:229) s(cid:229)danne tilf(cid:230)lde. Svagheder ved systemet 38-41. Reglerne tager af effektivitetshensyn udgangspunkt i dele- gering og ansvarliggłrelse af repr(cid:230)sentanter og mellemled, hvil- ket stemmer overens med selve globall(cid:229)nordningens karakter. I betragtning af facilitetens store m(cid:229)lgruppe, antallet af stłttemod- tagere og deres karakter (flere tusinde SMV) og det gennemsnitlige rentegodtgłrelsesbelłb (20 000 ECU) er det vanskeligt at fore- stille sig noget andet system, som ikke ville have bukket under for procedurebyrden. Det skal bem(cid:230)rkes, at det i de tro og love-erkl(cid:230)ringer, som stłt- temodtagerne udfylder og sender til de finansielle mellemled, understreges, at stłttemodtagerne uds(cid:230)tter sig for eventuelle civile og strafferetlige słgsm(cid:229)l i tilf(cid:230)lde af falske erkl(cid:230)ringer. EIB har fulgt op p(cid:229) de ukorrekte erkl(cid:230)ringer, som Retten har fun- det frem til, og har over for tilf(cid:230)lde uden fyldestgłrende begrun- delse iv(cid:230)rksat inddrivelsesproceduren via de finansielle mellem- led. 42-43. Bankerne skal oplyse EIB om samtlige anticiperede tilba- gebetalinger af globall(cid:229)n og betale rentegodtgłrelserne tilbage i overensstemmelse med selve logikken i reglerne, som bygger p(cid:229) delegering og ansvarliggłrelse af repr(cid:230)sentanter og finansielle mellemled. EIB kontrollerer disse tilbagebetalinger i forhold til listen over stłttemodtagere. S(cid:230)rlige aspekter 33. Spłrgsm(cid:229)let om kumulering med EKSF-l(cid:229)n er blevet nłje drłftet mellem Kommissionen og EIB. Kommissionen har gjort sig bestr(cid:230)belser for at kortl(cid:230)gge dobbeltfinansiering mellem faci- liteten og EKSF. Det viste sig, at der kun er tale om et begr(cid:230)nset antal eventuelle dobbeltfinansieringer. I alt kunne der kortl(cid:230)gges 317 sager, der havde samme navn eller n(cid:230)sten, og disse blev under- słgt. I 61 sager heraf kunne der t(cid:230)nkes at v(cid:230)re tale om dobbelt- finansiering, og de undersłges nu alle enkeltvis. Sagerne afslut- tes, s(cid:229) snart der modtages yderligere oplysninger, men for łjeblikket R(cid:230)kkefłlgen for behandlingen af ansłgningerne 44. Princippet om »fłrst til młlle, fłrst malet« er med Bankens godkendelse blevet fraveget i visse medlemsstater p(cid:229) grund af s(cid:230)r- lige omst(cid:230)ndigheder af łkonomisk og/eller administrativ karak- ter. 31. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 152/21 Lige adgang 45. a) Tildelingen under faciliteten af en mia. ECU var i R(cid:229)dets afgłrelse begr(cid:230)nset til EIB(cid:146)s globall(cid:229)n. I betragtning af, at faciliteten skulle iv(cid:230)rks(cid:230)ttes meget hurtigt overalt i F(cid:230)l- lesskabet, stłttede Banken sig n(cid:230)sten udelukkende til sit allerede eksisterende net af finansielle mellemled. Disse mellemled udv(cid:230)lges p(cid:229) grundlag af operationelle kriterier i forhold til finansiel styrke, aktivitetstype og naturligvis deres villighed til at opfylde de betingelser, som Banken stiller med hensyn til forvaltning af og opfłlgning p(cid:229) pro- jekter. Det er berettiget at g(cid:229) ud fra, at R(cid:229)det var klar over, at det ikke ville have v(cid:230)ret muligt at iv(cid:230)rks(cid:230)tte faciliteten mere bredt end gennem de banker, der allerede var impli- ceret i EIB(cid:146)s globall(cid:229)n, hvis kravene om hurtig gennemfł- relse skulle imłdekommes. Facilitetens omfang var endvi- dere s(cid:229) forholdsvis begr(cid:230)nset, at et forsłg herp(cid:229) ikke ville v(cid:230)re forsvarligt rent łkonomisk. b) En vis udv(cid:230)lgelse af de deltagende banker kunne ikke undg(cid:229)s, om ikke andet s(cid:229) for at overholde R(cid:229)dets krav om hurtig gennemfłrelse. En r(cid:230)kke penge- og finansierings- institutter, der har indg(cid:229)et kontrakter for globall(cid:229)n med EIB, var i łvrigt klar over de byrder, der sikkert ville v(cid:230)re forbundet med faciliteten, hvorfor de simpelt hen ikke har łnsket at deltage i systemet. c) De beskedne belłb til r(cid:229)dighed i de n(cid:230)vnte lande beret- tiger til det manglende »storstilede reklamefremstłd«. Noget s(cid:229)dant ville bare have givet anledning til falske forh(cid:229)bnin- ger og oversvłmmet bankerne med ansłgninger, der umu- ligt kunne imłdekommes. Bankerne har i de p(cid:229)g(cid:230)ldende lande v(cid:230)ret i stand til inden for deres kundekreds at fremme projekter, der opfylder de nłdvendige besk(cid:230)fti- gelseskrav. Generelt viser det faktum, at 92 % af faciliteten er udnyttet p(cid:229) trods af et kraftigt rentefald, som fłrte til en r(cid:230)kke tilbagebeta- linger p(cid:229) grund af manglende overholdelse af lłbetiden, at infor- mationsbestr(cid:230)belserne omkring systemet har v(cid:230)ret tilfredsstil- lende, og der har v(cid:230)ret lige adgang til systemet. De store reservelister i en r(cid:230)kke lande er ligeledes udtryk for lige adgang. Iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsesfrist 46-48. Artikel 1 i R(cid:229)dets afgłrelse kr(cid:230)vede, at Banken inden for en »frist p(cid:229) tolv m(cid:229)neder efter datoen for afgłrelsens ikrafttr(cid:230)- den« traf »beslutningerne om at yde l(cid:229)n med rentegodtgłrelse«. Det drejer sig her om de beslutninger, som EIB(cid:146)s bestyrelse skulle tr(cid:230)ffe om at yde globall(cid:229)n til finansielle mellemled. Afgłrelsen n(cid:230)vner ikke overfłrsel til globall(cid:229)n. Materielt ville det have v(cid:230)ret fuldst(cid:230)ndigt umuligt at overfłre facilitetens fulde belłb til de endelige stłttemodtagere inden for en frist p(cid:229) tolv m(cid:229)neder. Kom- missionen og Banken ville have taget problemet op allerede i 1994, hvis de havde vurderet, at der var nogen som helst uklarhed om dette punkt. EIB har derimod opfyldt R(cid:229)dets krav og iv(cid:230)rksat faci- liteten over for de finansielle mellemled (nye kontrakter og (cid:230)ndrin- ger til eksisterende kontrakter) inden for fristen. Udbetalingsfasen derefter gik ud over denne frist, hvilket er fuldst(cid:230)ndigt normalt for globall(cid:229)ns vedkommende. VURDERING AF EFFEKTIVITETEN Foranstaltningernes investeringsfremmende og jobskabende effekt 49-52. R(cid:229)det traf en politisk beslutning om at fremme jobska- belsen og fastlagde en r(cid:230)kke parametre inden for rammerne af sin afgłrelse. Kommissionen og EIB har handlet i overensstemmelse med R(cid:229)dets afgłrelse. Kundernes solvens og projekternes levedygtighed er grundele- menter i enhver form for bankvirksomhed. Det er s(cid:229)ledes nor- malt, at bankerne anvender egne objektive kriterier i udv(cid:230)lgelsen af de projekter, der synes levedygtige blandt alle dem, de f(cid:229)r fore- lagt. Kommissionen finder derimod, at det ikke kun er, fordi en finansiering synes acceptabel p(cid:229) baggrund af virksomhedens łko- nomiske solvens, at et projekt bliver finansieret. Det skal ligeledes understreges, at forholdet mellem virksomhedens łkonomiske forpligtelser og dens driftsresultater, dvs. evnen til at opfylde sine forpligtelser, er et afgłrende kriterium for Bankens tildeling af et l(cid:229)n. N(cid:229)r virksomhederne s(cid:229)ledes kan nedbringe deres łkonomi- ske forpligtelser takket v(cid:230)re f(cid:230)llesskabsforanstaltningen, fremmer dette l(cid:229)ngivningen til de p(cid:229)g(cid:230)ldende virksomheder. 53. Det er korrekt, at der i begyndelsen af programmet blev finansieret igangv(cid:230)rende projekter. Det er dog sv(cid:230)rt at undg(cid:229) dette i en opstartsfase, og virkningen er aftaget med tiden. 54-57. Udbetalingen af rentegodtgłrelsen som et fast belłb har to fordele: (cid:151) det er den enkleste og billigste lłsning rent administrativt (cid:151) det łger facilitetens synlighed. De p(cid:229)g(cid:230)ldende virksomheders byrder er lettet, hvilket har forbed- ret virksomhedernes łkonomiske forpligtelser generelt, og dette er en vigtig faktor for l(cid:229)ngivningen. Ved foranstaltningens iv(cid:230)rk- s(cid:230)ttelse var dette i łvrigt fortsat af stłrste vigtighed for lederne af SMV. C 152/22 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 31. 5. 2000 Kommissionen h(cid:230)vder ikke, at rentegodtgłrelsen er den eneste afgłrende faktor i stłttemodtagernes beslutning om at foretage jobskabende investeringer. Rentegodtgłrelser udgłr snarere en del af en pakke, hvori der ogs(cid:229) indg(cid:229)r foranstaltninger p(cid:229) lokalt, regionalt eller nationalt plan, som tilsammen skaber gunstige vil- k(cid:229)r for opfyldelsen af de vigtigste f(cid:230)llesskabsm(cid:229)ls(cid:230)tninger. Det, der is(cid:230)r błr huskes vedrłrende rentegodtgłrelsen, og det var helt klart de politiske initiativtageres łnske, er, at den over for virksomhedsledere og p(cid:229) europ(cid:230)isk plan har givet et signal om stłtte og opmuntring til jobskabelse fra de offentlige myndighe- ders side. Faciliteten var en foranstaltning blandt mange andre, og selv om den havde sine begr(cid:230)nsninger, har den spillet en positiv rolle ved at bidrage til at skabe gunstige, v(cid:230)kststimulerende og jobskabende vilk(cid:229)r for SMV i overensstemmelse med de overord- nede m(cid:229)ls(cid:230)tninger, der indg(cid:229)r i betragtningerne i R(cid:229)dets afgł- relse. Faciliteten har i łvrigt helt sikkert bidraget til at fremskynde virksomhedsledernes iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af investeringsbeslutninger. Konkurrenceaspekter p(cid:229) bankmarkedet 67. EIB samarbejder i overensstemmelse med artikel 16 i Ban- kens vedt(cid:230)gter med et stort net af penge- og finansieringsinstitut- ter (mere end 130 i EU) i alle de lande, hvor Banken er aktiv. R(cid:229)det tog hłjde for dette s(cid:230)rlige forhold i sine bemyndigelser af Banken, herunder for rentegodtgłrelserne, inden for og uden for EU. EIB udv(cid:230)lger sine finansielle mellemled efter objektive kriterier for institutternes solvens og kvaliteter. Et rentegodtgłrelsesbelłb fra F(cid:230)llesskabet rettet til SMV af begr(cid:230)nset omfang og varighed ville ikke have kunnet iv(cid:230)rks(cid:230)ttes af et ubegr(cid:230)nset antal finansielle mellemled i Europa. Af en r(cid:230)kke (cid:229)rsager er det ikke alle banker, der opfylder EIB(cid:146)s kriterier, der accepterer at forvalte globall(cid:229)n eller rentegodtgłrelser. Endvidere var en vis form for udv(cid:230)lgelse af de deltagende banker uundg(cid:229)elig, om ikke andet s(cid:229) for at imł- dekomme R(cid:229)dets krav om hurtighed. En SMV sigter p(cid:229) at forbedre sin konkurrenceevne gennem inve- steringer i rationalisering, modernisering og udvidelse af produk- tionskapacitet. Jobskabelsen for(cid:229)rsages af resultaterne p(cid:229) marke- det med hensyn til at opn(cid:229) nye ordrer, uanset om den p(cid:229)g(cid:230)ldende SMV befinder sig i en v(cid:230)kstsektor eller en sektor i tilbagegang. 68. Det kunne ikke forventes, at faciliteten blev iv(cid:230)rksat i for- hold til de deltagende bankers respektive markedsandele. For alle faciliteter af denne karakter vil der uundg(cid:229)eligt, n(cid:229)r der ikke anvendes kvotaordninger over for de deltagende banker (men princippet om »fłrst til młlle, fłrst malet« fłlges), kunne konsta- teres forskellige grader af kommerciel motivering blandt de del- tagende banker. P(cid:229) makrołkonomisk plan er det velkendt, at realrenten er en fak- tor, der p(cid:229)virker investeringsniveauet. Modtagervirksomhedernes stłrrelse Den forholdsvis store andel, som et finansielt mellemled har teg- net sig for i tildelingen af rentegodtgłrelserne, er udtryk for den- nes traditionelle stilling som mellemled for EIB(cid:146)s globall(cid:229)n i Det Forenede Kongerige. Rentegodtgłrelsesfaciliteten er blevet mar- kedsfłrt og stillet til r(cid:229)dighed gennem andre banker i Det For- enede Kongerige. Dette finansielle mellemled fungerede ogs(cid:229) som repr(cid:230)sentant, idet den p(cid:229)g(cid:230)ldende kumulerede de nłdvendige erfaringer (herunder med andre f(cid:230)llesskabsforanstaltninger som EKSF), menneskelige ressourcer og vilje til at fungere som s(cid:229)dan. 58. Rettens konstatering bekr(cid:230)fter bankernes vilje til (mere end) at overholde reglerne for facilitetens gennemfłrelse. KONKLUSION Rentegodtgłrelsernes geografiske fordeling 60-61. Der var taget hłjde for de nye medlemsstaters tiltr(cid:230)delse allerede fra begyndelsen. Der var i beregningerne taget hłjde for den endnu tilbagev(cid:230)rende tid til udnyttelse af belłbene. 63. En sn(cid:230)ver koordinering med samtlige andre former for stłtte p(cid:229) regionalt, nationalt eller s(cid:229)gar f(cid:230)llesskabsplan var umulig, da faciliteten skulle stilles til r(cid:229)dighed overalt i F(cid:230)llesskabet og anven- des ensartet i samtlige medlemsstater. Det kunne ikke undg(cid:229)s, at faciliteten blev fłjet til andre serier af allerede eksisterende natio- nale foranstaltninger eller f(cid:230)llesskabsforanstaltninger (navnlig i stłtteberettigede regioner), hvilket ikke anses for at stride mod n(cid:230)rhedsprincippet. 70. Det er velkendt, at det p(cid:229) mikrołkonomisk plan er vanske- ligt at forbinde (cid:229)rsag og virkning af rentegodtgłrelser og investe- ringsudgifter. Samtidig er realrenten p(cid:229) makrołkonomisk plan en velkendt faktor med virkning for investeringsniveauet. Hertil kom- mer, at faciliteten over for virksomhedsledere og p(cid:229) europ(cid:230)isk plan har givet et signal om stłtte og opmuntring til jobskabelse fra de offentlige myndigheders side. Faciliteten var en foranstalt- ning blandt mange andre, og selv om den havde sine begr(cid:230)nsnin- ger, har den spillet en positiv rolle ved at bidrage til at skabe gun- stige v(cid:230)kststimulerende og jobskabende vilk(cid:229)r for SMV i overensstemmelse med de overordnede m(cid:229)ls(cid:230)tninger, der indg(cid:229)r i betragtningerne i R(cid:229)dets afgłrelse. Det er korrekt, at der i begyndelsen af programmet blev finansie- ret igangv(cid:230)rende projekter. Det er dog sv(cid:230)rt at undg(cid:229) dette i en 31. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 152/23 opstartsfase, og virkningen er aftaget med tiden. Endvidere er de p(cid:229)g(cid:230)ldende virksomheders łkonomiske byrder blevet lettet, hvil- ket har p(cid:229)virket bankernes l(cid:229)ngivning positivt, idet forholdet mel- lem virksomhedernes łkonomiske forpligtelser og deres driftsre- sultater er blevet forbedret. Dette forhold er en betydelig faktor i l(cid:229)ngivningen. 71. Kommissionen p(cid:229)skłnner, at dens initiativer af nyere dato bliver vurderet s(cid:229) positivt af Retten. 72. De sager, som Retten n(cid:230)vner, vil blive fulgt nłje af Kommis- sionen. 73. I betragtning af de łkonomiske forhold p(cid:229) dav(cid:230)rende tids- punkt blev der i R(cid:229)dets afgłrelse lagt s(cid:230)rlig v(cid:230)gt p(cid:229), at faciliteten skulle iv(cid:230)rks(cid:230)ttes »s(cid:229) hurtigt som muligt«. Det ville ikke have v(cid:230)ret foreneligt med dette behov at udvikle et komplekst regels(cid:230)t. I betragtning af facilitetens store m(cid:229)lgruppe, antallet af stłttemod- tagere og deres karakter (flere tusinde SMV) og det gennemsnitlige rentegodtgłrelsesbelłb (20 000 ECU) er det vanskeligt at fore- stille sig noget andet system, som ikke ville have bukket under for procedurebyrden. 74. Faciliteten med dens begr(cid:230)nsede omfang og varighed ville ikke have kunnet iv(cid:230)rks(cid:230)ttes af et ubegr(cid:230)nset antal finansielle mellemled i Europa. En vis form for udv(cid:230)lgelse var derfor uund- g(cid:229)elig. Endvidere er det ikke alle banker, der accepterer at forvalte globall(cid:229)n eller rentegodtgłrelser


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0481/00 esittäjä(t): Alejandro Cercas (PSE) komissiolle. Urban-yhteisöaloitteesta myönnettävät varat.

eurovoc_concepts:
EU initiative
Extremadura
competence of the Member States
urban area

formats: html pdf print

text: C 374 E/86 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 2000) Komissio analysoi 26. yhteis(cid:246)n oikeuden kanssa. lokakuuta 1998 annetun aluelain nro 30 (Sisilian maakunta) yhteensopivuutta Komissio p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) l(cid:228)hiaikoina t(cid:228)st(cid:228) laista erityisesti Italian viranomaisten 28. joulukuuta 1999 komissiolle antamien lis(cid:228)tietojen perusteella. (2000/C 374 E/100) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0481/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alejandro Cercas (PSE) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Urban-yhteis(cid:246)aloitteesta my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)t varat Voiko komissio ilmoittaa, mitk(cid:228) ovat arviolta Urban-yhteis(cid:246)aloitteesta Extremaduran (Espanja) alueelle my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)t varat? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 2000) Komissio aikoo hyv(cid:228)ksy(cid:228) Urban-yhteis(cid:246)aloitetta koskevat suuntaviivat maaliskuun 2000 loppuun tai huhtikuun 2000 alkuun menness(cid:228). J(cid:228)senvaltioita pyydet(cid:228)(cid:228)n esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n ohjelmaehdotuksensa komis- siolle kuuden kuukauden kuluessa suuntaviivojen julkaisemisesta Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228). J(cid:228)senvaltiot ja yhteis(cid:246) rahoittavat yhteis(cid:246)aloitteen yhdess(cid:228). J(cid:228)senvaltiot osallistuvat rahoitukseen omista varoistaan ja yhteis(cid:246) Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR). EAKR:n rahoitusosuus Urbanista ohjelma- kaudella 2000(cid:129)2006 on yhteens(cid:228) 700 miljoonaa euroa vuoden 1999 hinnoin. Kunkin j(cid:228)senvaltion m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat lasketaan kyseisten kaupunkialueiden v(cid:228)kiluvun, ty(cid:246)tt(cid:246)myysasteen ja pitk(cid:228)aikaisty(cid:246)tt(cid:246)mien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n perusteella. Espanjan maksusitoumusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen ohjeellinen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on 106 miljoonaa euroa. Suuntaviivoissa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s yhteis(cid:246)aloitteen kattamien kaupunkialueiden ohjeellinen lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228), joka Espanjan tapauksessa on kahdeksan. Suuntaviivoissa ei m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) varojen alueellisesta jaosta. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti j(cid:228)senvaltioiden teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on ehdottaa kaupunkialueita, joita Urban-ohjelmasta voitaisiin tukea. Ehdotettujen ohjelmien on kuitenkin t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) suuntaviivoissa esitetyt ehdot, vaatimukset ja niiden on pysytt(cid:228)v(cid:228) my(cid:246)nnettyjen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen rajoissa. ja ensisijaiset tavoitteet (2000/C 374 E/101) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0484/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alejandro Cercas (PSE) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Leader+ -yhteis(cid:246)aloitteesta my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)t varat Voiko komissio ilmoittaa, mitk(cid:228) ovat arviolta Leader+ -yhteis(cid:246)aloitteesta Extremaduran (Espanja) alueelle my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)t varat?