title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0509/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Inflaatiovauhdin erojen arviointi.

eurovoc_concepts:
comparative study
euro area
inflation
purchasing power parity
statistical method
statistics

text: C 330 E/178 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 Tuotantotulot ja kansalaisten k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat tulot eiv(cid:228)t kuitenkaan ole yht(cid:228) suuret, mik(cid:228) johtuu veroista ja tulonsiirroista. Toisaalta alueellinen bruttokansantuote mitataan tuotantopaikan mukaan, kun taas kansalaisten k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) oleva tulo pit(cid:228)isi mitata kotitalouksien sijaintipaikalla. Komissiolla ei viel(cid:228) ole k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) alueellisia tietoja kotitalouksien k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevista tuloista. Kotita- louksien aluetilinpidon metodologiset periaatteet m(cid:228)(cid:228)riteltiin kuitenkin Euroopan kansantalouden tilinpito- j(cid:228)rjestelm(cid:228)n (EKT) uudistamisen yhteydess(cid:228) vuonna 1995. Ensimm(cid:228)iset t(cid:228)t(cid:228) alaa koskevat tiedot saadaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n vuonna 2001 kansallisten tilastokeskusten kanssa tehdyn yhteisty(cid:246)n ansiosta. Aluetilinpitoa koskevat tiedot julkaistaan jatkossa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisin v(cid:228)liajoin, joten tulevaisuudessa k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) on lis(cid:228)indikaattori alueellisten erojen mittaamiseksi. (2000/C 330 E/204) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0509/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Inflaatiovauhdin erojen arviointi Pedro Solbes Mira vastasi 20. joulukuuta 1999 komission puolesta kirjalliseen kysymykseen E-2228/99 (1). Vastauksessa todetaan, ett(cid:228) inflaatiovauhdin eroja arvioidaan osana talouden kokonaistilaa, jotta kansan- talouksia haittaavat inflaatiopoikkeamat voidaan v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228). Vastauksessa todetaan my(cid:246)s, ett(cid:228) (cid:148)olisi eritt(cid:228)in vaikeaa antaa kvantitatiivinen arvio hallittavissa olevista inflaatiovauhdin eroista euroalueella(cid:148). Jos n(cid:228)in on, miten komissio aikoo (cid:148)arvioida(cid:148) kyseisi(cid:228) eroja? Eik(cid:246) komission ehdottama arviointi olisi uskottavampi, jos se perustuisi tutkimukseen, joka on tehty t(cid:228)st(cid:228) asiasta etuk(cid:228)teen eik(cid:228) taannehtivasti? Aikooko komissio julkaista t(cid:228)llaisen tutkimuksen vaikkakin siin(cid:228) joudutaan korostamaan perusolettamukseen liittyvi(cid:228) ep(cid:228)var- muustekij(cid:246)it(cid:228)? (1) EYVL C 219 E, 1. 8. 2000, s. 127. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (27. maaliskuuta 2000) Komissio ja neuvosto seuraavat jatkuvasti euroalueen ja kunkin j(cid:228)senvaltion talouskehityst(cid:228). Seurannan v(cid:228)linein(cid:228) ovat mm. viralliset asiakirjat, kuten vuosittain laadittava katsaus yhteis(cid:246)n taloudesta, ja talous- ja rahoituskomiteassa, euro 11 -ryhm(cid:228)ss(cid:228) ja Ecofin-neuvostossa k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228)t valvontakeskustelut. Euroalueen inflaatio- ja suhdanne-erot ovat keskeisi(cid:228) talouskehityksen seurannan kohteita. Komissio on tietoinen, ett(cid:228) talous- ja rahaliiton alueelle voi ilmaantua kest(cid:228)vi(cid:228) inflaatioeroja. Viime aikaiset Balassan(cid:129)Samuelsonin malliin perustuvat empiiriset tutkimukset ovat hy(cid:246)dyksi, koska inflaatioerot koros- tuvat niiss(cid:228) ja ne antavat t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) taustatietoa arvioitaessa todellista inflaatiokehityst(cid:228). N(cid:228)iden numeeristen simulaatioiden perustana olevien oletusten tarkastelu viittaa kuitenkin siihen, ett(cid:228) on eritt(cid:228)in vaikeaa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) kvantitatiivisesti etuk(cid:228)teen euroalueen kest(cid:228)vien inflaatioerojen laajuus. Luotettavia m(cid:228)(cid:228)ritelmi(cid:228) on vaikea antaa. Komissio ei sovella eik(cid:228) aio soveltaa staattista mallia EMU-maiden inflaatioerojen arviointiin, vaan joilla talouskehityksen eroja voidaan selitt(cid:228)(cid:228). T(cid:228)ll(cid:228) arvioinnissa on otettava huomioon useita tekij(cid:246)it(cid:228), hetkell(cid:228) komissio arvio suhdanne- joita ovat mm. tuotantokuilut, talouskasvu, yksikk(cid:246)ty(cid:246)kustannukset, inflaatio, avoimen ja suljetun sektorin hy(cid:246)dykkeiden hintakehitys ja reaalisen valuuttakurssin kehitys suhteessa ostovoimapariteetin pitk(cid:228)aikaiseen tasoon. ja inflaatioeroja useiden indikaattoreiden avulla, 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/179 Jotta EMU-maiden inflaatioeroja voitaisiin ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228) paremmin, komissio aikoo k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) ulkopuolisen tutkimuksen, jossa analysoidaan pitk(cid:228)aikaisten inflaatioerojen syit(cid:228) muunnetulla Balassan(cid:129)Samuelsonin mallilla. Tutkimuksen tulokset valmistunevat vuoden 2000 lopulla ja ne julkistetaan. Tutkimuksen tavoitteena on auttaa parantamaan ja tarkentamaan komission k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) mallia EMU-maiden suhdanne- ja inflaatioerojen arvioinnissa pikemmin kuin tuottamaan etuk(cid:228)teisarviointeja maiden inflaatioerojen suu- ruudesta. (2000/C 330 E/205) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0519/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Elizabeth Lynne (ELDR) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Seurattavuus 12. (cid:129)16. helmikuuta 1996 pidetyn istuntojakson ennakkokatsauksessa lintudirektiivin k(cid:228)sittelyn yhtey- dess(cid:228) todetaan, ett(cid:228) tulevaisuudessa erityinen komitea tekisi kyseiset p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset salassa julkisuudelta ja parlamentaariselta tarkastelulta. Voiko komissio kertoa tarkemmin, miss(cid:228) yhteydess(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) lausunto on annettu? Onko komissio eritellyt muita tapauksia, joissa parlamentaarista tarkastelua ei tarvita? Jos n(cid:228)in on, millaisissa olosuhteissa t(cid:228)t(cid:228) pidet(cid:228)(cid:228)n oikeutettuna? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (4. huhtikuuta 2000) luonnonvaraisten Euroopan parlamentin lehdist(cid:246)palvelun lausunto, lintujen suojelemisesta 2. huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY (2) 7 artiklan 4 kohdan muuttamiseksi, annettiin ehdotuksen ensimm(cid:228)isen k(cid:228)sittelyn yhteydess(cid:228) 15. helmikuuta 1996 pidetyss(cid:228) istunnossa. joka koski komission ehdotusta (1) Komissio ei yhdy parlamentin j(cid:228)senen lainaamassa lausunnossa esitettyyn n(cid:228)kemykseen. Sit(cid:228) vastoin se hyv(cid:228)ksyi parlamentin (cid:228)(cid:228)nest(cid:228)mist(cid:228) seitsem(cid:228)st(cid:228) muutoksesta (3) v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti muutoksen n:o 4, jossa esitettiin direktiivin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta laadittavan yhteenvetoraportin toimittamista j(cid:228)senvaltioille ja Euroopan parlamentille. Lis(cid:228)ksi komissio tiedottaa parlamentille s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti komiteamenettelyist(cid:228) sen mukaisesti, mit(cid:228) menette- lyst(cid:228) komissiolle siirretty(cid:228) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanovaltaa k(cid:228)ytett(cid:228)ess(cid:228) 28. kes(cid:228)kuuta 1999 annetussa neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 1999/468/EY (4) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n. (1) EYVL C 100, 9. 4. 1994. (2) EYVL L 103, 25. 4. 1979. (3) Tiedote 1996/1/2, s. 1. 3. 152. (4) EYVL L 184, 17. 7. 1999. (2000/C 330 E/206) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0522/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Monica Frassoni (Verts/ALE) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Poste Italiane SpA:n postinjakelua koskeva tarjouskilpailu Aikooko komissio tarkastaa Poste Italiane SpA:n tekem(cid:228)n l(cid:228)hinn(cid:228) ensiluokan postin jakelua koskevan tarjouskilpailun s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)nmukaisuuden?


title: PREGUNTA ESCRITA E-0532/00 de Raffaele Costa (PPE-DE) a la Comisión. Condiciones impuestas por algunos institutos de crédito italianos a sus clientes.

eurovoc_concepts:
European social policy
Italy
bank deposit
common commercial policy
consumer protection
interest

formats: html pdf print

text: 28. 12. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 374 E/97 (2000/C 374 E/112) PREGUNTA ESCRITA E-0528/00 de Michl Ebner (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (28 de febrero de 2000) Asunto: Tipo reducido del IVA para la prensa difundida por v(cid:237)a electr(cid:243)nica los Estados miembros pueden aplicar un tipo De conformidad con la Sexta Directiva sobre el reducido del IVA a determinados servicios y productos. As(cid:237) pues, algunos Estados han incluido los peri(cid:243)dicos y las revistas en el Anexo H de la mencionada directiva y aplican, por lo tanto, un tipo reducido del IVA a dichos productos. Lo cierto es que estÆn aumentando los productos de prensa que se difunden por v(cid:237)a electr(cid:243)nica, lo cual da lugar a una distorsi(cid:243)n de la competencia entre las publicaciones «en papel» y las «virtuales». IVA, ¿Puede la Comisi(cid:243)n explicar si los Estados miembros tambiØn tendrÆn en el futuro la posibilidad de aplicar un tipo reducido del IVA a la prensa difundida por v(cid:237)a electr(cid:243)nica, especialmente a los CD-ROM y a las publicaciones en l(cid:237)nea? Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de abril de 2000) Segœn la legislaci(cid:243)n comunitaria actualmente en vigor en materia de tipos de IVA y, en particular, el art(cid:237)culo 12 de la Sexta Directiva IVA 77/388/CEE (1), el tipo normal se aplica, en principio, a los peri(cid:243)dicos y otros soportes de informaci(cid:243)n. Sin embargo, los Estados miembros que lo deseen pueden prever un tipo reducido para los libros, diarios y publicaciones peri(cid:243)dicas. Por lo que se refiere a los bienes inmateriales, el Consejo ECOFIN aprob(cid:243), en junio de 1998, el principio segœn el cual una operaci(cid:243)n por la cual un producto es puesto a disposici(cid:243)n del beneficiario bajo forma digital a travØs de una red electr(cid:243)nica debe considerarse, a efectos del IVA, como una prestaci(cid:243)n de servicios. La introducci(cid:243)n o no de algunos de estos servicios en la lista de bienes y servicios que pueden estar sujetos al tipo reducido se examinarÆ en el marco mÆs general de una pr(cid:243)xima revisi(cid:243)n del Æmbito de aplicaci(cid:243)n de los tipos reducidos de IVA. Pero en estos momentos ser(cid:237)a prematuro anticipar los resultados de los trabajos de la Comisi(cid:243)n y comentar el tratamiento futuro de los productos de prensa difundidos por v(cid:237)a electr(cid:243)nica. (1) DO L 145 de 13. 6. 1977. Directiva cuya œltima modificaci(cid:243)n la constituye la Directiva 1999/85/CE (DO L 277 de 28. 10. 1999). (2000/C 374 E/113) PREGUNTA ESCRITA E-0532/00 de Raffaele Costa (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (28 de febrero de 2000) Asunto: Condiciones impuestas por algunos institutos de crØdito italianos a sus clientes ¿CuÆles son las normas de protecci(cid:243)n del consumidor-usuario que regulan el sector de los dep(cid:243)sitos bancarios? ¿Pueden los bancos, sin perjuicio de las normas contra la usura, hacer siempre lo que quieren o, segœn la Uni(cid:243)n Europea, estÆn obligados a respetar ciertas normas? ¿Sabe la Comisi(cid:243)n que en Italia algunos bancos han fijado tasas pasivas del 13 % para el cliente, cuando lo que corresponde es el 0,1 % (e incluso menos) en caso de que la cuenta corriente estØ activa? C 374 E/98 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 28. 12. 2000 Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (12 de abril de 2000) En aplicaci(cid:243)n el Tratado CE y en particular del pÆrrafo 2 de su art(cid:237)culo 47 (ex art(cid:237)culo 57. 2), un corpus de directivas comunitarias coordina y, en la medida de lo necesario, armoniza las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas de los Estados miembros con el fin de facilitar el acceso a las actividades de crØdito y a su ejercicio en el marco del mercado œnico. En este sentido, el Parlamento y el Consejo adoptaron el 30 de mayo de 1994, en materia de dep(cid:243)sitos bancarios, la Directiva 94/19/CEE (1), relativa a los sistemas de garant(cid:237)a de dep(cid:243)sitos, que garantiza un nivel m(cid:237)nimo armonizado de garant(cid:237)a en favor de los depositantes. Desde el 1 de enero de 2000 todos los dep(cid:243)sitos de un mismo depositante estÆn cubierto hasta un total de 20 000 € como m(cid:237)nimo. AdemÆs, en su comunicaci(cid:243)n «Aplicaci(cid:243)n del marco para los mercados financieros: plan de acci(cid:243)n» (2), adoptada el 26 de mayo de 1999, transmitida el mismo d(cid:237)a al Parlamento y al Consejo y confirmada por el Consejo Europeo de Colonia, la Comisi(cid:243)n observa que el comercio financiero transfronterizo de detalle s(cid:243)lo prosperarÆ si los consumidores tienen confianza en la integridad del servicio ofrecido y en los mØtodos de venta utilizados por los prestadores de servicios, en la seriedad del prestador de servicios y en la existencia de procedimientos de recurso eficaces en caso de litigio. Por lo tanto, la comunicaci(cid:243)n destaca que la acci(cid:243)n comunitaria en los mercados financieros de detalle, en particular para la protecci(cid:243)n de los consumidores, debe seguir siendo altamente prioritaria. La comunicaci(cid:243)n enumera as(cid:237) una serie de intervenciones que la Comisi(cid:243)n tiene previsto llevar a cabo con el fin de dar a los consumidores las herramientas (informaciones) y las garant(cid:237)as (derechos claramente establecidos y procedimientos eficaces de soluci(cid:243)n de los litigios) que necesitan para poder participar plena y activamente en el mercado œnico de los servicios financieros: detectar las disposiciones relativas a la protecci(cid:243)n de los consumidores no armoni- zadas y cuyo mantenimiento no estÆ justificado, con el fin de reducir estos obstÆculos a la prestaci(cid:243)n transfronteriza de servicios; promover la implantaci(cid:243)n de mecanismos eficaces para superar las imperfec- ciones del mercado œnico de los servicios financieros de detalle vinculadas a la existencia de divergencias en el derecho privado; crear las condiciones jur(cid:237)dicas necesarias para la explotaci(cid:243)n paneuropea de los nuevos circuitos de distribuci(cid:243)n y las nuevas tecnolog(cid:237)as de venta a distancia y fomentar la instauraci(cid:243)n de sistemas de pago econ(cid:243)micos y seguros, que permitan a los ciudadanos efectuar pagos transfronterizos de escaso valor sin tener que pagar gastos exorbitantes. En cambio, la Comisi(cid:243)n no considera ni posible ni conveniente intervenir en materia de nivel de los tipos de interØs que cobran las entidades de crØdito. Como sabe Su Seæor(cid:237)a, con arreglo al art(cid:237)culo 4 (ex art(cid:237)culo 3 A) del Tratado CE, la pol(cid:237)tica econ(cid:243)mica de la Comunidad se basa en el mercado interior y se conduce de acuerdo con los principios de una econom(cid:237)a de mercado abierta y de libre competencia. S(cid:243)lo el respeto de este principio permite realizar una asignaci(cid:243)n (cid:243)ptima de los recursos econ(cid:243)micos. En este contexto corresponde a cada entidad de crØdito, en cumplimiento de las normas de competencia, definir su propia pol(cid:237)tica comercial, en funci(cid:243)n de su valoraci(cid:243)n del mercado y de los riesgos conexos. Como ya tuvo ocasi(cid:243)n de indicar en su respuesta a la pregunta escrita E-2738/99 del Sr. Zappala y del Sr. Tajani (3), la Comisi(cid:243)n considera que, en general, las intervenciones pœblicas destinadas a imponer restricciones a los mercados financieros, aparte de discutibles en el plano jur(cid:237)dico, constituir(cid:237)an obstÆculos a la libre circulaci(cid:243)n de los servicios financieros. Impedir(cid:237)an a la vez a los consumidores gozar plenamente de las ventajas del mercado œnico que proporcionan una mayor elecci(cid:243)n y unas condiciones competitivas, y a los prestadores de servicios ganar en competitividad y, por lo tanto, ser(cid:237)an nocivas tanto para el sistema de empresas como para los consumidores, con efectos negativos sobre el desarrollo y el empleo. Por lo que se refiere a las normas europeas de competencia, el art(cid:237)culo 81 (ex art(cid:237)culo 85) del Tratado CE prohibe todo acuerdo contrario a la competencia entre empresas, en particular, por lo que se refiere a la tarificaci(cid:243)n, y el art(cid:237)culo 82 (ex art(cid:237)culo 86) prohibe los abusos de posici(cid:243)n dominante en un mercado por parte de una empresa dominante. Con todo, estos art(cid:237)culos del Tratado CE s(cid:243)lo se aplican a restricciones a la competencia que afectan sensiblemente al comercio entre Estados miembros. Cuando ese no es el caso, las autoridades nacionales de competencia son competentes para aplicar el Derecho nacional de la competencia. Su Seæor(cid:237)a estÆ probablemente informada de que el Banco de Italia, como autoridad italiana de la competencia en el sector bancario, adopt(cid:243) recientemente una decisi(cid:243)n sancionando y multando a bancos italianos por acuerdos contrarios a la competencia, en particular, en materia de tipos de interØs acreedores y deudores, celebrados en el marco de un grupo conocido como «los amigos de la banca». Dado que el 28. 12. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 374 E/99 Banco de Italia emprendi(cid:243) las investigaciones que condujeron a esta decisi(cid:243)n, y que el efecto sensible sobre el comercio entre Estados miembros queda por determinar, la Comisi(cid:243)n no consider(cid:243) oportuno intervenir en el asunto en cuesti(cid:243)n. (1) DO L 135 de 31. 5. 1994. (2) COM(1999) 232 final. (3) DO C 280 E de 3. 10. 2000, p. 120. (2000/C 374 E/114) PREGUNTA ESCRITA E-0533/00 de Raffaele Costa (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (28 de febrero de 2000) Asunto: Programa Falcone (1997-2001) ¿Podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n dar a conocer a quØ administraciones regionales y/o nacionales y a quØ organismos pœblicos o privados se han asignado importes o contribuciones (con transferencias ya efectuadas o no) y en quØ medida, en relaci(cid:243)n con las acciones previstas en el programa Falcone (1997-2001) (presupuesto 10 millones de ecus equivalentes a unos 19 000 millones de liras), han sido ya realizadas en Italia y en los demÆs Estados miembros? ¿Se ha comprobado el env(cid:237)o efectivo de los importes y el buen Øxito de las iniciativas? Respuesta del Comisario Vitorino en nombre de la Comisi(cid:243)n (14 de abril de 2000) La Comisi(cid:243)n desea llamar la atenci(cid:243)n de Su Seæor(cid:237)a sobre el contexto general en el que conviene apreciar la aplicaci(cid:243)n del programa Falcone, al igual que los otros programas en el Æmbito de Justicia e Interior. Los proyectos, seleccionados despuØs de un doble procedimiento de evaluaci(cid:243)n en el que intervienen profesionales y representantes de los Estados miembros reunidos en el ComitØ Falcone, tienen por objeto promover una cooperaci(cid:243)n entre profesionales procedentes de un elevado nœmero de Estados miembros (y de terceros pa(cid:237)ses) y sobre una base pluridisciplinar. Se concentran en acciones de formaci(cid:243)n, proyectos conjuntos y estudios sobre temas vinculados a la represi(cid:243)n y la prevenci(cid:243)n de la delincuencia organizada. Es decir, no se considera el beneficiario y su origen nacional sino que se apoya a los proyectos en funci(cid:243)n de las sinergias que permiten entre Estados miembros. Los criterios de selecci(cid:243)n y los temas prioritarios son objeto de una descripci(cid:243)n detallada en el programa anual Falcone, publicado en el Diario Oficial (1). La Comisi(cid:243)n recuerda que publica todos los aæos un informe que indica la distribuci(cid:243)n de los proyectos por tipo de beneficiario y de acciones. A este respecto, y mÆs allÆ de las indicaciones contenidas en el programa anual sobre las prioridades por tipos de acciones, la Comisi(cid:243)n estÆ atenta a estimular la cooperaci(cid:243)n tanto entre Administraciones nacionales como entre autoridades regionales u organizaciones no oficiales (universidades, asociaciones). Por ello en 1998, la distribuci(cid:243)n fue del 51,3 % para autoridades nacionales, 11,3 % para autoridades regionales y 37,4 % para ONG y una serie de institutos de investiga- ci(cid:243)n. Las cifras son, respectivamente, 59,7 %, 18,3 % y 22 % para 1999. Nœmero proyectos Autoridades nacionales Autoridades regionales ONG, universidades 1999: 35 1998: 38 18 22 6 8 11 8 Financiaciones Autoridades nacionales Autoridades regionales ONG, universidades 1998: € 2 252 644 1999: € 1 959 960 1 156 064 1 171 306 255 458 357 974 841 122 430 680


title: Neuvoston lausunto, annettu 28 päivänä helmikuuta 2000, Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuodesta 1998-1999 vuoteen 2004-2005

eurovoc_concepts:
United Kingdom
economic convergence
economic cooperation
economic stabilisation
public finance

text: 6. 4. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 98/5 NEUVOSTON LAUSUNTO, annettu 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 2000, Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetusta l(cid:228)hentymisohjelmasta vuodesta 1998(cid:150)1999 vuoteen 2004(cid:150)2005 (2000/C 98/05) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka otta huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen, ottaa huomioon julkisyhteis(cid:246)jen rahoitusaseman valvonnan sek(cid:228) talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehosta- misesta 7 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1997 annetun neuvoston asetuk- sen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon komission suosituksen, on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, ON ANTANUT T˜M˜N LAUSUNNON: hieman alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)inen Neuvosto tarkasteli 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 2000 Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistettua l(cid:228)hentymisohjelmaa, joka koskee ajanjaksoa vuodesta 1998(cid:150)1999 vuoteen 2004(cid:150)2005. Ohjel- massa arvioidaan, ett(cid:228) julkinen talous on 0,3 prosenttia ylij(cid:228)(cid:228)- m(cid:228)inen suhteessa bruttokansantuotteeseen vuonna 1999(cid:150)2000, hieman ylij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)inen seuraavina vuosina vuoteen 2001(cid:150)2002 ja vuoteen 2004(cid:150)2005. Neuvosto toteaa tyytyv(cid:228)isen(cid:228), ett(cid:228) tarkistettu oh- jelma on esitetty selke(cid:228)sti, mik(cid:228) helpottaa Yhdistyneen kunin- gaskunnan t(cid:228)m(cid:228)nhetkisen ja tulevan makrotaloudellisen ja jul- kisen talouden kehityksen analysointia. Neuvosto pit(cid:228)(cid:228) asian- mukaisena, ett(cid:228) ohjelmassa korostetaan makrotalouden vakau- den vaalimista, jota tuetaan vakaalla julkisen talouden rahoitus- asemalla ja rakenneuudistusten jatkamisella. Lis(cid:228)ksi neuvosto katsoo l(cid:228)hentymisohjelman noudattavan t(cid:228)ysin talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. 2002(cid:150)2003 vuodesta Ohjelma perustuu makrotaloudelliseen kehykseen, jossa brutto- kansantuotteen kasvu vauhdittuu 1,75 prosentista vuonna 1999 l(cid:228)hes trendivauhtiinsa (cid:150) joka arvioidaan 2,5 prosentiksi (cid:150) sen j(cid:228)lkeen, ja neuvosto pit(cid:228)(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) realistisena. Varovaisuussyist(cid:228) ohjelman julkista taloutta koskevat ennusteet perustuvat hi- taammaksi arvioituun trendikasvuun eli 2,25 prosenttiin, mit(cid:228) neuvosto pit(cid:228)(cid:228) asianmukaisena. Inflaation ja korkojen osalta Yhdistynyt kuningaskunta t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) edelleen hyvin l(cid:228)hentymisperusteen. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) inf- jonka yhteydess(cid:228) kor- laatiotavoitteiden rahapoliittinen kehys, kojen muuttamista koskeva toiminnallinen vastuu on annettu Englannin keskuspankille, on ollut keskeinen edellytys alhaisten (1) EYVL L 209, 2. 8. 1997, s. 1. inflaatio-odotusten takaamiselle. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) nykyisen politiikan puitteissa ohjelmassa ennakoidaan Yhdistyneen ku- ningaskunnan saaavuttavan inflaatiotavoitteen ohjelmakaudella; lis(cid:228)ksi neuvosto toteaa, ett(cid:228) sellainen kehitys on todenn(cid:228)k(cid:246)isesti yhdenmukainen Euroopan keskuspankin hintavakausm(cid:228)(cid:228)ritel- m(cid:228)n kanssa. Yhdistynyt kuningaskunta on t(cid:228)ytt(cid:228)nyt pitki(cid:228) korkoja koskevan l(cid:228)hentymisperusteen jo jonkin aikaa. T(cid:228)m(cid:228) auttaa vahvistamaan Yhdistyneen kuningaskunnan vakauteen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n makrotalo- uspolitiikan uskottavuutaa. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) vaikka on ole- massa viitteit(cid:228) valuuttakurssivaihteluiden v(cid:228)henemisest(cid:228), ei voida kuitenkaan viel(cid:228) vet(cid:228)(cid:228) sellaista johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) politiikalla on saatu aikaan vakaa valuuttakurssi. Kuten edelli- sest(cid:228) l(cid:228)hentymisohjelmasta antamassaan lausunnossa (2), neu- vosto suositteleekin, ett(cid:228) Yhdistynyt kuningaskunta jatkaa va- kauteen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) politiikkaa valuuttakurssivakauden varmista- miseksi, mik(cid:228) puolestaan auttaisi vakaan taloudellisen toimin- taymp(cid:228)rist(cid:246)n vahvistamisessa. Neuvosto toteaa tyytyv(cid:228)isen(cid:228), ett(cid:228) ohjelmakaudella eli vuoteen 2004(cid:150)2005 julkisen talouden perusrahoitusaseman ennuste- taan olevan l(cid:228)hes tasapainossa ja siten t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)n vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimukset. Neuvosto kuitenkin toteaa ja on tyytyv(cid:228)inen siit(cid:228), ett(cid:228) julkisia investointeja suhteessa brutto- kansantuotteeseen on lis(cid:228)tty. My(cid:246)s siirtyminen hallinnonaloit- taisten menojen kohdentamiseen kolmen vuoden jaksoille on asettanut julkisen talouden vakaammalle pohjalle ja ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) mekanismi auttanee varmistamaan sen, ett(cid:228) tiukka rahoitus- asema toteutuu koko suhdannejakson aikana. Neuvosto toteaa, ett(cid:228) Yhdistyneen kuningskunnan julkisen ta- louden bruttovelkasuhde on edelleen alle 60 prosenttia BKT:sta ja sen odotetaan laskevan 45 prosenttiin vuonna 1999(cid:150)2000. Neuvosto pit(cid:228)(cid:228) onnistuneena, ett(cid:228) bruttovelkasuhteen ennakoi- den supistuvan entisest(cid:228)(cid:228)n ja olevan alle 40 prosenttia vuonna 2004(cid:150)2005. Neuvosto pit(cid:228)(cid:228) ohjelmaan sis(cid:228)ltyvi(cid:228) rakenneuudistuksia hyvin(cid:228). Neuvosto toteaa hyv(cid:228)ksyen, ett(cid:228) talousuudistuksia jatkamalla edesautetaan talouskehityksen parantamiseen tarvittavan jousta- vuuden toteutumista, ja huolehditaan siit(cid:228), ett(cid:228) suhdanne-erot Yhdistyneen kuningaskunnan ja sen eurooppalaisten kumppa- neiden v(cid:228)lill(cid:228) ovat mahdollisimman pienet. (2) Yhdistyneen kuningaskunnan vuodesta 1997(cid:150)1998 vuoteen 2003(cid:150)2004 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1999 an- nettu neuvoston lausunto (EYVL C 68, 11. 3. 1999, s. 5). l(cid:228)hentymisohjelmasta


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0639/00 von Joaquim Miranda (GUE/NGL) an die Kommission. Naturkatastrophe in Mosambik.

eurovoc_concepts:
EU aid
Mozambique
bad weather
emergency aid

text: 26. 1. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 26 E/75 Minderheiten. Das Europ(cid:228)ische Parlament gab bereits der Notwendigkeit einer Respektierung der Rechte der Kurden als eines in der T(cid:252)rkei lebenden Volkes Ausdruck. Die Anerkennung der Kurden als Minderheit bedeutet einen Schritt in Richtung auf die Erlangung kultureller Rechte. Die Kriterien von Kopenhagen sind nicht sehr detailliert und lassen der Auslegung Raum. Nach den Erkl(cid:228)rungen von Premierminister Ecevit w(cid:228)hrend des Gipfels von Helsinki wurden von der T(cid:252)rkei Anstrengungen unternommen, um die Demokratisierung voranzutreiben. Was die Frage der Anerkennung der kurdischen Sprache betrifft, steht der Premierminister jedoch auf dem Standpunkt, da(cid:223) sich die Haltung der T(cid:252)rkei im Hinblick auf die S(cid:252)dostt(cid:252)rkei ver(cid:228)ndern wird, wenn es dort keinen Separatismus mehr gibt. Derartige Erkl(cid:228)rungen zeigen, da(cid:223) Ecevit die Grauzone zwischen Verweigerung und Zubilligung kultureller Rechte f(cid:252)r die Kurden voll ausnutzen wird. Es besteht die Gefahr, da(cid:223) vage Konzessionen der T(cid:252)rkei den Beitritt zur Union bewirken k(cid:246)nnten. Deutlich ist jedoch, da(cid:223) die bislang von der T(cid:252)rkei ergriffenen Ma(cid:223)nahmen nicht ausreichen, das Land als demokratisch zu betrachten oder zu glauben, die Rechte der Kurden als Minderheit, geschweige denn als Volk, seien garantiert. Kann die Kommission ihre Haltung bez(cid:252)glich des Umfangs, in dem die T(cid:252)rkei den Beitrittskriterien gen(cid:252)gt, erl(cid:228)utern? Welchen Standpunkt nimmt die Kommission im Hinblick auf die Rechte der Kurden als kultureller Minderheit ein? Wie gedenkt die Kommission zu beurteilen, in welchem Umfang die T(cid:252)rkei den Kriterien von Kopenhagen gen(cid:252)gt und die Rechte der Kurden als kultureller Minderheit respektiert? Welche Ma(cid:223)nahmen wird die Kommission ergreifen, um die Entwicklung der T(cid:252)rkei im Hinblick auf den Beitritt und die damit verbundenen Kriterien zu verfolgen? Antwort von Herrn Verheugen im Namen der Kommission (27. M(cid:228)rz 2000) In ihrem letzten Bericht vom Oktober 1999 (1) kam die Kommission zu dem Schlu(cid:223), die j(cid:252)ngsten Entwicklungen h(cid:228)tten gezeigt, da(cid:223) die T(cid:252)rkei zwar die Grundmerkmale eines demokratischen Systems aufweist, die politischen Kriterien von Kopenhagen aber noch immer nicht erf(cid:252)llt sind. Zu beanstanden seien vor allem ernsthafte M(cid:228)ngel bez(cid:252)glich der Menschenrechte und des Minderheitenschutzes. Zur Frage der t(cid:252)rkischen Staatsb(cid:252)rger kurdischer Herkunft wird auf die Stellungnahme im Bericht von 1998 zur(cid:252)ckgegriffen; danach k(cid:246)nnte eine zivile L(cid:246)sung die weitgehende Anerkennung der kulturellen Identit(cid:228)t der Kurden umfassen (cid:129) einschlie(cid:223)lich einer gr(cid:246)(cid:223)eren Toleranz gegen(cid:252)ber den Formen, in denen sich diese Identit(cid:228)t manifestiert, vorausgesetzt, es werden nicht Separatismus oder Terrorismus verfochten. Das Herzst(cid:252)ck der neuen Heranf(cid:252)hrungsstrategie f(cid:252)r die T(cid:252)rkei, die der Europ(cid:228)ische Rat von Helsinki ist die Beitrittspartnerschaft (BP), die die Kommission zwecks im Dezember 1999 angenommen hat, sp(cid:228)terer Verabschiedung durch den Rat ausarbeiten soll. Darin sind die Priorit(cid:228)ten festzulegen, die die T(cid:252)rkei in den Bereichen der sogenannten Kopenhagener Kriterien (u. a. im politischen Bereich) umsetzen mu(cid:223), um das Land auf die Mitgliedschaft in der Union vorzubereiten. Die Umsetzung dieser Priorit(cid:228)ten wird von einschl(cid:228)gigen Gremien, etwa dem Assoziationsausschu(cid:223), wie auch in den j(cid:228)hrlichen Fortschritts- berichten laufend beobachtet. (1) KOM(1999) 514 endg. (2001/C 26 E/094) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0639/00 von Joaquim Miranda (GUE/NGL) an die Kommission (28. Februar 2000) Betrifft: Naturkatastrophe in Mosambik Mosambik wurde von heftigen Unwettern heimgesucht, die u. a. zur Folge hatten, da(cid:223) viele Menschen obdachlos wurden, viele Tiere umkamen (bisher etwa 40. 000 St(cid:252)ck), etwa 70. 000 Hektar Anbaufl(cid:228)che (insbesondere Mais und Reis) zerst(cid:246)rt wurden, ganz zu schweigen von den gro(cid:223)en Schwierigkeiten bei der Trinkwasserversorgung der Bev(cid:246)lkerung. C 26 E/76 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 26. 1. 2001 Die Kommission wird in Anbetracht der gravierenden wirtschaftlichen, sozialen und gesundheitlichen Probleme infolge derartiger Unwetter, die sich mit dem angek(cid:252)ndigten neuen Zyklon noch vergr(cid:246)(cid:223)ern k(cid:246)nnen, und der Schw(cid:228)che der mosambikanischen Wirtschaft, die eine ad(cid:228)quate und rechtzeitige Antwort unm(cid:246)glich macht (cid:129) gebeten mitzuteilen, welche Sofortma(cid:223)nahmen sie plant, um die Beh(cid:246)rden des Landes dabei zu unterst(cid:252)tzen, mit der jetzigen Naturkatastrophe fertig zu werden. Antwort von Herrn Nielson im Namen der Kommission (24. M(cid:228)rz 2000) Die Kommission ist angesichts der Notlage in Mosambik sehr besorgt. Die anhaltenden sintflutartigen Regenf(cid:228)lle im s(cid:252)dlichen Afrika, die durch den Zyklon Eline noch verschlimmert wurden, haben zur Vertreibung einer gro(cid:223)en Anzahl von Menschen sowie zu schweren Sch(cid:228)den an H(cid:228)usern und Infrastruk- turen gef(cid:252)hrt. Viele Menschen sind ums Leben gekommen, wurden verletzt oder sind verschollen. Die Regierung Mosambiks hat um humanit(cid:228)re Hilfe von Drittl(cid:228)ndern gebeten. Die internationale Gemein- schaft hat erhebliche Hilfe f(cid:252)r die Such- und Rettungsphase (die jetzt abgeschlossen ist) sowie f(cid:252)r die laufenden Hilfema(cid:223)nahmen bereitgestellt. Die (cid:246)ffentlichen Beitr(cid:228)ge und Verpflichtungen werden auf bisher 100 Mio. € gesch(cid:228)tzt, von denen 60 % aus der Gemeinschaft (Kommission und Mitgliedstaaten) stammen. Das f(cid:252)r Entwicklung und humanit(cid:228)re Hilfe zust(cid:228)ndige Kommissionsmitglied hat Mosambik am 2. und 3. M(cid:228)rz gemeinsam mit dem portugiesischen Au(cid:223)enminister einen Besuch abgestattet, um sich einen (cid:220)berblick (cid:252)ber die Lage zu verschaffen. Als Reaktion auf die ersten (cid:220)berschwemmungen infolge der schweren Regenf(cid:228)lle Anfang Februar geneh- migte die Kommission 1 Mio. € Soforthilfe, die (cid:252)ber ihr Amt f(cid:252)r humanit(cid:228)re Hilfe (ECHO) an das Rote Kreuz und Nichtregierungsorganisationen als Durchf(cid:252)hrungspartner geleitet wurde. Davon flossen 750. 000 € nach Mosambik und 250. 000 € nach Botswana. Die genannten Organisationen k(cid:252)mmerten sich zun(cid:228)chst um den am dringendsten notwendigen Transport gef(cid:228)hrdeter Personen in sicherere Gebiete und stellten grundlegende Hilfsg(cid:252)ter, Notunterk(cid:252)nfte sowie Wasser und Sanit(cid:228)reinrichtungen bereit. Dar(cid:252)ber hinaus wurden dem Kommissionsdelegierten vor Ort und der Regierung Mosambiks aus der entsprechenden Haushaltslinie 1,4 Mio. € zur Verf(cid:252)gung gestellt, um die Ern(cid:228)hrungssicherheit f(cid:252)r die Opfer sicherzustellen. Nach den weiteren Sch(cid:228)den durch den Zyklon Eline fa(cid:223)te die Kommission einen zweiten Beschlu(cid:223) (cid:252)ber 2 Mio. €, der vor allem Nothilfe in den Einzugsgebieten der Fl(cid:252)sse Limpopo und Save (Provinzen Gaza, Inhambane und Sofala) betrifft, die am schlimmsten von Zerst(cid:246)rungen und Vertreibung betroffen sind. Ein dritter, wichtigerer ECHO-Finanzierungsbeschlu(cid:223) wurde in enger Zusammenarbeit mit Partnern in Maputo ausgearbeitet und am 14. M(cid:228)rz 2000 von einer dienste(cid:252)bergreifenden Task Force (ECHO, GD DEV, SCR) bef(cid:252)rwortet. Letztere wurde errichtet, um die Koh(cid:228)renz der kurzfristigen und mittel- bis langfristigen Ma(cid:223)nahmen der Kommission zu gew(cid:228)hrleisten. Den strategischen Schwerpunkt des dritten Beschlusses bilden die F(cid:246)rderung der Wiederansiedlung durch Nahrungsmittelnothilfe (die Pflanzsaison beginnt in einigen Wochen), Wasser und Sanit(cid:228)reinrichtungen, Gesundheit (einschl. kleinerer Rehabilitationsarbeiten an Gesundheitszentren) und die Vorbereitung auf ein m(cid:246)gliches Ausbrechen der Cholera. Ein hochrangiger regionaler ECHO-Experte kehrte vor kurzem von einer zehnt(cid:228)gigen Beurteilungsmission in Mosambik zur(cid:252)ck. Dar(cid:252)ber hinaus wurde von ECHO ein st(cid:228)ndiger Mitarbeiter f(cid:252)r technische Hilfe eingestellt, der ab n(cid:228)chste Woche vor Ort die Durchf(cid:252)hrung der durch ECHO finanzierten Ma(cid:223)nahmen (cid:252)berwacht und mit der zentralen Koordinierungsstelle zusammenarbeitet, die die Regierung Mosambiks mit Unterst(cid:252)tzung der Vereinten Nationen eingerichtet hat. die Kommission eine mittelfristige Gemeinschaftsma(cid:223)nahme Au(cid:223)erdem bereitet der NRO-Kofinanzierungen mit Aktionen des Europ(cid:228)ischen Entwicklungsfonds (EEF) verbunden werden, um Mosambik bei der (cid:220)berwindung der Krise und der R(cid:252)ckkehr zu dem raschen Wachstum zu unterst(cid:252)tzen, das sich das Land hart erarbeitet hatte. Das zust(cid:228)ndige Kommissionsmitglied k(cid:252)ndigte anl(cid:228)(cid:223)lich des Besuchs in Mosambik einen zus(cid:228)tzlichen Betrag von 21 Mio. € an. Dank dieser Ma(cid:223)nahme soll die derzeitige Phase der Soforthilfe in einen Wiederaufbauzeitraum von drei bis vier Jahren (cid:252)bergehen. vor, bei