title: Kommissionens förordning (EG) nr 449/2000 av den 28 februari 2000 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av aducerade rördelar med ursprung i Brasilien, Japan, Kina, Sydkorea, Thailand och Tjeckien och om godtagande av åtagande från en exporterande tillverkare i Tjeckien

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
dumping
import
originating product
piping
third country

text: 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 55/3 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 449/2000 av den 28 februari 2000 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av aducerade rördelar med ursprung i Brasilien, Japan, Kina, Sydkorea, Thailand och Tjeckien och om godtagande av åtagande från en exporterande tillverkare i Tjeckien EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, (5) med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 905/98 (2), särskilt artikel 7 i denna, efter samråd med rådgivande kommittén, och av följande skäl: 1. FÖRFARANDE (1) (2) (3) (4) 1. 1 Inledande Den 29 maj 1999 offentliggjorde kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivande om inledande av förfarandet) i Europeiska gemenskapernas offi- ciella tidning (3) inledandet av ett antidumpningsförfa- rande beträffande import till gemenskapen av aducerade rördelar (i tillkännagivandet om inledande av förfarandet kallade rördelar av aducerat gjutjärn) med ursprung i Brasilien, Japan, Jugoslavien, Kina, Sydkorea, Kroatien, Thailand och Tjeckien. Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingi- vits i april 1999 av Defence Committee of Malleable Cast Iron Tube or Pipe Fittings Industry of the European Union (nedan kallat den klagande) som ombud för till- verkare vars sammanlagda tillverkning utgjorde 100 % av gemenskapens tillverkning av aducerade rördelar. av Klagomålet produkten och väsentlig skada till följd av denna dump- ning. Bevisningen bedömdes tillräcklig för att berättiga inledandet av ett förfarande. innehöll bevisning om dumpning Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare och importörer/handlare som kommissionen visste var berörda och deras sammanslutningar, företrä- dare för de berörda exportländerna samt den klagande om förfarandets inledande. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagi- vandet om inledande sina lämna av synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. förfarandet Ett flertal exporterande tillverkare i de berörda länderna, tillverkare i gemenskapen och användare och impor- skriftliga gemenskapen törer/handlare lämnade i (1) EGT L 56, 6. 3. 1996, s. 1. (2) EGT L 128, 30. 4. 1998, s. 18. (3) EGT C 151, 29. 5. 1999, s. 21. synpunkter. Alla parter som begärde att bli hörda inom fanns den ovannämnda fristen och visade att det särskilda skäl för detta gavs tillfälle att höras. Kommissionen skickade frågeformulär till de parter som kommissionen visste var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom de frister som angavs i tillkännagivandet om inledande av förfarandet. Kommissionen mottog svar från sex gemenskapstillver- kare och elva exporterande tillverkare i de berörda i länderna liksom från deras närstående importörer gemenskapen. Kommissionen mottog också svar från sjutton icke närstående importörer/handlare i gemen- skapen liksom från två användare. Kontrollbesök avlades hos följande företag: a) Tillverkare i gemenskapen — Georg Fischer GmbH, Österrike — R. Woeste Co GmbH & Co. KG, Tyskland — Ferriere e Fonderie Di Dongo SpA, Italien — Raccordi Pozzi Spoleto SpA, Italien — Accesorios de Tuberia, SA, Spanien — Crane Fluid System, Förenade kungariket b) Oberoende importörer i gemenskapen — SIRE SA, Frankrike — Sofreco, Frankrike — Hage Fittings GmbH & Co. KG, Tyskland — Hermann Schmidt, Tyskland — Intersantherm, Warenhandelsgesellschaft mbH, Tyskland — ”Invest” Import und Export GmbH, Tyskland — Euraccordi, Italien — GT Comis SpA, Italien — Jannone Arm SpA, Italien — Jannone SpA, Italien — OML SRL, Italien — Gill & Russell Ltd, Förenade kungariket — T. Hackett & Sons Ltd, Förenade kungariket c) Användare — Società Italiana per il Gas, Italien — Transco BG plc, Förenade kungariket d) Exporterande tillverkare — Brasilien: — Indústria de Fundição Tupy Ltda, Joinville L 55/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 — Tjeckien: — Moravské Zelezárny as, Olomouc och det försäljningsföretaget närstående Moze Prodej sro, Olomouc inhemska — Japan: — Hitachi Metals Ltd, Tokyo — Sydkorea: — Yeong Hwa Metal Co. Ltd, Kyongnam (11) — Thailand: — BIS Pipe Fitting Industry Company Ltd, Samutsakorn — Siam Filtings Co. Ltd, Samutsakorn — Thai Malleable Iron & Steel Co. Ltd, Bangkok — Kina (för undersökning av ställning som mark- nadsekonomi) — Jianzhong Malleable Iron Factory, Hebei — Jinan Meide Casting Co. Ltd, Jinan Undersökningen om dumpning och skada omfattade perioden 1 april 1998–31 mars 1999 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av utveck- lingen i skadeanalysen omfattade perioden från och med den 1 januari 1995 till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersök- ningsperioden). samband med rördelar, å ena sidan, och övriga typer av rördelar, å andra sidan, har olika grundläggande fysiska och i synnerhet vad gäller sätten att tekniska egenskaper, sammanfoga rördelarna gängade sammanfogas genom att samman, medan sammanfogningen av de övriga typerna förutsätter användning av olika tekniker, såsom svetsning eller koppling. rördelarna. De skruvas På grundval av undersökningsresultaten har också konstaterats att tillverkarna i de exporterande länderna endast säljer gängade rördelar på gemenskapsmark- naden, medan övriga typer av rördelar antingen inte tillverkas eller inte säljs av de berörda parterna. Med hänsyn till skillnaden mellan gängade och icke gängade aducerade rördelar och att endast gängade aducerade rördelar exporteras till gemenskapen från de berörda länderna fann kommissionen att den produkt som är föremål för undersökning är gängade aducerade rördelar (nedan kallade aducerade rördelar eller den berörda produkten). Dessa rördelar uppfyller kraven i de interna- tionella (dvs. som anges EN 10. 242, ISO – 49 och ANSI) (1) och klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 7307 19 10. i klagomålet standarder (12) Denna produkt tillverkas i många olika typer beroende på, bland annat, storlek, form, ytbehandling och den gjutjärnskvalitet som används. Oavsett dessa skillnader har alla dessa typer samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden. De betraktas därför som en och samma produkt. 1. 2 Inlagor rörande klagomålet Ett antal parter ifrågasatte varför Bulgarien inte ingick i undersökningen som ett av exportländerna. Dessa parter gjorde gällande att det var diskriminerande att inleda ett förfarande endast mot de åtta länderna i fråga och undanta Bulgarien. (13) Situationen vad gäller Bulgarien undersöktes i samband med den granskning av klagomålet som gjordes innan förfarandet inleddes. Den klagande framlade bevisning för bulgariska om normalvärde och exportpriser produkter på samma sätt som för andra länder som nämndes i klagomålet från Eurostat). Enligt vad som framgick av denna bevisning förekom ingen dumpning, vilket innebar att en under- sökning rörande Bulgarien inte kunde inledas. (prislistor och uppgifter 2. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKANDAN PRODUKT 2. 2 Likadan produkt Kommissionen konstaterade att aducerade rördelar som tillverkas av tillverkarna i gemenskapen och säljs på gemenskapens marknad och aducerade rördelar som till- verkas i de berörda länderna och exporteras till gemen- skapen är likadana produkter, eftersom det inte finns några skillnader dem emellan vad gäller de grundläg- gande egenskaperna och användningsområdena för de olika typerna av aducerade rördelar. Samma sak gäller för de aducerade rördelar som säljs på de exporterande ländernas hemmamarknad och de typer som exporteras till gemenskapen. Därför konstaterades också dessa vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1. 4 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad grundförord- ningen). Kommissionen konstaterade också att de aduce- rade rördelar som exporteras från Kina till gemenskapen och de som säljs på den inhemska marknaden i Thailand (som användes likadana produkter. som jämförbart land) var (6) (7) (8) 2. 1 Produkt som är föremål för undersökning (9) Den produkt som är föremål för undersökning i enlighet med tillkännagivandet är aducerade rördelar (i tillkänna- givandet om inledande av förfarandet kallade rördelar av aducerat gjutjärn). (10) Av undersökningen har framgått att det finns ett antal olika typer av aducerade rördelar, till exempel gängade, räfflade, släta eller avsedda för flänsning och svetsning. Alla dessa typer omfattas av KN-nummer 7307 19 10. Beträffande dessa olika typer konstaterades att gängade 2. 2. 1 Rördelar av svart aducergods respektive vitt aducergods (14) Några parter gjorde gällande att de aducerade rördelar som tillverkas och säljs av tillverkarna i gemenskapen inte kunde anses jämförbara med de produkter som tillverkas och exporteras till gemenskapen av vissa av de berörda exporterande länderna, eftersom de produkter som tillverkas i gemenskapen i allmänhet tillverkas av vitt aducergods (perlitisk grundmassa), medan de expor- terade produkterna tillverkas av svart aducergods (ferri- tisk grundmassa). (1) Dessa standarder är bara tillämpliga på gängade aducerade rördelar. 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 55/5 (15) Undersökningen har preliminärt visat att rördelar av vitt aducergods och rördelar av svart aducergods har mycket snarlika fysiska egenskaper och samma användningsom- råden, och att de därför i allmänhet är utbytbara. Detta har bekräftats av att användarna av den produkt som är föremål för undersökning, till exempel de som distribu- erar gas eller installerar gasledningar, inte gör någon åtskillnad mellan rördelar av vitt aducergods och rördelar av svart aducergods. Dessutom omfattas såväl rördelar av vitt aducergods som rördelar av svart aducer- gods av den europeiska standarden EN 10242 och den internationella standarden ISO 49, i vilka anges de krav rörande utformning och egenskaper som gäller för de aducerade rördelar som är föremål för undersökningen. som Vad särskilt gäller kvaliteten på det material används tillåts såväl vitt aducergods som svart aducer- gods. (16) Med hänsyn till detta konstateras preliminärt att de rördelar av vitt aducergods som tillverkas och säljs av vissa tillverkare i gemenskapen bör betraktas som lika- dana produkter som de rördelar av svart aducergods som tillverkas och exporteras till gemenskapen av de berörda exporterande länderna. 2. 2. 2 Särskilda egenskaper hos de produkter som exporteras från Sydkorea (17) Vissa sydkoreanska exporterande tillverkare hävdade att deras produkter inte borde ingå i definitionen av den berörda produkten, eftersom deras produkter har särskilda tekniska egenskaper. Dessa aducerade rördelar har koniska utvändiga gängor och koniska invändiga gängor, i motsats till övriga importerade rördelar som har koniska utvändiga gängor och cylindriska invändiga gängor. (18) Av undersökningen har dock framgått att de sydkore- anska aducerade rördelarna, bortsett från de nämnda tekniska egenskaperna, har samma fysiska och tekniska egenskaper som de andra importerade aducerade rörde- larna. Dessutom har, vad gäller deras användning, under- sökningen visat att de sydkoreanska aducerade rörde- larna används på samma sätt som de aducerade rördelar som importeras från de andra berörda länderna. I en medlemsstat där båda typer används har dessa konstate- rats vara utbytbara. I praktiken kan och brukar använ- dare fritt välja att använda den ena eller den andra typen. Det är bara av historiska skäl som typen med utvändiga och invändiga koniska gängor ännu är den som föredras i den medlemsstat som avses ovan. Dessutom omfattas båda typer av den europeiska standarden EN 10242 i vilken anges de krav beträffande utformning och egen- skaper som gäller för aducerade rördelar som är avsedda för sammanfogning av delar som är gängade i enlighet med ISO 7-1, storlek 1/8 till 6. (19) Därför konstateras preliminärt att de aducerade rördelar som tillverkas av de exporterande tillverkarna i Sydkorea och exporteras identiska eller till gemenskapen är jämförbara med andra importerade aducerade rördelar. (20) (21) (22) (23) 3. DUMPNING A. LÄNDER MED MARKNADSEKONOMI 3. 1 Allmänt om metod 3. 1. 1 Normalvärde Vid fastställandet av normalvärdet undersökte kommis- sionen först, för varje exporterande tillverkare, huruvida deras totala försäljning på hemmamarknaden av aduce- rade rördelar var representativ i förhållande till den totala exportförsäljningen till gemenskapen av den berörda produkten. I enlighet med artikel 2. 2 i grundför- ordningen ansågs en exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden av den berörda produkten vara representativ när den totala inhemska försäljningsvo- lymen utgjorde minst 5 % av den totala försäljningsvo- lymen för exporten till gemenskapen. Kommissionen identifierade därefter de typer av aduce- rade rördelar som såldes på hemmamarknaden av de företag vilkas försäljning på hemmamarknaden var representativ och var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen. Generellt ansågs typer av samma storlek, form, ytbe- handling och gjutjärnskvalitet vara jämförbara. För varje typ som de exporterande tillverkarna sålde på sina hemmamarknader och som konstaterades vara direkt jämförbara med de typer som såldes på export till försäljningen på gemenskapen fastställdes huruvida hemmamarknaden var representativ enligt Försäljningen på artikel 2. 2 i grundförordningen. hemmamarknaden av en viss typ ansåg tillräckligt repre- sentativ när den totala försäljningen på hemmamark- naden av den produkttypen under undersökningspe- rioden motsvarade minst 5 % av den totala exportförsälj- ningen av aducerade rördelar av jämförbar typ till gemenskapen. tillräckligt Kommissionen undersökte också huruvida försäljningen på hemmamarknaden av varje produkttyp kunde anses ha skett vid normal handel genom att fastställa andelen lönsam försäljning till oberoende köpare av produkt- typen i fråga. I de fall som den volym av försäljningen av aducerade rördelar som såldes till ett nettopris som motsvarade eller översteg den beräknade produktions- kostnaden (nedan också kallat lönsam försäljning) utgjorde minst 80 % av den totala försäljningsvolymen och det vägda genomsnittliga priset för produkttypen inte understeg produktionskostnaden grundades normal- värdet på det faktiska priset vid försäljning på hemma- marknaden, beräknat som det vägda genomsnittet av priserna vid all inhemsk försäljning under undersök- ningsperioden, oavsett om all denna försäljning varit lönsam eller inte. I de fall där volymen lönsam försälj- ning av aducerade rördelar motsvarade mindre än 80 % men minst 10 % av den totala försäljningsvolymen grun- dades normalvärdet på det faktiska priset på hemma- marknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen. L 55/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 (24) I de fall där den lönsamma försäljningen av en viss typ av aducerade rördelar motsvarade mindre än 10 % av den totala försäljningsvolymen ansågs denna typ inte ha sålts i tillräcklig mängd för att priset på hemmamark- naden skulle kunna utgöra en lämplig grund för fast- ställande av normalvärdet. (29) (25) När priserna på hemmamarknaden för användas en viss produkttyp som såldes av en exporterande tillverkare inte kunde föredrog kommissionen att använda konstruerade normalvärden, hellre än priserna på hemmamarknaden för andra liknande typer eller andra exporterande tillverkares priser på hemmamark- naden. På grund av antalet olika typer och de många faktorer (såsom kvalitetskontroll, materialkvalitet, vikt m. m. ) som påverkar priserna på hemmamarknaden skulle användandet av andra exporterande tillverkares priser på hemmamarknaden i detta fall förutsatt en mängd justeringar, varav de flesta skulle ha baserats på uppskattningar. Därför bedömde kommissionen att det konstruerade värdet för varje exporterande tillverkare utgjorde fastställande av normalvärdet. en lämpligare grund för (26) Följaktligen konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2. 3 i grundförordningen genom att kommis- sionen till produktionskostnaderna för de exporterade produkttyperna, som vid behov justerades, lade ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskost- nader samt andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. För att göra detta undersökte kommis- sionen om uppgifterna om försäljnings- och administra- tionskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna samt vinsten för var och en av de exporterande tillver- karna på hemmamarknaden var tillförlitliga. (27) De faktiska försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna på hemmamark- naden bedömdes som tillförlitliga när det berörda företa- gets försäljning på hemmamarknaden ansågs represen- tativ i förhållande till volymen av exportförsäljningen till gemenskapen. Vinstmarginalen för hemmamarknaden fastställdes på grundval av försäljning på hemmamark- naden vid normal handel, dvs. när denna försäljning till som motsvarade eller oberoende köpare till priser översteg produktionskostnaderna utgjorde minst 10 % av den totala volymen av det berörda företagets försälj- ning av den berörda produkten på hemmamarknaden. När så inte var fallet användes en vägd genomsnittlig vinstmarginal för de andra företagen med tillräcklig försäljning vid normal handel i det berörda landet. 3. 1. 2 Exportpris I de fall då exportförsäljningen gick till en närstående importör konstruerades exportpriset i enlighet med artikel 2. 9 i grundförordningen, dvs. på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare. För fastställelse av ett tillförlitligt exportpris gjordes i dessa fall justeringar för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen samt för vinst. På grundval av uppgifter från samarbetsvilliga oberoende importörer fastställdes denna vinst till cirka 7 %. 3. 1. 3 Jämförelse (30) För att åstadkomma en rättvis jämförelse mellan normal- värdet och exportpriset gjorde kommissionen i enlighet med artikel 2. 10 i grundförordningen justeringar för olikheter som påverkar prisernas jämförbarhet. 3. 1. 4 Dumpningsmarginal för de företag som omfattas av undersökningen (31) I enlighet med artikel 2. 11 i grundförordningen jämfördes för varje exporterande tillverkare det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset. (32) (33) (34) 3. 1. 5 Övrig dumpningsmarginal I enlighet med artikel 18 i grundförordningen fast- ställdes en övrig dumpningsmarginal för övriga företag på grundval av tillgängliga uppgifter. För att säkerställa att eventuella åtgärder verkligen skulle bli effektiva beslöt kommissionen att, för de samarbets- villiga länder vars uppgifter låg nära Eurostats uppgifter och för vilka det alltså inte fanns anledning att miss- tänka att någon exporterande tillverkare inte varit samarbetsvillig vid undersökningen, fastställa den övriga dumpningsmarginalen till den högsta dumpningsmar- ginal som konstaterats för ett samarbetsvilligt företag. För länderna med en låg grad av samarbetsvilja användes uppgifterna från det samarbetsvilliga företag som hade den högsta dumpningsmarginalen. Den övriga dump- ningsmarginalen fastställdes på grundval av den vägda genomsnittliga marginalen för de dumpade produkttyper som exporterades i representativa kvantiteter. Denna metod ansågs nödvändig också för att inte premiera bristande samarbetsvilja och eftersom det inte fanns några tecken på att någon icke samarbetsvillig part skulle ha ägnat sig åt mindre omfattande dumpning. 3. 2 Brasilien (35) Ett företag besvarade frågeformuläret för exporterande tillverkare. Ett företag i gemenskapen som var när- stående denna exporterande tillverkare besvarade också frågeformuläret för närstående köpare. (28) I alla de fall där aducerade rördelar exporterades till oberoende köpare i gemenskapen fastställdes export- priset i enlighet med artikel 2. 8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. 3. 2. 1 Normalvärde (36) Vid fastställandet av normalvärdet för produkter med ursprung i Brasilien använde kommissionen de förfa- randen och metoder som beskrivits under 3. 1. 1. 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 55/7 (37) (38) (39) (40) (41) I svaret på frågeformuläret använde företaget produk- tionskostnaden för de sålda enheterna som grund för att fördela försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna på hemmamarknaden på de olika typerna av den berörda produkten, trots att inget sådant system användes internt för kostnadsfördel- ningen. Kommissionen bedömde därför att fördelnings- metoden borde ändras så att kostnaderna fördelades på grundval av omsättningen, i enlighet med artikel 2. 5 i grundförordningen. För ungefär hälften av de produkttyper som såldes på export till gemenskapen fastställdes normalvärdena på grundval av priserna på hemmamarknaden för jämför- bara typer i enlighet med artikel 2. 2 i grundförord- ningen. För alla andra typer av den berörda produkten som såldes på export till gemenskapen beräknades normal- värdet i enlighet med artikel 2. 3 i grundförordningen. De uppgifter om försäljnings- och administrationskost- nader, andra allmänna kostnader som användes var de som fastställts för den exporterande tillverkaren i fråga. samt vinst 3. 2. 2 Exportpris Vid bedömningen av exportpriset för produkter från Brasilien använde kommissionen de förfaranden och metoder som beskrivs under 3. 1. 2 ovan. Exporten gick till både oberoende och närstående företag. Kommissionen uteslöt den försäljning på export till gemenskapen som gick genom det närstående före- taget i gemenskapen från dumpningsberäkningarna, eftersom denna försäljning motsvarade en försumbar del av den kvantitet som den brasilianske exporterande till- verkaren exporterade och därför inte kunde ha påverkat slutsatserna annat än i obetydlig omfattning. (42) All övrig export gick till oberoende importörer i gemen- skapen. Exportpriset fastställdes följaktligen i enlighet med artikel 2. 8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas. 3. 2. 3 Jämförelse (43) I de fall där så har varit möjligt och berättigat har kommissionen medgivit justeringar för olikheter vad gäller indirekta skatter, handelsled, transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kost- nader, kredit, provisioner och kostnader efter försälj- ningen. (44) Den exporterande tillverkaren begärde en justering av normalvärdet och exportpriset för olikheter avseende förpackningskostnader. Företaget kunde dock inte lägga fram någon bevisning för sådana olikheter, varför kommissionen inte kunde bevilja justeringen. (45) Den exporterande tillverkaren begärde justeringar av normalvärdet och exportpriset för marknadsföringskost- nader. Vid granskningen kunde kommissionen inte med en rimlig grad av tillförlitlighet avgöra om de angivna kostnadsbeloppen var riktiga. Dessutom kunde inte före- taget visa att dess kostnader påverkade prisernas jämför- barhet. Kommissionen beslöt därför att inte göra en justering för marknadsföringskostnader. (46) (47) Företaget begärde också justering av normalvärdet för olikheter avseende kostnaderna för finansiering av lager- hållning. Det konstaterades dock att lagerhållningen för hemmamarknaden och för export antingen inte klart kunde fastställas eller att de perioder under vilka produkter för hemmamarknaden respektive produkter för gemenskapsmarknaden hölls i lager i stort sett eller helt sammanföll. Den exporterande tillverkaren kunde dessutom inte visa att detta påverkade prisernas jämför- barhet. Följaktligen kunde justeringen inte medges. En justering av försäljningspriset på hemmamarknaden avseende återbetalning av vissa indirekta skatter begärdes också. Denna begäran grundades på en felaktig beräk- ning och var starkt överdriven. Den begärda justeringen har därför preliminärt minskats till 50 % av det begärda beloppet. Kommissionen kommer att undersöka denna fråga ytterligare för att fastställa beloppet för de indi- rekta skatter som faktiskt återbetalades på exportförsälj- ningen till gemenskapen och som samtidigt belastade den berörda produkten vid förbrukning i Brasilien. (48) Eftersom den exporterande tillverkaren använt sig av växelkurser som inte var förknippade med försäljnings- datumet har kommissionen räknat om exportpriset enligt de valutakurser som gällde vid fakturadatum i enlighet med artikel 2. 10 j i grundförordningen. (49) De justeringar som gjordes av det normalvärde som försäljningen på hemmamarknaden grundades på gjordes också av det normalvärde som beräknats i enlighet med artikel 2. 3 i grundförordningen. 3. 2. 4 Dumpningsmarginal (50) (51) enlighet med artikel 2. 11 i grundförordningen I jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje typ av den berörda produkten. Jämförelsen visade förekomsten av dumpning för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. Den prelimi- nära dumpningsmarginalen, uttryckt av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är följande: i procent Indùstria de Fundição Tupy Ltda: 26,1 %. L 55/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 (52) Eftersom samarbetsviljan var stor fastställdes den preli- minära dumpningsmarginalen för övriga företag till samma nivå som för det samarbetsvilliga företaget, dvs. 26,1 %. 3. 3 Tjeckien (53) Ett företag besvarade frågeformuläret för exporterande tillverkare. Detta svar innehöll uppgifter om ett när- stående inhemskt försäljning på hemmamarknaden. Ett företag i gemenskapen som var närstående denna exporterande tillverkare besvarade också frågeformuläret för närstående-importörer. försäljningsföretags 3. 3. 1 Normalvärde (54) Vid fastställandet av normalvärdet för produkter med ursprung i Tjeckien använde kommissionen de förfa- randen och metoder som beskrivs under punkt 3. 1. 1. (55) De försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader på hemmamarknaden som den exporterande tillverkaren uppgav omfattade belopp som inte rörde den berörda produkten eller som inte avsåg undersökningsperioden. De försäljnings- och administra- tionskostnader och andra allmänna kostnader som uppgivits korrigerades följaktligen. (56) De försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader på hemmamarknaden som uppgavs för det närstående inhemska försäljningsföretaget förde- lades på ett sådant sätt att resultatet inte på ett rimligt sätt återspeglade de kostnader som hörde samman med försäljningen av den berörda produkten. Kommissionen omfördelade därför försäljnings- och administrations- kostnaderna och de andra allmänna kostnaderna med beaktande av vilka kostnader som var att hänföra till de olika typer av produkter som sålts. (57) (58) (59) I avsaknad av något av hävd tillämpat system fördelades vid beräkningen av produktionskostnaden för varje produkttyp som såldes på hemmamarknaden det korri- gerade totalbeloppet för försäljnings- och administra- tionskostnader och andra allmänna kostnader på de olika produkttyperna på grundval av omsättningen i enlighet med artikel 2. 5 i grundförordningen. För omkring hälften av de produkttyper som såldes på export till gemenskapen fastställdes normalvärdena på grundval av försäljningspriserna på hemmamarknaden av jämförbara produkttyper i enlighet med artikel 2. 2 i grundförordningen. För alla andra typer av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen beräknades normalvärdet i enlighet med artikel 2. 3 i grundförordningen. Till grund för beräkningen låg de försäljnings- och administ- rationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vinst som fastställts för den berörda exporterande tillverkaren. (60) Det samarbetsvilliga företaget hade klassificerat ett antal exporterade produkttyper såsom identiska och lämnat en enda uppgift om produktionskostnad för dessa typer. Kommissionens undersökning visade att det i själva verket rörde sig om olika produkttyper med olika produktionskostnader. Produktionskostnaden för dessa olika typer användes sedan för att beräkna normalvärdet på det sätt som beskrivs ovan. 3. 3. 2 Exportpris (61) (62) Vid bedömningen av exportpriset för Tjeckien använde kommissionen de förfaranden och metoder som beskri- vits under punkt 3. 1. 2. Exporten gick till både oberoende och närstående från dumpningsberäk- företag. Kommissionen uteslöt ningarna den exportförsäljning till gemenskapen som gick från den närstående importören, eftersom denna försäljning motsvarade en försumbar del av den kvan- titet som den tjeckiske exporterande tillverkaren exporte- rade och därför inte kunde påverka slutsatserna i annat än obetydlig omfattning. (63) All övrig exportförsäljning gick till oberoende impor- törer i gemenskapen. Följaktligen fastställdes export- priset i enlighet med artikel 2. 8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas. 3. 3. 3 Jämförelse (64) I de fall där så har varit möjligt och berättigat har kommissionen medgivit justeringar för olikheter vad gäller handelsled, transport, kredit och provisioner. (65) Den exporterande tillverkaren och det närstående inhemska försäljningsföretaget begärde en justering av normalvärdet för en ytterligare hypotetisk kvantitetsra- batt som skulle beviljats på hemmamarknaden vid köp av mängder motsvarande dem som exporterades till köpare i gemenskapen. Det bör noteras att kommis- sionen redan beaktat olikheter avseende de sålda mäng- derna genom att från försäljningspriset avräkna rabatter och avdrag för sådana olikheter vilka uppgivits noggrant och som haft direkt samband med den försäljning som nu är föremål för undersökning. (66) Eftersom den exporterande tillverkaren använt sig av växelkurser som inte var förknippade med försäljnings- datumet har kommissionen räknat om omsättningen vid varje exportförsäljning enligt de valutakurser som gällde vid fakturadatum i enlighet med artikel 2. 10 j i grund- förordningen. (67) Justeringarna som gjordes av det normalvärde som grun- dades på försäljningen på hemmamarknaden gjordes också av det normalvärde som beräknats i enlighet med artikel 2. 3 i grundförordningen. 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 55/9 3. 3. 4 Dumpningsmarginal (77) (68) (69) enlighet med artikel 2. 11 i grundförordningen I jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkt som exporterades till gemenskapen med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje typ av den berörda produkten. Jämförelsen visade förekomst av dumpning för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. Den prelimi- nära dumpningsmarginalen, uttryckt av importpriset cif vid gemenskapens gräns, var följande: i procent Moravské Zelezárny as: 28,4 %. (70) Eftersom samarbetsviljan var stor fastställdes dump- ningsmarginalen för övriga företag till samma nivå som för det samarbetsvilliga företaget, dvs. 28. 4 %. En stor del av exportförsäljningen till gemenskapen gick till en närstående importör i gemenskapen. I detta fall konstruerade kommissionen exportpriset i enlighet med artikel 2. 9 i grundförordningen. Priserna för övriga exporttransaktioner fastställdes i enlighet med artikel 2. 8. 3. 4. 3 Jämförelse (78) Företaget begärde justeringar för transport och för kost- nader avseende olikheter i handelsled. Eftersom företaget inte lämnade någon förklaring eller tillförlitlig bevisning vid kontrollbesöket och svaret på frågeformuläret inte innehöll någon motivering för sådana justeringar kunde kommissionen inte medge de begärda justeringarna. 3. 4 Japan 3. 4. 4 Dumpningsmarginal (71) Ett företag besvarade frågeformuläret för exporterande tillverkare. Ett företag i gemenskapen som var när- stående denna exporterande tillverkare besvarade också frågeformuläret för närstående importörer. (72) (73) (74) (75) 3. 4. 1 Normalvärde Vid fastställandet av normalvärdet för produkter med ursprung i Japan använde kommissionen de förfaranden och metoder som beskrivs under punkt 3. 1. 1 utom i de fall då tillgängliga uppgifter användes i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Eftersom företaget inte lämnade uppgifter om produk- tionskostnaderna för vissa produkttyper och för att inte premiera bristande samarbetsvilja tillämpade kommis- sionen i enlighet med artikel 18 i grundförordningen på dessa produkttyper den dumpningsmarginal som fast- ställts för de hårdast dumpade produkttyper för vilka det förekom representativ försäljning. För vissa av de andra typerna fastställdes normalvärdet på grundval av priset på hemmamarknaden för jämför- bara typer i enlighet med artikel 2. 2 i grundförord- ningen. För alla andra typer av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen beräknades normalvärdet i enlighet med artikel 2. 3 i grundförordningen. Detta gjordes genom att företagets egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt dess vinstmarginal på hemmamarknaden lades till produktionskostnaden för de exporterade produktty- perna i enlighet med artikel 2. 6 i grundförordningen. (79) I enlighet med artikel 2. 11 i grundförordningen gjordes jämförelsen på grundval av ett vägt genomsnittligt normalvärde och ett vägt genomsnittligt exportpris. (80) Av jämförelsen framgick att dumpning förekom vad beträffar den samarbetsvillige exporterande tillverkaren. Den preliminära i procent av importpriset cif gemenskapens gräns, är följande: dumpningsmarginalen, uttryckt Hitachi Metals Ltd: 17,6 %. (81) Vid fastställandet av en preliminär dumpningsmarginal för övriga företag i Japan använde kommissionen den metod för länder med låg samarbetsnivå som beskrivs under punkt 3. 1. 5. Den sålunda beräknade dumpnings- marginalen för övriga företag är 28,3 %. 3. 5 Sydkorea (82) Ett företag besvarade frågeformuläret för exporterande tillverkare. 3. 5. 1 Normalvärde (83) Vid bedömningen av normalvärdet för produkter med ursprung i Sydkorea använde kommissionen de förfa- randen och metoder som beskrivs under punkt 3. 1. 1. (84) Med detta tillvägagångssätt var det möjligt att för omkring en fjärdedel fastställa normalvärdet på grundval av priset på hemmamark- naden för jämförbara typer. av produkttyperna 3. 4. 2 Exportpris (76) Vid bedömningen av exportpriset för produkter med ursprung i Japan använde kommissionen de förfaranden och metoder som beskrivs under punkt 3. 1. 2. (85) För alla andra typer av den berörda produkten som såldes av det samarbetsvilliga företaget för export till gemenskapen beräknades normalvärdet i enlighet med artikel 2. 3 i grundförordningen. (89) (90) (91) L 55/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 (86) Detta gjordes genom att företagets egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kost- nader samt dess vinstmarginal på hemmamarknaden lades till produktionskostnaden för de exporterade produkttyperna i enlighet med artikel 2. 6 i grundförord- ningen. 3. 5. 2 Exportpris (87) Vid bedömningen av exportpriset för produkter med ursprung i Sydkorea använde kommissionen de förfa- randen och metoder som beskrivs under punkt 3. 1. 2. (88) Det samarbetsvilliga företagets sammanlagda försäljning av den berörda produkten på gemenskapsmarknaden gick till oberoende köpare i gemenskapen. Exportpriset fastställdes följaktligen på grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas. 3. 6 Thailand (95) Tre företag besvarade frågeformuläret för exporterande tillverkare. (96) För ett av de thailändska företagen konstaterades att de tillhandahållna uppgifterna om försäljningsvolym och produktionskostnad för aducerade rördelar som såldes på hemmamarknaden innehöll allvarliga brister som gjorde det omöjligt att dra tillräckligt säkra slutsatser eller att beräkna en preliminär dumpningsmarginal. Kommissionen beslöt därför att delvis använda sig av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grund- förordningen. I avsaknad av bättre alternativ användes normalvärdena för de två andra exporterande tillver- karna när så var möjligt. För den exportförsäljning för vilken inget normalvärde fanns att tillgå användes dumpningsmarginalen för den transaktion som innebar störst dumpning, för att inte den bristfälliga samarbets- viljan skulle premieras. 3. 5. 3 Jämförelse Justeringar för olikheter avseende transport, försäkring, hanterings- och förpackningskostnader samt kredit har gjorts där så varit möjligt och berättigat. 3. 6. 1 Normalvärde Företaget begärde också justering för kreditkostnader rörande försäljning på hemmamarknaden. Dessa försälj- ningar skedde dock med användning av ett kreditkonto. Utan bevis för att kreditkostnaderna utgjorde en faktor som borde ha beaktats vid fastställandet av priserna kunde en justering för kreditkostnader inte göras i enlighet med artikel 2. 10 g i grundförordningen. (97) Vid bedömningen av normalvärdet för produkter med ursprung i Thailand använde kommissionen de förfa- randen och metoder som beskrivs under punkt 3. 1. 1, tillgängliga uppgifter med undantag för de fall där användes i enlighet med artikel 18. för dumpningsmarginalens fastställande Företaget begärde vidare justering för påstådda olikheter i handelsled för att beakta sådana kostnader vid försälj- ningen på hemmamarknaden som inte uppstod på exportmarknaden. Begäran avslogs eftersom försäljningen på båda marknaderna skedde i samma handelsled, nämligen till distributörer. Dessutom gavs inga bevis för att en sådan olikhet vad gäller försälj- ningskostnader skulle ha påverkat prisernas jämför- barhet. dock 3. 5. 4 Dumpningsmarginal (92) I enlighet med artikel 2. 11 i grundförordningen gjordes jämförelsen mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och ett vägt genomsnittligt exportpris. (93) Denna jämförelse visar på dumpning från det samarbe- tande företagets sida. Den preliminära dumpningsmargi- nalen, uttryckt i procent av importpriset cif gemen- skapens gräns, är följande: Yeong Hwa Metal Co. Ltd: 11,8 %. (94) Vid fastställandet av en preliminär dumpningsmarginal för övriga företag i Sydkorea använde kommissionen den metod för länder med låg samarbetsnivå som beskrivs under punkt 3. 1. 5. Den sålunda beräknade dumpningsmarginalen för övriga företag är 24,6 %. (98) Med detta tillvägagångssätt var det i vissa delar möjligt att fastställa ett normalvärde på grundval av priset på hemmamarknaden i för enlighet med artikel 2. 2 i grundförordningen. produkttyper jämförbara (99) För alla andra typer av den berörda produkten som såldes på export till gemenskapen av de två samarbets- villiga företag för vilka en dumpningsberäkning beräk- nades normalvärdet, i enlighet med artikel 2. 3 i grund- förordningen, på grundval av ett konstruerat värde. (100) Detta gjordes genom att företagets egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kost- nader samt dess vinstmarginal på hemmamarknaden lades till produktionskostnaden för de exporterade produkttyperna i enlighet med artikel 2. 6 i grundförord- ningen. 3. 6. 2 Exportpris (101) Vid bedömningen av exportpriset för produkter med ursprung i Thailand använde kommissionen de förfa- randen och metoder som beskrivs under punkt 3. 1. 2. 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 55/11 (102) De två företagens hela försäljning av aducerade rördelar på gemenskapsmarknaden gick till oberoende impor- törer i gemenskapen. Exportpriset fastställdes följaktligen på grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas. 3. 6. 3 Jämförelse (103) Justeringar för olikheter avseende kostnader för trans- port, förpackning, kredit och provisioner har gjorts där så varit möjligt och berättigat. (104) Ett av de samarbetsvilliga företagen begärde en justering importavgifter. Företaget visade inte sambandet för mellan betalad importtull och de så kallade åtgärderna för skattekompensation, avsedda att hjälpa exportörer. Begäran om justering avslogs följaktligen. (105) Ett av de samarbetsvilliga företagen begärde justering för olikheter i fysiska egenskaper. Denna begäran omfattade egentligen tre olika delar: i) en begäran om justering för olikheter i handelsled på den grund av att prisernas jämförbarhet påverkades av de skillnader som uppstår vid OEM-försäljning (original equipment manufacturer), ii) ett påstående om olikhet i fysiska egenskaper vad gäller muffarna (släta, med sickning eller med band) och iii) slutligen, en begäran om justering för olikhet vad gäller kvantiteter. Inget av dessa tre krav var dock styrkt. Vid kontrollbesöket konstaterades att det vid faststäl- landet av priset inte gjordes någon skillnad på olika typer av köpare och muffar eller olika kvantiteter. Det var tydligt att prisernas jämförbarhet inte påverkades av de tre påstådda olikheterna. Eftersom de påstådda olik- heterna inte kunde styrkas beviljades ingen justering i detta hänseende. (106) Samma företag begärde en justering för kreditkostnader vid försäljning på hemmamarknaden. Som grund för begäran låg användningen av ett kreditkonto, utan bevis för att det förelåg ett avtal mellan leverantör och köpare av produkten vid försäljningstillfället. Denna begäran avslogs på grund av att en justering enligt artikel 2. 10 g i grundförordningen endast kan beviljas för det antal som överenskommits vid försäljningstillfället, dagar eftersom endast en kostnad förknippad med det antal dagar som överenskommits vid försäljningen kan anses påverka prisernas jämförbarhet. (107) Ett av de samarbetsvilliga företagen begärde justering för valutaomräkning på grundval av en påstådd olikhet i växelkurserna mellan beställningsdatumet och det egent- liga fakturadatumet. Denna begäran avslogs i enlighet med artikel 2. 10 j i grundförordningen, eftersom den påstådda olikheten i växelkurserna inte kunde bekräftas med de uppgifter som erhållits under kontrollbesöket, inga varaktiga förändringar av växelkurserna förekom under undersökningsperioden och beställningen inte innebar bindande verkan. att köpeavtalet fullbordades utan saknade 3. 6. 4 Dumpningsmarginal (108) (109) I enlighet med artikel 2. 11 i grundförordningen gjordes jämförelsen på grundval av ett vägt genomsnittligt normalvärde och ett vägt genomsnittligt exportpris för alla företag. Jämförelsen visar dumpning från alla tillverkare som till fullo samarbetade med kommissionen. De provisoriska dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av import- priset cif gemenskapens gräns, är följande: (110) BIS Pipe Fitting Industry Company Ltd, Samutsakorn: 25,8 %. Siam Fittings Co. Ltd, Samutsakorn: 12,4 %. Thai Malleable Iron & Steel Co. Ltd, Bangkok: 25,8 %. (111) För de icke samarbetsvilliga företagen bedömdes den provisoriska dumpningsmarginalen på grundval av företag som hade den dumpningsmarginalen för det högsta dumpningsmarginalen. Uttryckt i procent av importpriset cif gemenskapens gräns är dumpningsmar- ginalen 25,8 %. 3. 7 Kroatien och Jugoslavien (112) Med hänsyn till att marknadsandelarna för importerade produkter med ursprung i Kroatien och Jugoslavien var minimala beslöt kommissionen preliminärt att inte import av den beräkna en dumpningsmarginal berörda produkten med ursprung i dessa länder. för B. LÄNDER UTAN MARKNADSEKONOMI 3. 8 Kina 3. 8. 1 Analys av marknadsekonomiska förhållanden (113) Tre kinesiska företag anhöll om att bedömas som företag verksamma under marknadsekonomiska förhål- landen i enlighet med artikel 2. 7 c i grundförordningen. (114) Det ena företagets begäran måste avvisas, eftersom före- taget i sin ansökan uppgav att dess bokföring inte varit föremål för revision. Företaget uppfyllde således inte de krav som anges i artikel 2. 7 c andra strecksatsen i grund- förordningen. Följaktligen ansågs också ett kontrollbesök vara onödigt. (115) Kommissionen alla inhämtade som bedömdes nödvändiga och undersökte alla uppgifter i ansökningarna om bedömning som företag verksamma under marknadsekonomiska förhållanden vid kontroll- besök hos de två återstående företagen. upplysningar L 55/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 (116) Vad gäller ett av dessa företag fastställde kommissionen att det förekom omfattande statliga ingripanden i form av skatteavdrag och i samband med fastställandet av arbetstagarnas löner. Vidare konstaterades att företaget inte hade en bestämd uppsättning räkenskaper och att dess produktionskostnader och ekonomiska situation var föremål för betydande snedvridning. (117) Vad gäller det andra företaget konstaterade kommis- sionen att dess räkenskaper inte var föremål för själv- ständig revision samt att de revisionsmetoder som användes inte överensstämde med internationella redo- visningsnormer. (118) Inget av de två återstående företag som ansökt om att betraktas som företag verksamma under marknadseko- nomiska förhållanden uppfyllde alltså kraven i artikel 2. 7 c i grundförordningen. Samtliga tre företag underrät- tades om att kommissionen måste avslå deras ansök- ningar. 3. 8. 2 Val av jämförbart land (119) I avsaknad av företag som kan betraktas som verk- samma under marknadsekonomiska förhållanden var det nödvändigt att jämföra de kinesiska exporterande tillver- karnas exportpriser med ett normalvärde, fastställt för ett lämpligt land med marknadsekonomi i enlighet med artikel 2. 7 a i grundförordningen. (120) Polen föreslogs av den klagande och av kommissionen i dess tillkännagivande om inledande av förfarandet. En polsk tillverkare visade sig vara samarbetsvillig och besvarade frågeformuläret. Detta svar visade sig dock vara bristfälligt i ett antal mycket viktiga hänseenden, särskilt beträffande försäljningen på hemmamarknaden och produktionskostnaderna. Kommissionen ansåg det därför inte lämpligt att använda Polen som jämförbart land vid denna undersökning. (121) Trots kommissionens ansträngningar visade det sig att ingen annan tillverkare i något av de länder som inte berördes av denna undersökning vara beredd att samar- beta. På grund av denna brist på samarbetsvilja hade kommissionen ingen annan möjlighet än att välja ett land som omfattades av klagomålet. (122) Med hänsyn till volymen av de thailändska tillverkarnas försäljning på hemmamarknaden jämförd med importen till gemenskapen från Kina och förekomsten av flera inhemska tillverkare av produkten vilket gjorde att vinst- nivåerna för denna typ av produkt var rimliga beslöt kommissionen slutligen att Thailand var det lämpligaste tredje landet med marknadsekonomi för fastställande av normalvärde i enlighet med artikel 2. 7 i grundförord- ningen. 3. 8. 3 Individuell behandling (123) De tre samarbetsvilliga företagen begärde alla individuell behandling. (124) I enlighet med artikel 9. 5 i grundförordningen har gemenskapen för praxis att beräkna en enda, landsom- fattande, tull för länder som inte är marknadsekonomier, utom i de fall då företagen kan visa en sådan grad av rättsligt och faktiskt oberoende att risken för kring- gående av den landsomfattande tullen undanröjs. Av denna anledning infogades detaljerade frågor i det formulär för anhållan om behandling som företag verk- samma under marknadsekonomiska förhållanden som skickades ut när förfarandet inleddes. (125) För ett av företagen tycktes det vid genomgång av de uppgifter som lämnats i samband med ansökan om individuell behandling framgå företaget kunde komma i fråga för sådan individuell behandling. Dock var företagets svar på frågeformuläret bristfälligt i viktiga delar, särskilt vad gäller uppgifterna om exportförsälj- ningen. Kommissionen har preliminärt beslutat att detta företag inte skall ges individuell behandling. Frågan kommer dock att prövas ytterligare fram till det slutgil- tiga skedet av undersökningen. att (126) Vad gäller de två andra samarbetsvilliga företagen förekom det tydligt statligt ingripande i fastställandet av priserna och kvantiteterna vid exporten. (127) Följaktligen kunde inte något av de tre företagen beviljas individuell behandling. 3. 8. 4 Normalvärde (128) Normalvärdet för de kinesiska exporterande tillverkarna beräknades på grundval av de normalvärden som fast- ställts för de samarbetsvilliga thailändska företagen genom den metod som beskrivs under punkt 3. 1. 1. Vid denna beräkning användes uppgifterna rörande de produkttyper som sålts på den inhemska thailändska marknaden och som befunnits jämförbara med de kine- siska produkttyper som exporterades till gemenskapen. 3. 8. 5 Exportpris (129) Vid bedömningen av exportpriset för produkter med ursprung i Kina använde kommissionen de förfaranden och metoder som beskrivs under punkt 3. 1. 2. För de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna fastställdes exportpriset på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas. För exporten från icke samarbetsvilliga parter användes tillgängliga uppgifter från Eurostat. 3. 8. 6 Jämförelse (130) I tillämpliga fall justerades exportpriset med beaktande av olikheter avseende transport, försäkring, hanterings- kostnader och förpackning. (131) De justeringar rörande normalvärdet som gjorts för de thailändska exporterande tillverkarna och som var rele- vanta också för de exporterande tillverkarnas export gjorde också för Kina. 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 55/13 3. 8. 7 Dumpningsmarginal (132) Den preliminära dumpningsmarginalen för Kina, i procent av importpriset cif gemenskapens uttryckt gräns, är 49,4 %. 4. SKADA 4. 1 Gemenskapsindustrin (133) De klagande sammanlagda gemenskapstillverkarnas produktion utgör 100 % av produktionen i gemen- skapen av aducerade rördelar och utgör således gemen- skapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4. 1 och 5. 4 i grundförordningen. (134) En berörd part gjorde gällande att en viss tillverkare inte borde anses tillhöra gemenskapsindustrin, eftersom han importerade produkten i fråga från ett av de berörda länderna, nämligen Kina. Inget stöd gavs dock för detta påstående, som inte heller har bekräftats av undersök- ningen. Vidare gjorde en del berörda parter gällande att vissa gemenskapstillverkare importerade den berörda produkten från andra tredje länder. Av undersökningen har framgått att en tillverkare faktiskt ägnade sig åt sådan import. Denna import var dock minimal i förhål- lande till försäljningen på gemenskapsmarknaden av produkter tillverkade i gemenskapen. Detta företag var alltså fortfarande en gemenskapstillverkare om man ser till dess huvudsakliga verksamhet. Beträffande de andra företagen har påståendena inte bekräftats. (135) Dessa påståenden har därför avvisats. 4. 2 Förbrukningen i gemenskapen (136) Den synliga förbrukningen i gemenskapen har fastställts på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapens marknad plus volymen av importen av aducerade rördelar från de berörda länderna och från varje annat tredje land som veterligen tillverkar den berörda produkten och exporterar den till gemenskapen. Den sålunda beräknade förbrukningen minskade med cirka 6 % mellan 1995 och undersökningsperioden, från cirka 65 000 ton till cirka 61 000 ton, och nådde sin lägsta nivå 1996, ett år då hela sektorn led av svåra marknadsförhållanden. (138) Vad gäller Kroatien och Jugoslavien konstaterade kommissionen preliminärt att volymen av importen med ursprung i dessa länder under undersökningsperioden motsvarade 0,4 % respektive 0,3 % av den totala förbrukningen i gemenskapen. I enlighet med artikel 3. 4 i grundförordningen anses det preliminärt att dessa länder inte har bidragit till den skada som eventuellt har vållats gemenskapsindustrin och de utesluts därför från skadebedömningen. (139) Den brasilianske exporterande tillverkaren hävdade att exporten av aducerade rördelar från Brasilien inte borde bedömas sammanslagen med exporten från de andra berörda länderna med hänsyn till olikheterna i mark- nadsbeteende och exportpriser. Den tjeckiske exporte- rande tillverkaren gjorde också gällande att exporten från Tjeckien inte borde slås samman med exporten från de andra berörda länderna, eftersom Tjeckiens handels- mönster var olikt de andra ländernas. De thailändska exporterande tillverkarna hävdade också att exporten från Thailand inte borde bedömas sammanslagen med exporten från de andra berörda länderna med tanke på den minskande exportvolymen och deras förhållandevis högre exportpriser. De sydkoreanska exporterande till- verkarna hävdade slutligen att exporten från Sydkorea inte borde bedömas sammanslagen med exporten från de andra berörda länderna på grund av de särskilda tekniska egenskaperna hos de produkter som de expor- till Förenade kungariket. På denna punkt har terar kommissionen kommit följande preliminära slutsatser. fram till 4. 3. 1 Brasilien legat (140) Utvecklingen av importvolymen från Brasilien har inte varit stabil. Detsamma har gällt importen från vissa andra av de berörda länderna. Importen från Brasilien har alltid varit stor absolut sett, medan dess marknads- andel tämligen stabilt kring 7–8 % under hela undersökningsperioden. Priserna hade en instabil utveck- ling under skadeundersökningsperioden. Priserna ändå sjönk så gott som kontinuerligt mellan 1996 och skade- undersökningsperioden. Slutligen har ett avsevärt under- skridande av gemenskapsindustrins priser konstaterats vad gäller importen från Brasilien. Av dessa skäl har kommissionen preliminärt att bedöma exporten från Brasilien sammanslagen med exporten från de andra berörda länderna. funnit det lämpligt 4. 3 Sammanslagen bedömning av effekterna av den berörda importen 4. 3. 2 Tjeckien (137) Beträffande vissa av de berörda länderna har gjorts gällande att importen inte borde bedömas samman- slagen med annan import med hänsyn till bestämmel- serna i artikel 3. 4 i grundförordningen. I detta avseende har undersökningen visat följande. (141) Importen från Tjeckien ökade såväl absolut som relativt under skadeundersökningsperioden. Särskilt bör fram- hållas att importvolymen ökade med 123 % medan dess marknadsandel ökade med cirka 4 procentenheter från cirka 3 % till cirka 7 %. Priserna var tämligen stabila skadeundersökningsperioden och underskred under L 55/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 väsentligengemenskapsindustrins priser under undersök- ningsperioden. Av dessa skäl anser kommissionen att det är lämpligt att preliminärt bedöma importen från Tjeckien sammanslagen med importen från de övriga berörda länderna. för Kroatien och Jugoslavien, eftersom importen från dessa länder varit försumbar. 4. 4 Den berörda importens volym och marknads- andel 4. 3. 3 Thailand 4. 4. 1 Den berörda importens volym (142) För Thailands del har den allmänna utvecklingen av importvolymen inte avvikit från utvecklingen för vissa andra berörda länder som också haft en instabil utveck- ling. Priserna ökade mellan 1995 och undersökningspe- rioden. Kommissionen har dock konstaterat att gemen- skapsindustrins priser underskreds i betydande utsträck- ning. Av dessa skäl anser kommissionen att det är lämp- ligt att preliminärt bedöma importen från Thailand sammanslagen med importen från de andra berörda länderna. (145) Enligt uppgifter från Eurostat och de svar på frågeformu- lären som mottagits från de samarbetsvilliga exporte- rande tillverkarna ökade volymen av importen av aduce- rade rördelar med ursprung i de berörda länderna med cirka 32 % mellan 1995 och undersökningsperioden, från cirka 13 100 ton till cirka 17 500 ton. Särskilt bör märkas att importen från de berörda länderna, efter en nedgång mellan 1995 och 1996 som skedde samtidigt med minskningen av förbrukningen i gemenskapen det året, ökade kontinuerligt. Mellan 1996 och undersök- ningsperioden ökade importvolymen med omkring 45 % från cirka 12 000 ton till cirka 17 500 ton. 4. 3. 4 Sydkorea 4. 4. 2 Marknadsandel (143) Vad gäller Sydkoreas begäran att importen från det landet inte skall bedömas sammanslagen med annan import eftersom de produkter som tillverkas av den sydkoreanska industrin och exporteras till gemenskapen (nämligen till en medlemsstat) har särskilda tekniska egenskaper hänvisar kommissionen till slutsatserna om den likadana produkten ovan. Eftersom de aducerade rördelar som tillverkas av de sydkoreanska exporterande tillverkarna och säljs på sagda medlemsstats marknad befunnits vara likadana som de aducerade rördelar som tillverkas i denna medlemsstaat och resten av gemen- skapen gör kommissionen den preliminära bedöm- ningen att det är lämpligt att bedöma importen från Sydkorea sammanslagen med importen från de andra berörda länderna. importen inte (144) Sammanfattningsvis har undersökningen visat att det finns ett antal olikheter mellan importen från de olika länderna vad gäller nivå, utveckling och priser. Dock är förutsättningarna för sammanslagen bedömning enligt artikel 3. 4 i grundförordningen uppfyllda, eftersom dumpningsmarginalen ligger över miniminivå och omfattningen av är den berörda försumbar. Vad gäller konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna och den likadana produkten jämförbara från gemenskapen befanns dessa eftersom all berörd import under undersöknings- perioden skett i betydande mängder, erhållit betydande marknadsandelar och skett till priser som under samma period starkt underskridit gemenskapsindustrins priser. Dessutom har det konstaterats att produkten från gemenskapen och produkterna från de andra berörda länderna har gemensamma eller liknande distributions- kanaler. Följaktligen gör kommissionen bedömningen att det är lämpligt att preliminärt bedöma importen från de olika länderna sammanslagen, dock med undantag vara (146) Marknadsandelen för import från de berörda länderna ökade kontinulerligt mellan 1995 och undersöknings- perioden, från cirka 20 % till cirka 29 %. 4. 5 Priserna på den berörda importen 4. 5. 1 Prisutveckling (147) Det vägda genomsnittliga priset på importen från de berörda länderna minskade med cirka 5 % mellan 1995 och undersökningsperioden från 1,88 till 1,78 ecu/kilo- gram. Priserna ökade markant mellan 1995 och 1996, i linje med den allmänna prisökningen på marknaden som omfattade också gemenskapsindustrin och andra länder utanför unionen. Därpå följde mellan 1996 och undersökningsperioden en mycket stark prisminskning på 10 %, från 1,96 till 1,78 ecu/kilogram. 4. 5. 2 Prisunderskridande (148) Kommissionen undersökte vidare om de exporterande tillverkarna i de berörda länderna underskred gemen- skapsindustrins priser under undersökningsperioden. I detta syfte har de exporterande tillverkarnas priser juste- rats till nivån cif och tull betald, medan gemenskapstill- verkarnas priser på aducerade rördelar justerats till nivån från fabrik. Det konstaterades att gemenskapsindustrin och de exporterande tillverkarna i de berörda länderna i allmänhet sålde till samma kategorier av köpare, till exempel handlare och distributörer, och ibland också till samma företag. Dessa kategorier av köpare var också importörer. 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 55/15 (149) För varje typ av rördel av aducerade rördelar enligt definitionen i skäl 10 har gemenskapstillverkarnas vägda genomsnittliga pris fritt fabrik jämförts med de vägda genomsnittliga exportpriserna för varje berörd exporte- rande tillverkare. De på detta sätt fastställda underskrid- andemarginalerna för de olika länderna är långt över 20 %, uttryckt i procent av gemenskapsindustrins priser. 4. 6 Gemenskapsindustrins situation 4. 6. 1 Tillverkning (150) Gemenskapsindustrins tillverkning av aducerade rördelar minskade med cirka 10 % mellan 1995 och undersök- ningsperioden, från cirka 54 600 ton till cirka 49 300 ton. Minskningen av tillverkningen var särskilt stark från 1995 till 1996 av huvudsakligen två orsaker: en fabrik i Tyskland som tillverkade aducerade rördelar lades ned och förbrukningen på gemenskapsmarknaden minskade. Gemenskapsindustrin ökade sin tillverkning med cirka 6 % mellan 1996 och undersökningsperioden i ett försök att minska sina fasta kostnader. Detta ledde dock till större lager i stället för ökad försäljning, trots att förbrukningen i gemenskapen åter ökade från och med 1996. 4. 6. 2 Tillverkningskapacitet (151) Gemenskapsindustrins tillverkningskapacitet minskade med 14 % mellan 1995 och undersökningsperioden, från 85 000 ton till 73 000 ton. Denna utveckling bör ses mot bakgrund av att en tillverkningsanläggning i som Tyskland upphörde med verksamheten 1996, nämnts ovan. 4. 6. 3 Kapacitetsutnyttjande (152) Kapacitetsutnyttjandet ökade från 64 % 1995 till 67 % under undersökningsperioden. 4. 6. 4 Försäljningsvolym (153) Gemenskapsindustrins försäljningsvolym minskade från cirka 45 500 ton 1995 till cirka 37 700 ton under undersökningsperioden, dvs. med cirka 17 %. Det bör framhållas att gemenskapsindustrins försäljning mins- kade under en period då marknaden minskade medan de berörda länderna lyckades öka sin försäljningsvolym med cirka 32 %. 4. 6. 5 Marknadsandel (154) Gemenskapsindustrins andel av gemenskapens marknad minskade från 70 % 1995 till cirka 62 % under under- sökningsperioden, dvs. med omkring åtta procenten- heter. Denna nedåtgående trend började efter 1996, det år som gemenskapsindustrins marknadsandelar nådde en topp på cirka 71 %. 4. 6. 6 Försäljningspriser (155) Undersökningen har visat att gemenskapstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser ökade från 3,60 ecu/ kilogram 1995 till 3,88 ecu/kilogram under undersök- ningsperioden, dvs. en ökning med cirka 8 %. Ökningen skedde i två faser, en mellan 1995 och 1996 och den andra mellan 1997 och 1998. Under den första fasen ökade priserna för alla ekonomiska aktörer på mark- naden (gemenskapsindustrin, de berörda länderna och andra tredje länder), men under den andra fasen berörde ökningen bara gemenskapsindustrin och de andra länderna utanför gemenskapen. De berörda länderna följde en motsatt utveckling och deras försäljningspriser minskade med cirka 5 % under den nämnda perioden 1997–1998. 4. 6. 7 Lager (156) Gemenskapsindustrins utgående lager ökade från cirka 16 300 ton 1995 till cirka 17 400 ton under undersök- ningsperioden, dvs. med cirka 6 %. Ökningen av lagervo- lymen var särskilt markant linje med ökningen av gemenskapsindustrins tillverkning och de minskande försäljningsvolymerna. från 1996, i 4. 6. 8 Lönsamhet negativa (157) Gemenskapsindustrins lönsamhet, uttryckt i procent av nettoförsäljningen, minskade med 2,3 procentenheter mellan 1996 och undersökningsperioden, från 1,4 % till – 0,9 %. Med utgångspunkt från 1995 gick lönsamheten från – 2,2 % till – 0,9 %. Lönsamheten under 1995 och den för gemenskapsindustrin återspeglar de kostnader som är förknippade med den ovan nämnda fabriksnedläggning som ägde rum 1995. Dessutom markerades 1995 av ansträngningar för omstrukturering, särskilt från två till- verkares rationalisera produktionen och av de investeringar som krävdes för att genomföra gemenskapens miljölagstiftning. sida, med målsättningen att lönsamhetsnivån genomsnittliga 4. 6. 9 Sysselsättning (158) Sysselsättningen i gemenskapsindustrin minskade från 2 532 anställda 1995 till 2 370 anställda under under- sökningsperioden, en minskning med cirka 6 %. Denna minskning bör ses mot bakgrund av gemenskapsindust- rins försök att omstrukturera sin verksamhet och minska sina kostnader. Undersökningen har dock visat att till- verkningen av aducerade rördelar är mycket arbetsin- tensiv. L 55/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 4. 6. 10 Investeringar (159) Gemenskapsindustrin minskade sina investeringar från cirka 20,4 miljoner ecu 1995 till cirka 17 miljoner ecu under undersökningsperioden vilket innebär en minsk- ning med cirka 16 %. Inom denna period finns dock viktiga skillnader. Mellan 1998 och undersökningspe- rioden ökade till exempel investeringarna från 12,7 miljoner ecu till 17 miljoner ecu. Det bör noteras att investeringsnivån är ganska hög under hela skadeunder- sökningsperioden, särskilt under 1995, vilket samman- faller med de omstruktureringsåtgärder som gjordes det året och som nämnts ovan. Detta visar att gemenskaps- industrin ännu är livskraftig och inte är beredd att ge upp sitt produktionssegment, i synnerhet som dessa investeringar främst syftade till att rationalisera tillverk- ningsprocessen. 4. 7 Slutsats om skada (160) Undersökningen av de ovan nämnda skadefaktorerna visar att gemenskapsindustrins situation försämrats. Gemenskapsindustrin har särskilt upplevt en minskning av tillverkningen, tillverkningskapaciteten, försäljningen och marknadsandelen. Dessutom har gemenskapsin- dustrin drabbats av en betydande förlust av arbetstill- fällen och av minskade investeringar liksom av större lager. Det ökade kapacitetsutnyttjandet berodde på den minskade tillverkningskapaciteten. (161) Kommissionen att konstaterar gemenskapsindustrin vållats väsentlig skada i den mening som avses i artikel 4. 1 i grundförordningen. preliminärt därför från gemenskapsindustrins marknadsandel minskade 70 % till cirka 62 %. Minskningen av gemenskapsindu- strins marknadsandel var nästan symmetrisk med ökningen av marknadsandelen för importen från de berörda länderna, i synnerhet från och med 1996. (164) Dessutom konstaterades betydande prisunderskridande- marginaler vad gäller priserna på den dumpade importen. Marknaden för aducerade rördelar är mycket priskänslig och de samarbetsvilliga importörerna och användarna har bekräftat att prisnivån är den avgörande faktorn vid användarnas produktval. inverkan importen betydande (165) Under dessa förhållanden hade prispressen från den berörda på en gemenskapsindustrins försäljningsvolym och marknads- andel. Eftersom gemenskapsindustrin inte kunde följa den nedåtgående prisutvecklingen för den berörda importen minskade dess försäljningsvolym avsevärt samtidigt som den led finansiella förluster. De betydligt mindre försäljningsvolymerna påverkade också tillverk- ningsnivån och lagervolymen, vilket ledde till en ökning av de fasta kostnaderna. Detta fick i sin tur negativa följder för gemenskapsindustrins lönsamhet generellt. 5. 2 Verkan av andra faktorer (166) Kommissionen undersökte också om andra faktorer än den dumpade importen från de berörda länderna kan ha vållat eller bidragit till den skada som gemenskapsin- dustrin lidit. 5. ORSAKSSAMBAND 5. 2. 1 Import från tredje land (162) För att inte tillskriva den dumpade importen skada som eventuellt vållats av andra faktorer undersökte kommis- sionen i enlighet med artikel 3. 6 och 3. 7 i grundförord- ningen om den väsentliga skada som vållats gemen- skapsindustrin hade av den dumpade förorsakats importen och om andra faktorer kan ha vållat eller bidragit till skadan. 5. 1 Verkan av den dumpade importen (163) Kommissionen att konstaterade utvecklingen av importen från de berörda exporterande länderna och sammanföll med ökningen av dess marknadsandel försämringen av gemenskapsindustrins situation. Samti- digt som förbrukningen i gemenskapen minskade med cirka 6 % ökade den berörda importens marknadsandel med cirka 9 procentenheter, från cirka 20 % under 1995 till cirka 29 % under undersökningsperioden medan (167) Vissa berörda parter hävdade, på grundval av uppgifter från Eurostat, att den skada som eventuellt drabbat gemenskapsindustrin vållats av import från tredje länder som inte omfattades av detta förfarande, i synnerhet Turkiet, Bulgarien och Polen. (168) Enligt dessa uppgifter minskade volymen av importen av aducerade rördelar från alla andra tredje länder från cirka 6 200 ton under 1995 till cirka 5 300 ton under under- sökningsperioden, dvs. med cirka 14 %, medan mark- nadsandelarna under perioden förblev relativt stabila med en svagt nedåtgående utveckling, från cirka 10 % 1995 till cirka 9 % under undersökningsperioden. Enligt uppgifter från Eurostat ökade de vägda genomsnittliga priserna på importen från andra tredje länder från 1,93 ecu/kilogram till 2,22 ecu/kilogram. Det bör noteras att dessa priser var betydligt högre än de vägda genomsnitt- liga priserna för exporten från de berörda länderna under hela skadeundersökningsperioden. 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 55/17 (169) Vid undersökning av importen från enskilda länder framgår först att importen från Turkiet låg stabilt på närmast försumbar nivå under hela skadeundersöknings- perioden. Importens volym var 553 ton 1995 och 632 ton under undersökningsperioden, medan marknadsan- delen låg stabilt på cirka 1 % under hela skadeundersök- ningsperioden. Enhetspriset var enligt Eurostat högre än för den berörda importen under hela skadeundersök- ningsperioden. (170) För Bulgarien ökade importen båda absolut och relativt: mellan 1995 och undersökningsperioden ökade import- volymen från 43 ton till 1 109 ton och marknadsan- delen från 0,1 % till 1,8 % (marknadsandelen förblev alltså förhållandevis liten). Enhetspriset ökade under skadeundersökningsperioden och var under undersök- ningsperioden högre genomsnittliga än de priserna på de exporterade produkterna från de berörda länderna. vägda (171) Vad gäller importen från Polen förblev dess marknads- andel förhållandevis stabil under skadeundersöknings- perioden på omkring 4–5 %, men ökade dock i absoluta termer från cirka 2 500 ton 1995 till cirka 3 000 ton under undersökningsperioden. Enhetspriset var dock under undersökningsperioden betydligt högre än de vägda genomsnittliga priserna för importen från de berörda länderna. gemenskapsindustrin förorsakats (172) Vidare hävdade vissa berörda parter på grundval av uppgifter från Eurostat att den skada som eventuellt av vållats importen av aducerade rördelar från Förenta staterna. Undersökningen har dock visat att importen från Förenta staterna består av andra produkter än den berörda produkten, varför kommissionen konstaterar att importen från Förenta staterna inte kan ha vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. främst som kan ha vållat gemenskapsindustrin skada var den minskade verksamheten inom byggnadsindustrin och den därav följande minskade förbrukningen av den berörda produkten i gemenskapen. På denna punkt har undersökningen visat att aducerade rördelar stor utsträckning verkligen ersatts av rördelar av andra mate- rial, till exempel koppar och plast, under åttiotalet. Denna utveckling har sedermera avtagit och använd- ningen av aducerade rördelar har varit stabil, särskilt vad gäller de användningsområden inom vilka det ställs särskilda krav på hållbarhet, motståndsförmåga och längd. i (176) Dessa allmänna undersökningsresultat stöds av den utveckling av förbrukningen i gemenskapen som fram- gått av undersökningen. Även om förbrukningen mins- kade med 6 % under skadeundersökningsperioden är denna minskning inte sådan att den i någon större utsträckning bidragit till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. Tvärtom har de berörda länderna i denna situation, även med beaktande av den minskade aktiviteten i byggnadssektorn, förmått öka sin exportvolym till gemenskapen med cirka 32 %, vilket varit till ytterligare nackdel för gemenskapsindustrin vars försäljning minskade med cirka 17 %. 5. 3 Slutsats om orsakssamband (177) På dessa grunder konstaterar kommissionen preliminärt att den dumpade importen med ursprung i Brasilien, Japan, Kina, Sydkorea, Thailand och Tjeckien vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. De andra faktorer som kan ha bidragit till gemenskapsindustrins skada, särskilt importen från tredje land, är sådana att de inte kan anses bryta det orsakssamband mellan dumpningen som konstaterats mot och den väsentliga bakgrund av den stora ökningen av importen i fråga till särskilt låga priser. skada (173) Det fanns för övrigt inga tecken på att import från tredje land som inte omfattas av undersökningen skulle ha dumpats. 6. GEMENSKAPENS INTRESSE 5. 2. 2 Andra invändningar 6. 1 Allmänna överväganden (174) Vissa berörda parter gjorde gällande att den skada som gemenskapsindustrin lidit vållats av dess egen import för vidareförsäljning på gemenskapens marknad från ett av de berörda länderna och från andra tredje länder. Som påpekats i skäl 127 har undersökningen visat att en gemenskapstillverkare berörda produkten från ett tredje land. Eftersom denna import omfattade mycket små volymer och endast utgjorde en försumbar del av företagets försäljning i gemenskapen kan dock denna import inte ha haft någon större inver- kan på den gemenskapstillverkarens situation. importerade den (175) Vidare hävdade vissa berörda parter att den främsta orsaken till den skada som eventuellt vållats gemen- skapsindustrin var att aducerade rördelar ersatts av rördelar av andra material, såsom koppar eller plast. Vissa berörda parter hävdade också att en av de faktorer (178) I enlighet med artikel 21 i grundförordningen under- sökte kommissionen om det ligger i gemenskapens intresse att införa antidumpningsåtgärder, med särskilt beaktande av behovet att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och behovet av att återställa en effektiv konkurrens. Faststäl- landet av gemenskapens intresse byggde på en uppskatt- ning av intressena för alla inblandade, dvs. gemenskaps- industrin, importörerna och handlarna samt användarna av den berörda produkten. (179) För att bedöma verkan av att införa eller inte införa antidumpningsåtgärder begärde kommissionen uppgifter från alla dessa berörda parter. Frågeformulär sändes till 52 importörer. Sjutton importörer svarade och uppgif- terna från tretton av dem undersöktes. Därutöver under- rättades elva användarsammanslutningar som bedömdes L 55/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 vara berörda av förfarandet om undersökningens inle- dande. Från dessa sammanslutningar erhölls inga svar eller inlagor. Vad gäller enskilda användare av aducerade rördelar svarade två av de 34 till vilka frågeformulär skickats; deras uppgifter granskades. 6. 2 Gemenskapsindustrin (180) Gemenskapsindustrin har påverkats av lågprisimporten av aducerade rördelar från de berörda länderna under skadeundersökningsperioden. Att inte vidta antidump- ningsåtgärder mot den dumpade importen skulle förvärra gemenskapsindustrins redan svåra situation, särskilt med hänsyn till den nedåtgående utvecklingen av försäljningen. Tillverkningen av aducerade rördelar kännetecknas av betydande fasta kostnader (för t. ex. lager och värdeminskning) som innebär att tillverkarna måste upprätthålla en viss tillverkningsnivå och, följakt- ligen, också en viss försäljningsnivå. Med hänsyn till den ständiga ökningen av den berörda importen och den motsvarande minskningen av gemenskapsindustrins försäljning förefaller det som om gemenskapsindustrin skulle få svårt att återta sin förlorade försäljning och uppnå nödvändig lönsamhet om inte antidumpningsåt- gärder vidtas. 6. 3 Oberoende importörer/handlare (181) Tack vare den i vissa fall goda samarbetsviljan har det varit möjligt att för oberoende importörer/handlare av den berörda produkten fastställa lönsamheten för aduce- rade rördelar till cirka 7 % i genomsnitt under undersök- ningsperioden. Dessutom konstaterades att påslaget på försäljningspriset varierar starkt beroende på inköps- priset (påslaget är högre när inköpspriset är lågt och omvänt). (182) Det förefaller därför som om de oberoende importö- rerna/handlarna av den berörda produkten skulle kunna låta sina kunder bära en del av eventuella antidump- ningstullar. Det måste dessutom beaktas att vissa hand- lare som importerar från de berörda länderna också köper aducerade rördelar från gemenskapstillverkarna och från andra tredje länder och därför har tillgång till alternativa har vidare visat att vissa handlare/importörer handlar uteslu- tande med aducerade rördelar, men att dessa i många fall har ett flertal leveranskällor och att de berörda länderna bara utgör en del av dessa. Kommissionen har också konstaterat att andra importörer/handlare för ett långt större produktsortiment. försörjningskällor. Undersökningen (183) Med hänsyn till detta konstaterar kommissionen prelimi- närt att den sannolika effekten av antidumpningsåt- gärder berörda produkten inte skulle innebära en allvarlig risk för deras ekonomiska verksamhet. importörer/handlare den för av 6. 4 Användarna (184) De vanligaste användningsområdena för produkten är distribution av gas och vatten. Produkten används också av rörmokare samt av dem som installerar värmeanlägg- ningar och sanitära anläggningar. I mindre utsträckning används produkterna också inom industrin och verk- skulle av antidumpningsåtgärder stadsindustrin. Den låga samarbetsviljan (kommissionen har endast fått två svar) tyder på att införandet eller icke-införandet få minimal inverkan på användarna av aducerade rördelar. Detta har bekräftats av undersökningen, av vilken det framgått att den berörda produkten motsvarar en försumbar del av användarnas totala kostnader. Som exempel kan anföras marknaden för gasdistribution (särskilt hushållsgas) där den största kostnadsposten är själva tjänsten, medan de rördelar som används vid installationen endast motsvarar cirka 1 % av de totala kostnaderna. (185) Med hänsyn till den begränsade effekten för användarna som beskrivs ovan kan kommissionen preliminärt konstatera att antidumpningsåtgärderna inte kommer att få någon större negativ inverkan på användarnas situa- tion. Däremot skulle gemenskapsindustrins försvinnande innebära att användarna förlorade en viktig leveranskälla som erbjuder god service och snabba leveranser. 6. 5 Slutsats om gemenskapens intresse (186) Av ovan redovisade skäl bedömer kommissionen preli- minärt att det inte finns några tvingande skäl till att inte vidta antidumpningsåtgärder. 7. PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER 7. 1 Nivå för skadans undanröjande (187) Med hänsyn till undersökningsresultaten vad gäller dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör preliminära åtgärder vidtas för att undvika att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada av den dumpade importen. (188) Vid fastställandet av tullen har kommissionen beaktat de dumpningsmarginaler som konstaterats samt den tull- nivå som skulle krävas för att undanröja den skada som vållats gemenskapsindustrin. För fastställandet av den tullnivå som krävs för att undanröja den skada som dumpningen har vållat har prisunderskridandet beräk- nats. Den prisökning som krävs har fastställts på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnitt- liga exportpriset per produkttyp som fastställts för beräkningen av prisunderskridandet och det icke-skad- liga priset på olika produkttyper som gemenskapsin- dustrin säljer på gemenskapsmarknaden. Det icke-skad- liga priset har framräknats genom att kommissionen till gemenskapsindustrins dess faktiska genomsnittliga vinstbortfall samt en ytterligare vinstmarginal på 7 %. Denna vinstmarginal tycks lämplig för att gemenskapsindustrin skall kunna nå den vinst- nivå som den sannolikt skulle ha uppnått i avsaknad av dumpning. De skillnader som denna jämförelse gav vid handen, uttryckta i procent av det totala importvärdet cif, utgör tröskelvärdet för skada. försäljningspriser lagt 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 55/19 7. 2 Preliminära åtgärder (189) Mot bakgrund av det föregående bedömer kommissionen att en preliminär antidumpningstull i enlighet med artikel 7. 2 i grundförordningen bör införas till samma nivå som de dumpningsmargi- naler som konstaterats, vilka i samtliga fall var lägre än skadetröskeln. (190) Den övriga tull som skall tillämpas på de exporterande tillverkare som inte varit samarbetsvilliga fastställdes, i de fall där samarbetsviljan för ett visst exportland varit hög, i enlighet med den högsta antidumpningstull som konstaterats för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. I de fall där samarbetsviljan för ett visst exportland varit låg fastställdes den övriga tullen på grundval av den högsta dumpningsmarginal eller skadetröskel som konstaterats för ett representativt urval produkt- typer som exporteras av samarbetsvilliga exporterande tillverkare (tullen fastställdes i enlighet med det lägsta av dessa värden). (191) På grundval av detta bör den preliminära tullen, uttryckt i procent av priset cif gemenskapens gräns, tull ej erlagd, fastställas till följande: 7. 2. 1 Berörda länder Land Företag Preliminär tull (%) Brasilien Indústria de Fundição Tupy Ltda Övriga Tjeckien Moravské Zelezárny as Övriga Japan Hitachi Metals Ltd Övriga Sydkorea Yeong Hwa Metal Co. Ltd Övriga Thailand BIS Pipe Fitting Industry Company Ltd Siam Fittings Co. Ltd Thai Malleable Iron & Steel Co. Ltd Övriga Kina Samtliga företag 7. 2. 2 Kroatien och Jugoslavien 26,1 26,1 28,4 28,4 17,6 28,3 11,8 24,6 25,8 12,4 6,3 25,8 49,4 (192) Eftersom Kroatiens och Jugoslaviens marknadsandelar befunnits vara minimala anses det inte lämp- ligt att i detta skede av förfarandet införa antidumpningstullar på import av aducerade rördelar med ursprung i dessa länder. Kommissionen kommer dock att fortsätta att undersöka saken för att kunna göra ett slutgiltigt ställningstagande. 7. 2. 3 Individuella tullsatser (193) De individuella tullsatser för olika företag som anges i denna förordning fastställdes på grundval av resultaten av denna undersökning. De återspeglar alltså den situation som konstaterats i undersök- ningen beträffande dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullsats som gäller för alla ”övriga företag”) är alltså uteslutande tillämpliga på import med ursprung i de länderna i fråga och som tillverkas av de angivna företagen (alltså av de specifika rättsliga enheterna). Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen anges med namn och adress i denna förordnings artikeltext kan inte utnyttja dessa tullsatser utan skall omfattas av den tullsats som gäller för alla ”övriga företag”. L 55/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 (194) En begäran om tillämpning av dessa individuella tullsatser för ett enskilt företag (exempelvis till följd av att en rättslig enhet ändrat sitt namn eller till följd av inrättandet av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör snarast ställas till kommissionen (1) och innehålla alla relevanta uppgifter, i synnerhet uppgifter om ändringar av företagets verksamhet vad gäller tillverkningen och försälj- ningen på hemmamarknaden eller på export som har samband med, till exempel, namnbytet eller förändringen avseende tillverknings- och försäljningsenheterna. Om det visar sig lämpligt kommer kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, att anpassa förordningen genom att uppdatera förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. 7. 3 Åtaganden (195) Den exporterande tillverkaren i Tjeckien har gjort ett prisåtagande i enlighet med artikel 8. 1 i grundförordningen. Kommissionen anser att detta åtagande kan godtas eftersom det innebär att dumpningens skadliga effekt undanröjs. Vidare kommer de regelbundna och utförliga rapporter som företaget åtagit sig att avge till kommissionen att möjliggöra en effektiv övervakning. (196) För att säkerställa att åtagandet iakttas och kan övervakas på ett effektivt sätt bör, när övergång till fri omsättning begärs i enlighet med åtagandet, ett villkor för befrielse från tullen vara uppvisandet för den berörda medlemsstatens tullmyndigheter av en giltig åtagandefaktura som utfärdats av den exporterande tillverkare som gjort åtagandet och som innehåller de uppgifter som anges i bilagan. Om en sådan faktura inte uppvisas eller om fakturan inte motsvarar den produkt som uppvisats för tullmyndigheterna skall antidumpningstull betalas enligt den gällande tullsatsen för att undvika kringgående av åtagandet. (197) Om åtagandet överträds eller återtas kan en slutgiltig antidumpningstull införas i enlighet med artikel 8. 9 och artikel 10 i grundförordningen. (198) Undersökningen om dumpning, skada och gemenskapens intresse kommer i enlighet med artikel 8. 6 i grundförordningen att fullföljas oavsett om åtaganden godtas under undersökningens gång. 8. SLUTBESTÄMMELSER (199) Enligt god förvaltningssed bör en period fastställas inom vilken de berörda parterna skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Det bör vidare anges att alla avgöranden i denna förordning är preliminära, och att de kan komma att övervägas på nytt inför det eventuella införandet av en slutgiltig tull. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. En preliminär antidumpningstull skall införas på import av gängade aducerade rördelar enligt KN- nummer ex 7307 19 10 (Taric-nummer 7307 19 10*10) med ursprung i Brasilien, Japan, Kina, Sydkorea, Thailand och Tjeckien. Den preliminära antidumpningstullen skall, i fråga om produkter med ursprung i nedan angivna 2. länder, tas ut med följande tullsatser på grundval av nettopriset fritt gemenskapens gräns före tull: Land Preliminär tull (%) Taric-tilläggsnummer Brasilien Tjeckien Japan Kina Sydkorea Thailand (1) Europeiska kommissionen GD Handel Direktorat C DM 24 - 8/38 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bryssel 26,1 28,4 28,3 49,4 24,6 25,8 — A999 A999 — A999 A999 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 55/21 Dessa tullsatser skall inte tillämpas på de produkter som tillverkas av nedan angivna företag, vilka i stället skall omfattas av följande antidumpningstullsatser: Japan Sydkorea Thailand Land Företag Hitachi Metals Ltd Seavans North 2-1, Shibaura 1 — Chome Minato-Ku, Tokyo 105-8614 Japan Yeong Hwa Metal Co. Ltd 363-6 Namyang-Dong, Chinhae, Kyongnam, Korea BIS Pipe Fitting Industry Company Ltd 107 Moo 4, Petchkasem Rd, Omnoi, Krathumban, Samutsakorn 74130, Thailand Siam Fittings Co. , Ltd 100/1-100/2, Moo 2, Settakit 1 Road, Omnoi, Krathumban, Samutsakorn 74130, Thailand Thai Malleable Iron & Steel Co. Ltd 469/19 Rama III Road, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand Preliminär tull (%) Taric-tilläggsnummer 17,6 A092 11,8 A093 25,8 A094 12,4 A095 6,3 A096 3. Trots vad som sägs i punkt 1 skall den preliminära tullen inte tillämpas på import av berörda produkter som av det företag som anges i artikel 2. 1 tillverkas och exporteras (dvs. fraktas och faktureras) direkt till den förste oberoende köparen i gemenskapen som agerar som importör, när sådan import sker i enlighet med artikel 2. 2. 4. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas. Övergång till fri omsättning i gemenskapen av den produkt som avses i punkt 1 skall förutsätta att 5. det ställs en säkerhet som motsvarar den preliminära tullens belopp. 1. Det åtagande som gjorts av det nedan angivna företaget i samband med antidumpningsförfarandet rörande gängade aducerade rördelar som klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 19 10 med ursprung i Brasilien, Japan, Kina, Sydkorea, Thailand och Tjeckien skall godtas: Artikel 2 Land Företag Taric-tilläggsnummer Tjeckien Moravské Zelezárny as Repcinska 86, 77900 Olomouc 9 Tjeckien A097 2. När begäran om övergång till fri omsättning med stöd av ett åtagande uppvisas skall tullbefrielsen gälla endast om en giltig åtagandefaktura utfärdad av det företag som anges i artikel 2. 1 uppvisas för den behöriga tullmyndigheten i medlemsstaten. De viktigaste uppgifterna som skall anges i åtagandefakturan framgår av bilagan till denna förordning. Importerade produkter som åtföljs av en åtagandefaktura skall deklareras enligt det Taric-tilläggsnummer som avses i artikel 2. 1. L 55/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 2. 2000 Tullbefrielsen skall vidare vara beroende av att de varor som deklareras och uppvisas för tullmyndigheterna exakt motsvarar beskrivningen i åtagandefakturan. Artikel 3 I enlighet med artikel 20. 1 i förordning (EG) nr 384/96 kan berörda parter inom en månad från 1. ikraftträdandet av denna förordning skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda muntligen av kommissionen. De parter som avses i artikel 21. 4 i förordning (EG) nr 384/96 får yttra sig om tillämpningen av 2. denna förordning inom en månad från dess ikraftträdande. Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning skall vara tillämplig i sex månader. Artikel 4 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 28 februari 2000. På kommissionens vägnar Pascal LAMY Ledamot av kommissionen 29. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 55/23 BILAGA Uppgifter som skall ingå i den åtagandefaktura som avses i artikel 2. 2: 1. Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket den fakturerade varan kan deklareras vid gemenskapens gräns (i enlighet med bestämmelserna i förordningen). 2. En exakt beskrivning av varan med bland annat följande uppgifter: — Det produktnummer (PRC) som fastställs i åtagandet från den exporterande tillverkaren i fråga, inbegripet typnummer, diameter och yta. — KN-nummer. — Kvantitet (i enheter). 3. Beskrivning av försäljningsvillkoren med bland annat följande uppgifter: — Pris per enhet. — Betalningsvillkor. — Leveransvillkor. — Sammanlagda rabatter och avdrag. 4. Namnet på den oberoende importör till vilken företaget direkt har utställt fakturan. 5. Namnet på den företrädare för företaget som har utställt åtagandefakturan samt följande undertecknade försäkran: ”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av … (företaget) och som godtagits av Europeiska kommissionen genom förordning (EG) nr 449/2000. Jag försäkrar att uppgifterna på denna faktura är fullständiga och riktiga. ”