title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 348/2000, 14. veebruar 2000, teatavate Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise ja ajutiselt kehtestatud tollimaksu lõpliku sissenõudmise kohta

eurovoc_concepts:
Croatia
Ukraine
anti-dumping duty
import
piping
tube

text: 158 ET Euroopa Liidu Teataja 32000R0348 17. 2. 2000 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 11/33. kd L 45/1 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 348/2000, 14. veebruar 2000, teatavate Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise ja ajutiselt kehtestatud tollimaksu lõpliku sissenõudmise kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1), eriti selle artikli 9 lõi- get 4 ja artikli 10 lõiget 2, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsultee- rimist nõuandekomiteega, ning arvestades järgmist: A. AJUTISED MEETMED (1) (2) Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 1802/1999 (2) (edaspidi “ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tolli- maksu teatavate Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes ühendusse. B. JÄRGNENUD MENETLUS Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist anti nendele huvitatud isikutele, kes seda taotlesid, võima- lus esitada oma seisukohad. Neile teatati olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dum- pinguvastase tollimaksu kehtestamist ja ajutise tollimak- suna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võima- lus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. (3) Huvitatud isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti lõplikes järeldustes vas- tavad muudatused. (1) EÜT L 56, 6. 3. 1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 905/98 (EÜT L 128, 30. 4. 1998, lk 18). (2) EÜT L 218, 18. 8. 1999, lk 3. C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE 1. Vaatlusalune toode (4) (5) (6) Tuleb meenutada, et ajutise määruse preambuli põhjendu- ses 7 kirjeldati vaatlusalust toodet kui nafta- ja gaasijuht- metena kasutatavat rauast või legeerimata terasest õmblus- teta toru, mille välisläbimõõt ei ületa 406,4 mm, ümmarguse ristlõikega rauast või legeerimata terasest külmtõmmatud või külmvaltsitud õmblusteta toru, muu ümmarguse ristlõikega rauast või legeerimata terasest toru, mille välisläbimõõt ei ületa 406,4 mm, edaspidi “õmblus- teta torud”. Korrati nõuet, et õmblusteta torud tuleks jaotada kaheks erinevaks tooteks, st kaubandusliku kvaliteediga terastoru- deks ja nafta-/gaasijuhtmena kasutatavateks terastorudeks, ning et ühenduse tootmisharu igale tootele tekitatud kahju tuleks analüüsida eraldi. Väidetav erinevus põhineb asjaolul, et kaubanduslikud torud ja torujuhtmeks ettenähtud torud ei ole vastastikku asendatavad, sest nafta-/gaasijuhtmetena kasutatavate torude puhul on nõutav erisertifitseerimine. On väidetud ka seda, et torujuhtmeks ettenähtud torude suuremate tootmiskulude tõttu on välistatud nende müük muul ots- tarbel kui nafta-/gaasijuhtmeks ettenähtud torudena. Lisaks sellele on väidetud, et kaubanduslikke torusid kasutatakse ehituses ja infrastruktuuriga seotud valdkondades, kuid torujuhtmeks ettenähtud torusid kasutatakse nafta- ja gaa- sitööstuses ning kumbagi toodet müüakse eri müügikana- lite kaudu, kusjuures torujuhtmeks ettenähtud torusid müüakse pigem otse lõppkasutajale kui hulgimüüjatele. (7) Leiti, et kõikidel õmblusteta torudel on ühesugused füüsi- kalised ja tehnilised omadused. Kuigi on väga palju torulii- ke, mis erinevad üksteisest välisläbimõõdu, seina paksuse, terase kvaliteedi ja tehniliste näitajate poolest, ei ole leitud nende vahel selget eraldusjoont. 11/33. kd ET Euroopa Liidu Teataja 159 (8) (9) Peale selle näitas uurimine, et kõiki õmblusteta torude liike müüdi nii hulgimüüjatele kui ka lõppkasutajatele. Seetõttu ei olnud võimalik müügikanaleid selgelt eristada, kuigi sel- lel asjaolul ei ole iseenesest tähtsust. torud, ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduses müü- dud õmblusteta torud ning Horvaatia siseturul müüdud õmblusteta torud on samasugused tooted määruse (EÜ) nr 384/1996 (edaspidi “algmäärus”) artikli 1 lõike 4 tähen- duses. Lõpuks leiti, et kõikidel õmblusteta torudel on sisuliselt üks ja sama kasutusotstarve. Olenemata asjaolust, et neid kasu- tatakse paljudes erinevates tootmisharudes, näiteks ehitu- ses, auto- ja naftatööstuses, elektrijaamade ja katlamajade ehitusel, pneumaatikas, hüdraulikas ja masinaehituses, ning kuigi ollakse nõus väitega, et mitte iga kasutaja ei suuda kasutada kõiki õmblusteta torude liike, loetakse neil olevat üks ja sama põhikasutusotstarve. D. DUMPING 1. Horvaatia (10) Kuigi osadel õmblusteta torudel on selgelt kindlaksmäära- tud erikasutusotstarve (näiteks naftajuhtmed), võib sellistel torudel olla ka üldisem kasutus. Lisaks sellele leiti, et kau- banduslikke torusid on samuti võimalik laialdasemalt kasu- tada. Öeldust nähtub, et kõikide tooteliikide vahel on tugev konkurents ja need on vastastikku asendatavad. (16) Alates ajutiste meetmete vastuvõtmisest ei ole normaal- väärtuse arvutamise, ekspordihinna kindlaksmääramise, normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemise ega dumpin- gumarginaali kindlaksmääramise kohta esitatud ühtki mär- kust. Seetõttu kiidetakse ajutise määruse preambuli põh- jendustes heaks. esitatud Dumpingumarginaal ja jääkmarginaal jäävad seetõttu endi- seks, moodustades 40,8 %. järeldused 13–19 (11) Seetõttu kiidetakse heaks esialgne järeldus, et kõik õmblus- teta torud, nii kaubanduslikud kui ka torujuhtmeks ette- nähtud torud, moodustavad üheainsa toote. 2. Ukraina a) Normaalväärtus 2. Samasugune toode (12) Tuleb meenutada, et ajutise määruse preambuli põhjendus- tes 11 ja 12 leidis komisjon, et vaatlusalustest riikidest imporditud õmblusteta torudel, ühenduse tootmisharu toodetud ja ühenduses müüdud õmblusteta torudel ja Hor- vaatia siseturul müüdud õmblusteta torudel on ühesugu- sed füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning sisuliselt üks ja seesama kasutusotstarve. (13) On väidetud, et ühenduses toodetud õmblusteta torud eri- nevad Ukrainast imporditud torudest, sest viimati nimeta- tute tootmisel on järgitud standardeid, mis erinevad ühen- duse tootmisharus kasutatavatest standarditest, ja et ühenduses toodetud õmblusteta torude suhtes kohaldata- vate eriomaste kontrollinõuete tõttu on tootmisprotsessid teistsugused. (14) Uurimine on näidanud, et nii ühenduse tootmisharu kui ka Ukraina eksportijad järgivad tootmises ühesuguseid või analoogseid siseriiklikke ja rahvusvahelisi standardeid. Ukraina eksportijate esitatud teabest nähtub, et ühendusse eksporditavad õmblusteta torud, nii kaubanduslikud kui ka torujuhtmeks ettenähtud torud, vastavad sellistele töös- tusstandarditele nagu DIN, API ja ASTM samamoodi nagu ühenduse tootmisharus toodetavad torud. (17) (18) Pärast ajutise määruse avaldamist ei olnud importija nõus sellega, et Ukraina puhul valiti normaalväärtuse kindlaks- määramisel sobivaks kolmandaks turumajandusriigiks Horvaatia. Kõnealune importija väitis, et energia ja muud tootmisel kasutatavad sisendid on Horvaatias palju kalli- mad kui Ukrainas, et Horvaatia siseturg on monopolisee- ritud või sellel vähemalt domineerib ainutootja ja et Hor- vaatia omamaise müügi tüüpilisuse kohta ei ole esitatud piisavalt tõendeid. Leitakse, et Horvaatia suuremaid kulusid käsitlev väide ei ole asjakohane, sest Ukraina ei ole turumajandusriik, mis- tõttu võrdlus on olemuselt ebausaldusväärne. Seetõttu on asjakohane küsimus, kas Ukraina tootjatel oli Horvaatiaga võrreldes mingis osas täielik või suhteline eelisseisund, näi- teks tõhusam energiakasutus. Nii see siiski ei olnud. Hor- vaatia valimine ei olnud põhjendamatu veel sellegi tõttu, et Brasiilia kui üks võimalusi lükati tagasi põhjendusel, et Bra- siilia turu hinnad on ühe tootja domineerimise tõttu tõe- poolest liiga kõrged. Horvaatia niihästi importis kui ka eks- portis vaatlusalust toodet, mistõttu valitses tema siseturul teatav konkurents. Lisaks sellele oli omamaine müük tüü- piline ja moodustas rohkem kui 5 % kogu Ukraina ekspor- dist ühendusse. Kuigi tehti kõikvõimalikke jõupingutusi, et uurida teisi võimalusi Brasiilia kõrval, näiteks Ameerika Ühendriike ja Tšehhi Vabariiki, ei saanud koostöö kum- magi riigiga teoks. (15) Eespool öeldut silmas pidades on leidnud kinnitust esialgne järeldus, et vaatlusalustest riikidest imporditud õmblusteta (19) Et metoodika ega normaalväärtuse arvutamise kohta ei ole esitatud ühtegi teist vastuväidet, kiidetakse ajutise määruse preambuli põhjendustes 20–26 esitatud järeldused heaks. 160 ET Euroopa Liidu Teataja 11/33. kd b) Ekspordihind need konkureerivad üksteisega ja torudega, mida müüb ühenduse tootmisharu. (20) Üks eksportiv tooja ei olnud nõus faktiga, et komisjon ei ole ekspordihinna kindlaksmääramisel arvestanud tema müüki ühenduses asuvale sidusimportijale, põhjendades seda asjaoluga, et esitatud teavet oli peetud ebausaldusväär- seks. Et seda ümberlükkavaid tõendeid ei esitatud, kinnita- takse ajutise määruse põhjendustes 27 ja 28 esitatud järel- dused. (26) Seepärast kiidetakse Horvaatiast ja Ukrainast pärit impordi kumulatiivse hindamise asjakohasust käsitlevad esialgsed järeldused heaks. b) Dumpinguhinnaga impordi hinnad c) Võrdlus (21) Eksportivad tootjad kordasid nõuet teha kohandus füüsi- kaliste omaduste erinevuste arvessevõtmiseks, sest Ukraina torutööstuses järgitakse madalamaid standardeid kui ühen- duse tootmisharus. Selline nõue oli algstaadiumis tagasi lükatud, sest selle põhjendus oli ebapiisav. Et eksportivatel tootjatel ei õnnestunud jällegi põhjendada oma väiteid, kinnitatakse uue teabe puudumisel ajutise määruse pream- buli põhjendustes 29–31 esitatud järeldused. d) Dumpingumarginaal (27) Hinna allalöömise marginaal Horvaatia ja Ukraina puhul arvutati uuesti tõendite alusel, mille huvitatud isikud esita- sid vaatlusaluse toote kategooriate hindade ja õmblusteta torude hinnavõrdluseks vajaliku rühmitamise kohta. (28) Läbivaadatud kaalutud keskmise hinna allalöömine, väljen- datud protsendimäärana ühenduse tootmisharu hindadest, on Horvaatia puhul 14,4 %. (29) Läbivaadatud kaalutud keskmise hinna allalöömine, väljen- datud protsendimäärana ühenduse tootmisharu hindadest, on Ukraina puhul 24 %. (22) Seetõttu kinnitatakse esialgsete järelduste kohaselt Ukraina dumpingumarginaaliks 123,7 %. 3. Ühenduse tootmisharu olukord E. KAHJU a) Sissejuhatav märkus 1. Ühenduse tootmisharu määratlus (30) (23) Uue teabe puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse preambuli põhjendustes 34–38 kirjeldatud esialgsed järel- dused ühenduse tootmisharu määratluse kohta. 2. Import ühendusse asjaomastest riikidest a) Kumulatsioon (24) Horvaatia eksportiv tootja väitis, et Horvaatiast pärit importi ei tohiks hinnata kumulatiivselt koos Ukrainast pärit impordiga. Väideti, et Horvaatiast imporditi uurimis- perioodi jooksul oluliselt vähem kui Ukrainast, samal ajal kui impordihinnad olid kõrgemad. Väideti ka seda, et Hor- vaatia ekspordi puhul on järgitud Ukrainast pärineva impordi hindu ühenduse turul. (25) Mõlema riigi dumpingumarginaale on peetud märkimis- väärseks. Mõlemast riigist pärit impordi maht suurenes vaatlusperioodil märgatavalt ja mõlema juhul peeti seda miinimumtasemest palju suuremaks. Impordihindade suh- tes tõdeti, et mõlemast riigist pärinevate õmblusteta torude hinnad on uurimisperioodi jooksul oluliselt alandanud ühenduse tootmisharu hindu. Lisaks sellele leiti, et mõlema riigi õmblusteta torusid müüakse ühtede ja samade kana- lite kaudu ning võrreldavatel müügitingimustel, mistõttu Pärast ajutise määruse avaldamist leidis komisjon 8. det- sembril 1999, et teatavad käesolevas menetluses ühenduse tootmisharu osa moodustavad ühenduse tootjad olid kon- kurentsivastase tegevusega rikkunud EÜ asutamislepingu artiklit 81. Jõuti järeldusele, et aastatel 1990–1995 osale- sid äriühingud Dalmine, Mannesmannröhren-Werke ja Vallourec kokkuleppes kaitsta oma siseturgu teatavate õmblusteta torude, eelkõige nafta- ja gaasitööstuses kasu- tatavate ümartorude ja teatavate torujuhtmeks ettenähtude torude eest. (31) Otsust on uuritud, et määrata kindlaks, kas kahju, mida ühenduse tootmisharule leiti olevat tekitatud, tulenes dum- pinguhinnaga impordist või oli see põhjustatud teatavate ühenduse tootjate endi käitumisest. (32) Tuleb märkida, et uurimise järeldustes käsitletud ajavahe- mik (s. o 1. jaanuar 1997 – 31. oktoober 1998) jääb välja- poole ajavahemikku, mille jooksul konkurentsivastast tege- vust täheldati. Silmas pidades asjaolu, et selline tegevus toimus enne käesolevas menetluses vaadeldavat perioodi ning et Horvaatiast ja Ukrainast pärineva dumpinguhin- naga impordi mahu suurenemine on langenud kokku ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisega, ei saa järel- dada, et teatavate ühenduse tootjate konkurentsivastane käitumine on põhjustanud ühenduse tootmisharule käes- oleva menetlusega kindlaksmääratud kahju sellises ulatu- ses, mis vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 6 kõrvaldaks põhjusliku seose ühenduse tootmisharule tekitatud kahju ja vaatlusaluse impordi vahel. 11/33. kd ET Euroopa Liidu Teataja 161 b) Huvitatud isikute vastuväited esialgsete järelduste suhtes G. ÜHENDUSE HUVID (33) Ukraina eksportivad tootjad on väitnud, et ühenduse toot- misharule ei ole tekitatud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses, sest ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimis- perioodini paranesid tootlikkuse ja tootmisvõimsuse rakendamist käsitlevad näitajad ning turuosa püsis stabiil- sena. Peale selle seadsid nad kahtluse alla ühenduse toot- misharu tasuvust käsitlevad esialgsed järeldused. Väidet toetasid teatavad ajakirjanduses avaldatud artiklid, milles tõdeti ühenduse õmblusteta torude tootjate majandustule- muste paranemist. (34) Tuleb märkida, et vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 ei saa ühegi käesolevas sättes loetletud teguri põhjal otsusta- da, kas ühenduse tootmisharule on tekitatud kahju algmää- ruse artikli 3 tähenduses. (39) Lõikes 30 nimetatud komisjoni järeldusi silmas pidades on uuritud, kas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine võib tekitada kõnealusel turul konkurentsialaseid prob- leeme. Arvestades asjaolu, et konkurentsivastast tegevust täheldati enne käesolevas menetluses käsitletavat perioodi, ei ole põhjust järeldada, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleva menetluse käigus võiks mõjutada edasist konkurentsi kõnealusel turul. (40) Et puudub uus teave ühenduse huvide kohta, kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 74–83 kirjeldatud esialgsed järeldused heaks. H. DUMPINGUVASTASED MEETMED 1. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (35) Ühenduse tootmisharu olukorra, eelkõige tootlikkuse ja tootmisvõimsuse rakendusastme paranemist ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioodini tuleks vaadelda seo- ses 1997. aastal Tšehhi Vabariigist, Ungarist, Poolast, Rumeeniast, Venemaalt ja Slovaki Vabariigist pärinevate õmblusteta torude suhtes määrusega (EÜ) nr 2320/97 (1) kehtestatud dumpinguvastaste meetmete- ga. Kõnealuste dumpinguvastaste meetmete eesmärk oligi kõrvaldada ühenduse tootmisharule tekitatud kahju. impordi (41) Kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 86 ja 87 kirjel- datud kahjumarginaali kehtestamiseks kasutatav metoodi- ka. (42) Kahjumarginaalid, mis on läbi vaadatud selleks, et võtta arvesse märkusi, mida huvitatud isikud esitasid pärast esialgsete järelduste avalikustamist ja mis on kirjeldatud eespool põhjenduses 27, on järgmised: st (36) Tuleb märkida, et ühenduse tootmisharus saavutatud toot- likkus jäi ajavahemikus 1997. aastast kuni uurimisperioo- dini allapoole taset, mida tootmisharu oleks võinud eel- ilma dada normaalsetes konkurentsitingimustes, dumpinguhinnaga impordita. Tasuvusnäitajate usaldus- väärsuse kohta tuleb märkida, et need vastavad teabele, mille ühenduse tootmisharu esitas uurimise käigus ja mida kontrolliti kohapeal. Ukraina eksportivate tootjate esitatud tasuvusnäitajate puhul tuleb silmas pidada, et need hõlma- vad uurimises käsitlemata tooteid ja perioodi, mis jääb väl- japoole käesolevas uurimises vaadeldavat perioodi. Turuosa suhtes leiti, et ühenduse tootmisharu ei ole suut- nud taastada varem kaotatud turuosa. Seetõttu ei saanud ühenduse tootmisharu täielikku kasu lõplike meetmete varasemast kehtestamisest Tšehhi Vabariigist, Ungarist, Poolast, Rumeeniast, Venemaalt ja Slovaki Vabariigist päri- neva impordi suhtes. Horvaatia: 23 %, Ukraina: 38,5 %. 2. Lõplike meetmete vorm ja tase (43) Eespool tehtud järeldused dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduste huvide kohta nõuavad lõplikke meet- meid. Silmas pidades tooteliikide mitmekesisust, tuleks dumpinguvastane tollimaks kehtestada väärtuselise tolli- maksuna. (44) Vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 tuleks kõigi ekspor- tivate tootjate puhul kohaldada kas kahju- või dumpingu- marginaalil põhinevat tollimaksumäära, sõltuvalt sellest, kumb on väiksem. Kõnealused tollimaksud, väljendatud protsendina hinnast ühenduse piiril, on järgmised: (37) Eespool öeldut silmas pidades kiidetakse esialgsed järeldu- sed ühenduse tootmisharule tekitatud märgatava kahju kohta heaks. Horvaatia: 23 %, Ukraina: 38,5 %. F. PÕHJUSLIKUD SEOSED (38) Uue teabe puudumisel kiidetakse ajutise määruse põhjen- dustes 68–73 kirjeldatud esialgsed järeldused heaks. (1) EÜT L 322, 25. 11. 1997, lk 1. (45) Pärast ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamist tegid Horvaatia eksportiv tootja ja Ukraina eksportivad tootjad koostöös Ukraina ametiasutustega ettepaneku võtta sellised hinnakohustused, mille komisjon kiitis 1997. aastal määrusega (EÜ) nr 2320/97 heaks teiste Kesk- ja Ida- Euroopa tootjate puhul. Kahju kõrvaldatakse kahel viisil: esiteks hinnakohustusega, mis hõlmab importi kokkulepi- tud mahus, ja teiseks kõnealusest piirmäärast suuremas mahus imporditud toodete eest sissenõutud väärtuselise imporditollimaksuga. 162 (46) (47) (48) (49) ET Euroopa Liidu Teataja 11/33. kd Selleks, et väärtuselisest imporditollimaksust vabastatud kogus ei ole suurem hinnakohustuses kindlaksmääratud kogusest, võib dumpinguvastasest tollimaksust vabastada ainult siis, kui liikmesriikide tolliasutustele esitatakse keh- tiv toodangusertifikaat, millele on selgelt märgitud tootja ning mis sisaldab kauba täpse kirjelduse ja tootja allkirjas- tatud deklaratsiooni. I. AJUTISTE TOLLIMAKSUDE SISSENÕUDMINE (51) Eksportivate tootjate puhul täheldatud dumpingumargi- naalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisha- rule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda vas- tavalt lõplikult kehtestatud tollimaksumäärale, Et võimaldada komisjonile kohustuste täitmise tõhusat kontrollimist, on tootjad nõustunud esitama komisjonile korrapäraselt üksikasjalikku teavet ekspordiks ühendusse ettenähtud müügi kohta ja hoidma toodangusertifikaatide koopiad järelkontrolli jaoks kättesaadavad. Et Ukraina ei ole turumajandusriik, esitasid Ukraina eks- portivad tootjad ühise hinnakohustuse, mille kinnituseks on Ukraina ametiasutused esitanud tagatised, millega kind- lustatakse piisav kontroll eelkõige dumpinguvastasest tolli- maksust vabastatud tootekoguse suhtes. Seepärast käsitletakse teatava mahu suhtes kohaldatavat hinnakohustust ja ülejäänud koguse suhtes kohaldatavat väärtuselist imporditollimaksu piisavate vahenditena ühen- duse tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamisel. Kohus- tuse rikkumise või kahtlustatava rikkumise korral kehtes- tab komisjon kiiresti ajutised või lõplikud tollimaksud kooskõlas algmääruse artikli 8 lõigetega 9 ja 10. (50) Komisjon on kõnealused kohustused heaks kiitnud. ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 1. Järgmiste Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate toodete impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks: — nafta- ja gaasijuhtmetena kasutatavad rauast või legeerimata terasest õmblusteta torud, mille välisläbimõõt ei ületa 406,4 mm (kuuluvad CN-koodide 7304 10 10 ja 7304 10 30 alla); — ümmarguse ristlõikega rauast või legeerimata terasest külm- tõmmatud või külmvaltsitud õmblusteta torud (kuuluvad CN-koodi 7304 31 99 alla); — muud ümmarguse ristlõikega rauast või legeerimata terasest õmblusteta torud, mille välisläbimõõt ei ületa 406,4 mm (kuuluvad CN-koodide 7304 39 91 ja 7304 39 93 alla). 2. Tollimaksumäärad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toodete importimisel nende vaba netohinna suhtes ühenduse pii- ril, on järgmised: Riik Tootja Tollimaksumäär TARICi lisakood Horvaatia Ukraina Kõik äriühingud Kõik äriühingud 23 % 38,5 % A999 A999 3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid. Artikkel 2 1. Imporditud tooted vabastatakse artikliga 1 kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest, kui tooteid valmistavad ja müüvad ühendusse eksportimiseks lõikes 4 loetletud äriühingud, kes on teinud ettepaneku võtta kohustused, mis komisjoni on heaks kiitnud, ning kui on täidetud lõigetes 2 ja 3 sätestatud tingimused. 2. Kui esitatakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon, on tollimaksuvabastust võimalik saada ainult tingimusel, et pädevate liikmesriikide tollile esitatakse kehtiva toodangusertifikaadi originaaleksemplar, mille on välja andnud üks lõikes 4 loetletud äriühingutest. Toodangusertifikaat, mille olulised osad on loetletud lisas, vastab nõuetele, mida kõnealustele sertifikaatidele esitatakse kohutuses, mille on heaks kiitnud komisjon. 3. Lõikes 2 nimetatud toodangusertifikaat tuleb esitada kolme kuu jooksul alates selle väljaandmisest. Kogused, mis esitatakse liikmesriikide tollile ühendusse importimiseks ilma dumpinguvastase tollimaksuta, ei tohi ületada sertifikaadil märgitud koguseid. Kui ületatakse sertifikaadil märgitud koguseid, maksustatakse ülemäärane kogus tollimaksuga ja deklareeritakse artikli 1 lõikes 2 esitatud asjakohase TARICi lisakoodi alusel. 11/33. kd ET Euroopa Liidu Teataja 163 4. Imporditud tooted, millele on lisatud toodangusertifikaat, deklareeritakse järgmiste TARICi lisakoodide alusel: Riik Tootja TARICi lisakood Horvaatia Ukraina Zeljezara Sisak d. d. , Sisak Dnepropetrovsk Tube Works, Dnepropetrovsk Nikopol Pivdennotrubny Works, Nikopol Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnepropetrovsk A064 A065 A066 A067 Artikkel 3 Liikmesriikide aruannetesse, mis esitatakse komisjonile määruse (EÜ) nr 384/1996 artikli 14 lõike 6 kohaselt, märgitakse iga vabasse ringlusse lubamise kohta impordiaasta ja -kuu, CN-koodid, TARICi koodid ja TARICi lisakoodid, meetme liik, päritoluriik, kogus, väärtus, dumpinguvastane tollimaks, impordiliikmesriik ja vajaduse korral toodangusertifikaadi järjekorranumber. Määrusega (EÜ) nr 1802/1999 kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse sisse vastavalt lõplikult kehtestatud tollimaksu määrale. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, vabastatakse. Artikkel 4 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Artikkel 5 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 14. veebruar 2000 Nõukogu nimel eesistuja J. GAMA 164 ET Euroopa Liidu Teataja 11/33. kd LISA Artikli 2 lõikes 2 nimetatud toodangusertifikaadi põhiosad (*) a) Sertifikaadi number. b) Märge selle kohta, kas on tegemist sertifikaadi originaal- või koopiaeksemplariga. c) Sertifikaadi kehtivusaeg. d) Järgmine tekst: “Toodangusertifikaat, mille [äriühingu nimi] on välja andnud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 348/2000 lisakood] alla kuuluvate õmblusteta terastorude artikli 2 lõikele 2 teatavate TARICi eksportimiseks Euroopa Ühendusse. ” lisakoodi [TARICi Ukrainast importimise korral: “Ukraina [……] ministeeriumi poolt ehtsaks tunnistatud toodangusertifikaat teatavate TARICi lisakoodi [TARICi lisakood] alla kuuluvate õmblusteta terastorude Euroopa Ühendusse eksportimise kontrollimiseks vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 348/2000 artikli 2 lõikele 2. ” e) Asjaomase eksportiva tootja ärinimi ja täielik aadress, sealhulgas telefoni- ja faksinumbrid ning võimalik tunnuskood, näiteks äriühingu siseriiklik registrinumber. f) Asjaomase eksportiva tootja kliendi, kellele eksportiv tootja on tooted müünud ja nende kohta arve esitanud, ärinimi ja täielik aadress, sealhulgas telefoni- ja faksinumbrid. g) Toodangusertifikaadiga seotud faktuurarve number. h) Kauba täpne kirjeldus, sealhulgas: — toote identifitseerimiseks piisav kirjeldus, mis peab kattuma arvel esitatud tootekirjeldusega, — CN-kood, — kogus (tonnides). i) Horvaatiast importimise korral sertifikaadi väljaandmise eest vastutava äriühingu ametniku nimi ja järgmine allkirjastatud deklaratsioon: “Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva sertifikaadiga hõlmatud kaupade müük eksportimiseks Euroopa Ühendusse toimub [asjaomase eksportiva tootja ärinimi] poolt võetud kohustuse raames ja tingimuste kohaselt ning komisjoni otsusega 2000/…/EÜ [otsus K(2000) 271/2] heaks kiidetud kohustuses Euroopa Ühendusse ilma dumpinguvastase tollimaksuta importida lubatud mahu piires. Kinnitan, et käesolevas sertifikaadis esitatud teave on täielik ja täpne. ” Ukrainast importimise korral järgmine eksportiva tootja allkirjastatud deklaratsioon: “Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva sertifikaadiga hõlmatud kaupade müük ekspordiks Euroopa Ühendusse toimub [asjaomase eksportiva tootja ärinimi] poolt võetud kohustuse raames ja tingimuste kohaselt ning komisjoni otsusega 2000/…/EÜ [otsus K(2000) 271/2] heaks kiidetud kohustuses Euroopa Ühendusse ilma dumpinguvastase tollimaksuta importida lubatud mahu piires. Kinnitan, et käesolevas sertifikaadis esitatud teave on täielik ja täpne. ” j) Ukrainast importimise korral jäetakse ruumi Ukraina […] ministeeriumi templi ja volitatud isiku allkirja jaoks. k) Ruum ühenduse pädevate asutuste märkuste jaoks. (*) Sertifikaadi kõik lahtrid on Horvaatia jaoks neljas keeles, st tootjariigi keeles ning inglise, prantsuse ja saksa keeles, ning Ukraina jaoks kahes keeles, st tootjariigi keeles ja inglise keeles


title: 2000/184/EG: Beschluß des Rates vom 14. Februar 2000 über den Abschluß des Abkommens in Form eines Briefwechsels zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Malta zur Änderung des Abkommens zur Gründung einer Assoziation zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und Malta

eurovoc_concepts:
Malta
association agreement (EU)
tariff ceiling
textile product
trade agreement

formats: html pdf print

text: 4. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 59/7 II (Nicht veröffentlichungsbedürftige Rechtsakte) RAT BESCHLUSS DES RATES vom 14. Februar 2000 über den Abschluß des Abkommens in Form eines Briefwechsels zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Malta zur Änderung des Abkommens zur Gründung einer Assozia- tion zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und Malta (2000/184/EG) DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION — (4) gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 133 in Verbindung mit Artikel 300 Absatz 2 Satz 1 und Absatz 3 Unterabsatz 1, Das Abkommen in Form eines Briefwechsels zur Aufhe- bung der in Artikel 2 des Anhangs I des Assoziationsab- kommens festgelegten Zollplafonds sollte daher geneh- migt werden — auf Vorschlag der Kommission, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) Anhang I des Abkommens zur Gründung einer Assozia- tion zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und Malta (1) (nachstehend „Assoziationsabkommen“ genannt) legt in Artikel 2 Zollplafonds für die Einfuhr von Textilwaren mit Ursprung in Malta fest. Gemäß der am 4. Juni 1997 unterzeichneten Verein- barten Niederschrift zwischen der Europäischen Gemein- schaft und der Republik Malta über den Handel mit Textilwaren (2) wurden Textilwaren der Kategorie 6 im Rahmen bestimmter Höchstmengen bis zum 31. Dezember 1997 zollfrei in die Gemeinschaft eingführt, wobei diese Mengen gegenüber den im Assoziationsab- kommen festgelegten Zollplafonds eine stärkere Liberali- sierung der Einfuhr mit Ursprung in Malta darstellen. Angesichts sowohl der Vollendung der ersten Stufe des Assoziationsabkommens als auch der Liberalisierungsan- strengungen der Gemeinschaft gegenüber den Mittel- meerländern und auch in Anbetracht des derzeitigen Standes und der künftigen Entwicklung der Textilaus- fuhren Maltas in die Gemeinschaft sollte die Einfuhr von Textilwaren aus Malta vollständig liberalisiert werden. BESCHLIESST: Artikel 1 Das Abkommen in Form eines Briefwechsels zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Malta zur Ände- rung des Assoziationsabkommens wird im Namen der Gemein- schaft genehmigt. Der Wortlaut des Abkommens ist diesem Beschluß beigefügt. Artikel 2 Der Präsident des Rates wird ermächtigt, die Person zu benennen, die befugt ist, das Abkommen in Form eines Brief- wechsels rechtsverbindlich für die Gemeinschaft zu unter- zeichnen. Geschehen zu Brüssel am 14. Februar 2000. Im Namen des Rates Der Präsident J. GAMA (1) ABl. L 61 vom 14. 3. 1971, S. 2. Abkommen ergänzt durch das Zusatzprotokoll (ABl. L 304 vom 29. 11. 1977, S. 2), das Ergän- zungsprotokoll (ABl. L 81 vom 23. 3. 1989, S. 2) sowie das Proto- koll zur Verlängerung der ersten Stufe des Abkommens (ABl. L 116 vom 9. 5. 1991, S. 67). (2) ABl. L 231 vom 22. 8. 1997, S. 6


title: PERGUNTA ESCRITA E-0378/00 apresentada por John McCartin (PPE-DE) à Comissão. Revisão do regime da UE relativo à carne de ovino.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
sheepmeat

text: C 374 E/62 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 28. 12. 2000 Em virtude da designa(cid:231)ªo tardia dos locais protegidos e tambØm para assegurar que a Comissªo Ø capaz de cumprir os seus deveres nos termos do artigo 6o do Tratado CE, a Comissªo recordou a todos os Estados- -membros, em 23 de Junho de 1999, a sua obriga(cid:231)ªo de garantirem a coerŒncia dos programas e projectos relativamente (cid:224)quelas duas directivas. Entretanto os L(cid:228)nder alemªes (cid:129) incluindo Mecklenburg-Westpommern (cid:129) anunciaram alguns locais protegidos e estªo a preparar outras notifica(cid:231)ıes. Tendo em conta os requisitos jur(cid:237)dicos, os documentos de programa(cid:231)ªo s(cid:243) podem ser aprovados se contiverem um compromisso claro das autoridades alemªs responsÆveis pela regiªo em causa de que todas as consequŒncias negativas poss(cid:237)veis para os locais protegidos, ou a ser protegidos, no (cid:226)mbito de Natura 2000, serªo devidamente avaliados e que serªo tomadas medidas adequadas. Em qualquer caso a Comissªo avaliarÆ cada plano ou programa quanto ao seu conteœdo individual. O objectivo da Comissªo Ø promover o desenvolvimento socioecon(cid:243)mico das Æreas seleccionÆveis de uma forma coerente com os princ(cid:237)pios bÆsicos do desenvolvimento sustentÆvel. (1) JO L 103 de 25. 4. 1979. (2000/C 374 E/072) PERGUNTA ESCRITA E-0378/00 apresentada por John McCartin (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (14 de Fevereiro de 2000) Objecto: Revisªo do regime da UE relativo (cid:224) carne de ovino Confirma a Comissªo que estÆ a proceder a uma revisªo do actual regime da UE relativo (cid:224) carne de ovino e da sua eficÆcia e pode indicar a data provÆvel em que publicarÆ as suas conclusıes? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (6 de Mar(cid:231)o de 2000) Um estudo de avalia(cid:231)ªo estÆ em elabora(cid:231)ªo actualmente na organiza(cid:231)ªo comum de mercado da carne de ovino. Com base nos resultados do estudo, que estarÆ conclu(cid:237)do, aproximadamente, na PÆscoa, a Comissªo tirarÆ as suas pr(cid:243)prias conclusıes quanto a qualquer reforma poss(cid:237)vel ou a altera(cid:231)ıes do regime e, se for caso disso, apresentarÆ propostas nesse sentido posteriormente, neste ano. (2000/C 374 E/073) PERGUNTA ESCRITA E-0380/00 apresentada por Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (14 de Fevereiro de 2000) Objecto: Melhorias das infra-estruturas rodoviÆrias nos pa(cid:237)ses da Europa Central e Oriental As considerÆveis injec(cid:231)ıes de capitais efectuadas nos chamados «pa(cid:237)ses candidatos» (cid:224) adesªo (cid:224) UE por diferentes organismos europeus de financiamento (como o BEI) ou de rubricas or(cid:231)amentais da UE (Programa PHARE, instrumento ISPA) deviam servir, em conjunto com os necessÆrios investimentos por parte dos respectivos Governos, para estabelecer uma rede rodoviÆria que cumpra o necessÆrio princ(cid:237)pio da «interoperacionalidade», a fim de permitir uma implanta(cid:231)ªo efectiva de um «mercado œnico»


title: 2000/156/CE: Decisão do Conselho, de 14 de Fevereiro de 2000, que nomeia os membros suplentes franceses do Comité das Regiões

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
France
appointment of staff

text: 24. 2. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 51/25 DECISÃO DO CONSELHO de 14 de Fevereiro de 2000 que nomeia os membros suplentes franceses do Comité das Regiões (2000/156/CE) O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 263. o, Tendo em conta a decisão do Conselho, de 26 de Janeiro de 1998 (1), que nomeia os membros efectivos e os membros suplentes do Comité das Regiões, Considerando o seguinte: Vagaram no Comité das Regiões lugares de suplentes na sequência da renúncia de Michel Barnier e Margie Sudre, de que foi dado conhecimento ao Conselho em 10 de Janeiro de 2000 e 8 de Setembro de 1999, Tendo em conta a proposta do Governo francês, DECIDE: Claude Girard e Adrien Zeller são nomeados membros suplentes do Comité das Regiões em substituição de Michel Barnier e Margie Sudre pelo período remanescente dos seus mandatos, ou seja, até 25 de Janeiro de 2002. Artigo único Feito em Bruxelas, em 14 de Fevereiro de 2000. Pelo Conselho O Presidente J. GAMA (1) JO L 28 de 4. 2. 1998, p. 19


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0344/00 di Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) alla Commissione. Riorganizzazione delle Direzioni generali Energia e Trasporti.

eurovoc_concepts:
European Commission
European official
administration of the Institutions
common transport policy
energy policy
institutional reform

text: C 330 E/134 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/150) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0343/00 di Elizabeth Lynne (ELDR) alla Commissione (14 febbraio 2000) Oggetto: Discriminazioni in base all(cid:146)et(cid:224) nel settore dell(cid:146)aviazione Dal momento che le autorit(cid:224) francesi non intendono autorizzare i piloti di et(cid:224) compresa fra i 60 e i 65 anni a sorvolare il territorio francese, pu(cid:242) la Commissione far sapere quali misure propone di adottare per garantire un trattamento paritario ai piloti ultrasessantenni nella Comunit(cid:224)? Pu(cid:242) la Commissione confermare che la posizione francese Ł in aperto contrasto con l(cid:146)articolo 39 del trattato sull(cid:146)Unione europea, che recita: «[la libera circolazione dei lavoratori] implica l(cid:146)abolizione di qualsiasi discriminazione, fondata sulla nazionalit(cid:224), tra i lavoratori degli Stati membri, per quanto riguarda l(cid:146)impiego, la retribuzione e le altre condizioni di lavoro. » Pu(cid:242) la Commissione indicare quali sono state le misure da essa adottate per promuovere, in questo settore, il coordinamento delle politiche in materia di occupazione ai sensi dell(cid:146)articolo 140 del trattato? Risposta della sig. ra Diamantopoulou a nome della Commissione (11 aprile 2000) La Commissione ritiene che, nel caso a cui fa riferimento l(cid:146)onorevole parlamentare, non vi Ł discrimina- zione basata sulla nazionalit(cid:224) vietata dall(cid:146)articolo 39 (ex-articolo 48) del trattato CEE. Il coordinamento delle attivit(cid:224) degli Stati membri relative alla promozione dell(cid:146)occupazione Ł effettuato conformemente all(cid:146)articolo 128 (ex-articolo 109 Q) del trattato CEE. Gli orientamenti relativi all(cid:146)occupa- in virtø di tale articolo, non fanno riferimento alla zione adottati dal Consiglio il 13 marzo 2000, questione sollevata dall(cid:146)onorevole parlamentare. Si prega l(cid:146)onorevole parlamentare di far riferimento alla risposta che la Commissione ha dato alla domanda scritta P-1797/99 della sig. ra Sanders-Ten Holte (1). (1) GU C 203 E del 18. 7. 2000, pag. 50. (2000/C 330 E/151) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0344/00 di Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Riorganizzazione delle Direzioni generali Energia e Trasporti (14 febbraio 2000) Vista la riorganizzazione delle DG Trasporti ed Energia per dare vita a un(cid:146)unica DG, e in considerazione della perdita di peso specifico del settore energia e delle nuove tecnologie energetiche in particolare, tecnologie a favore delle quali il Parlamento si Ł ripetutamente espresso, pu(cid:242) la Commissione indicare, in termini percentuali rispetto all(cid:146)organico complessivo della nuova Direzione generale unificata, quanti saranno i fra essi, delle energie rinnovabili? funzionari che si occuperanno specificamente di energia e quanti, Risposta data dalla sig. ra de Palacio a nome della Commissione (29 marzo 2000) In seguito alla fusione tra la DG trasporti e la DG energia, i funzionari delle categorie A, B e C che si occupano specificamente di energia o di trasporti sono rispettivamente 142 (di cui 26 si occupano esclusivamente delle fonti energetiche rinnovabili) e 189. 21. 11. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 330 E/135 Inoltre, circa 200 funzionari svolgono importanti funzioni di tipo orizzontale in materia di energia e trasporti, compresi gli aspetti riguardanti la tutela il mercato interno, ambientale, l(cid:146)informazione, la comunicazione e la divulgazione delle tecnologie, nonchØ le reti transeuro- pee. Dato l(cid:146)approccio integrato alle questioni relative all(cid:146)energia ed ai trasporti, non Ł possibile illustrare l(cid:146)esatta ripartizione dei funzionari tra questi due settori. la cooperazione internazionale, Tuttavia, Ł opportuno sottolineare che un numero significativo di funzionari che lavorano nelle direzioni orizzontali svolgono incarichi importanti nell(cid:146)ambito della politica per le fonti energetiche rinnovabili e la promozione delle tecnologie, tra cui, ad esempio, la tutela ambientale e la divulgazione delle tecnologie innovative. Pertanto, la promozione delle fonti energetiche rinnovabili risulta complessivamente migliorata all(cid:146)interno della nuova organizzazione. (2000/C 330 E/152) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0347/00 di Jaime Valdivielso de CuØ (PPE-DE) alla Commissione (14 febbraio 2000) Oggetto: Commercio I camionisti francesi hanno iniziato una protesta che, tra l(cid:146)altro, prevede l(cid:146)interruzione degli assi di trasporto stradale piø importanti del loro paese. Quest(cid:146)azione rappresenta un attentato contro uno dei principi dell(cid:146)Unione europea, cioŁ la libert(cid:224) di circolazione delle merci, e sta danneggiando particolarmente la Spagna, in quanto la Francia costituisce un passaggio obbligato per i nostri prodotti. La Commissione potrebbe illustrare quali misure intende adottare per garantire la libera circolazione delle merci nell(cid:146)Unione europea? Quali misure prevede la Commissione per sanzionare questi comportamenti? Quali compensazioni prevede di concedere alle imprese danneggiate? Risposta del sig. Bolkestein in nome della Commissione (27 marzo 2000) L(cid:146)onorevole parlamentare ha voluto richiamare l(cid:146)attenzione della Commissione sulle conseguenze econo- miche rilevanti dei blocchi alle frontiere effettuati dai camionisti francesi nelle ultime settimane. La Commissione intende sottolineare che, secondo il diritto comunitario, spetta agli Stati membri adottare tutte le misure necessarie ed adeguate per ripristinare la libera circolazione delle merci sul loro territorio quando si verificano simili eventi. La Commissione ricorda inoltre che incombe agli Stati membri riparare i danni subiti dai privati per violazioni del diritto comunitario imputabili a detti Stati. Inoltre, successivamente all(cid:146)applicazione del regolamento (CE) n. 2679/98 del Consiglio, del 7 dicembre 1998, relativo al funzionamento del mercato interno per quanto riguarda la libera circolazione delle merci tra gli Stati membri (1), la Commissione dispone di uno strumento che le consente, nell(cid:146)ambito delle sue competenze, di intervenire rapidamente in siffatto tipo di situazione. Occorre inoltre sottolineare che tale regolamento obbliga gli Stati membri ad informare la Commissione del sopravvenire di azioni condotte da privati suscettibili di influire seriamente sulla libera circolazione delle merci. La Commissione desidera informare l(cid:146)onorevole parlamentare del fatto che, nel quadro del conflitto del 31 gennaio e dell(cid:146)1 febbraio 2000, le autorit(cid:224) francesi hanno indirizzato alla Commissione, in data venerd(cid:236) 28 gennaio 2000, una nota informativa nella quale si impegnavano, pur nel rispetto del diritto di sciopero dei dipendenti, a garantire al massimo l(cid:146)informazione in tempo reale dei loro partner europei e ad agevolare la libera circolazione delle merci


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0374/00 esittäjä(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle. Korkeakoulutus Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

eurovoc_concepts:
Scotland
United Kingdom
competence of the Member States
decentralisation
educational system
equal treatment
foreign student
higher education
national law
school fees
student
student mobility

text: 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/143 (2000/C 330 E/160) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0372/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (8. helmikuuta 2000) Aihe: EY:n perustamissopimuksen 33 artiklan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa Katsooko komissio, ett(cid:228) Yhdistynyt kuningaskunta t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) EY:n perustamissopimuksen 33 artiklan 1 kohdan b alakohdan (Amsterdamin j(cid:228)lkeinen konsolidoitu versio) mukaiset velvoitteensa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2000) EY:n perustamissopimuksen 33 artiklassa (entinen 39 artikla) vahvistetaan yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteet. Kuten yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on todennut, yhteis(cid:246)n toimielimet vastaavat, hyv(cid:228)ksyess(cid:228)(cid:228)n perustamissopimuksen mukaisesti maatalouden yhteiset markkinaj(cid:228)rjestelyt, 33 artiklassa vahvistettujen, toistensa kanssa kenties ristiriitaisiltakin vaikuttavien yhteisen maatalouspolitiikan eri tavoitteiden jatku- vasta yhteensovittamisesta, jonkin niist(cid:228) muiden edelle vastatakseen niihin taloudellisten tekij(cid:246)iden tai olosuhteiden vaatimiin tarpeisiin, joiden perusteella p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) on teht(cid:228)v(cid:228). Tuomioistuin on toistuvasti viitannut yhteis(cid:246)n toimielinten t(cid:228)ss(cid:228) suhteessa osoittamaan suureen arvostelu- kykyyn. ja asettavat tarvittaessa tilap(cid:228)isesti Niinp(cid:228) periaatteessa mik(cid:228)(cid:228)n 33 artiklassa luetelluista yksitt(cid:228)isist(cid:228) tavoitteista ei toimia asianmukaisena mittapuuna, jolla j(cid:228)senvaltion toimia arvioidaan, mink(cid:228) vuoksi ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n ole komission asia antaa t(cid:228)llaisia arvioita. Kun j(cid:228)senvaltiot soveltavat toimivaltaansa kuuluvaa yhteist(cid:228) maatalouspolitiik- kaa, niiden on luonnollisesti noudatettava yhteis(cid:246)n oikeuden yleisi(cid:228) periaatteita ja yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) vahvistettuja erityisi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). Komission teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on varmistua siit(cid:228), ett(cid:228) tietyiss(cid:228) erityistapauksissa toimet vastaavat n(cid:228)it(cid:228) vaatimuksia. itsess(cid:228)(cid:228)n voi (2000/C 330 E/161) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0374/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle Aihe: Korkeakoulutus Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa (14. helmikuuta 2000) Katsooko komissio, ett(cid:228) sen korkeakoulutukseen liittyville ohjelmille kuten Erasmukselle ja Sokratekselle (joiden avulla kaikki EU:n opiskelijat voivat opiskella muissa j(cid:228)senvaltioissa) aiheutuu haittaa Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa vallitsevasta ep(cid:228)oikeudenmukaisesta tilanteesta, jossa Britannian ulkopuolelta Skotlantiin tulleen opiskelijan lukukausimaksuja lyk(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, kun taas henkil(cid:246), joka tulee Englantiin opiskelemaan, joutuu maksamaan maksut jo kirjoittautuessaan. Eik(cid:246) komissio olekin samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) tilanne suosii perusteettomasti opiskelijoiden saamisessa Skotlannin yliopistoja Englannissa, Walesiss(cid:228) ja Pohjois-Irlannissa sijaitsevien kilpailijoidensa kustannuk- sella? Eik(cid:246) n(cid:228)in rikotakin EU:n kilpailus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228)? (2000/C 330 E/162) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0375/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Korkeakoulumaksut Korkeakoulupolitiikan hajauttaminen on johtanut Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa siihen, ett(cid:228) muista EU:n j(cid:228)senvaltioista tulevien opiskelijoiden on maksettava opintomaksuja Englannissa, Walesissa ja Pohjois- Irlannissa, mutta ei Skotlannissa


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0348/00 von Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) und Luis Berenguer Fuster (PSE) an die Kommission. Bewertung der in Spanien an die Elektrizitätswirtschaft gewährten staatlichen Beihilfen durch den verantwortlichen Sachverständigen der Europäischen Kommission.

eurovoc_concepts:
EU control
Spain
control of State aid
electrical industry
privatisation

text: 24. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 303 E/179 (2000/C 303 E/201) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0345/00 von Jaime Valdivielso de CuØ (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: SANIDAD, Europ(cid:228)ische Agentur f(cid:252)r Lebensmittelsicherheit (14. Februar 2000) Am 12. Januar 2000 hat die Europ(cid:228)ische Kommission die Gr(cid:252)ndung einer europ(cid:228)ischen Agentur f(cid:252)r Lebensmittelsicherheit innerhalb von zwei Jahren vorgeschlagen. Dieser Vorschlag ist auf die Situation auf dem Nahrungsmittelmarkt der Union im letzten Jahr und das Mi(cid:223)trauen der breiten (cid:214)ffentlichkeit gegen(cid:252)ber diesem Sektor wegen solchen F(cid:228)llen wie (cid:132)Rinderwahn(cid:147) oder Dioxinen in Lebensmitteln zur(cid:252)ck- zuf(cid:252)hren. Wie wird die Kommission die Einsatzbereitschaft dieses unabh(cid:228)ngigen Ausschusses gew(cid:228)hrleisten, wenn seine Kompetenzen auf die eines lediglich beratenden Organs reduziert werden? Welche Mechanismen hat die Europ(cid:228)ische Kommission vorgesehen, um die Sicherheit der Verbraucher innerhalb der n(cid:228)chsten zwei Jahre zu gew(cid:228)hrleisten? Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (28. M(cid:228)rz 2000) Zum ersten Teil der Frage verweist die Kommission den Herrn Abgeordneten auf ihre Antwort auf die schriftliche Anfrage E-0231/00 von Frau Thomas-Mauro (1). Zum zweiten Teil der Frage weist die Kommission darauf hin, da(cid:223) seit 1997 das wissenschaftliche Begutachtungssystem vollst(cid:228)ndig neu organisiert worden ist. Dabei wird der Schwerpunkt auf die Qualit(cid:228)t, Unabh(cid:228)ngigkeit und Transparenz der wissenschaftlichen Gutachten gelegt. Diese Grunds(cid:228)tze gelten nach wie vor und gew(cid:228)hrleisten einen guten Gesundheitsschutz des Verbrauchers. In ihrem Wei(cid:223)buch zur Lebensmittelsicherheit (2) hat die Kommission darauf hingewiesen, da(cid:223) sie (cid:129) falls entsprechende Mittel zur Verf(cid:252)gung stehen (cid:129) in den beiden kommenden Jahren die M(cid:246)glichkeit einer weiteren Verst(cid:228)rkung der bestehenden wissenschaftlichen Unterst(cid:252)tzungs- und Beratungsstrukturen als Ausgangspunkt f(cid:252)r die Ein- richtung der Lebensmittelbeh(cid:246)rde pr(cid:252)fen wird. (1) Siehe Seite 164. (2) KOM(1999) 719 endg. (2000/C 303 E/202) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0348/00 von Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE), Fernando PØrez Royo (PSE) und Luis Berenguer Fuster (PSE) an die Kommission (14. Februar 2000) Betrifft: Bewertung der in Spanien an die Elektrizit(cid:228)tswirtschaft gew(cid:228)hrten staatlichen Beihilfen durch den verantwortlichen Sachverst(cid:228)ndigen der Europ(cid:228)ischen Kommission In Spanien ver(cid:246)ffentlichten Informationen zufolge stellt der von der Kommission mit der Bewertung der f(cid:252)r die Elektrizit(cid:228)tsunternehmen entstehenden Kosten des (cid:220)bergangs zum Wettbewerb beauftragte unab- h(cid:228)ngige Sachverst(cid:228)ndige einige Aspekte der Kostenberechnung der spanischen Regierung in Frage. Welche Einw(cid:228)nde bestehen und inwiefern betreffen sie die Kostenberechnung der spanischen Regierung? Zu welchen Schlu(cid:223)folgerungen ist der Sachverst(cid:228)ndige gelangt? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (16. M(cid:228)rz 2000) Der Auftrag des Beratungsunternehmens bestand darin zu pr(cid:252)fen, ob die von den spanischen Beh(cid:246)rden f(cid:252)r die Berechnung der (cid:220)bergangskosten zum Wettbewerb ausgew(cid:228)hlten Hypothesen den international anerkannten Normen entsprechen. Die Kommission pr(cid:252)ft in diesem Zusammenhang die Ergebnisse der Gutachten und hat die spanischen Beh(cid:246)rden um erg(cid:228)nzende Informationen gebeten. Es w(cid:228)re verfr(cid:252)ht, die Auswirkungen dieser Elemente auf die H(cid:246)he der (cid:220)bergangskosten zu quantifizieren


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0379/00 esittäjä(t): Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) komissiolle. Tiedottaminen matkustajien oikeuksista lennolle pääsyn eväämisestä maksettaviin korvauksiin.

eurovoc_concepts:
air transport
carriage of passengers
common transport policy
consumer information
consumer protection
indemnification
public awareness campaign
regulation (EU)
reservation

text: 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/145 Jos kysymyksiss(cid:228) mainittuja toimenpiteit(cid:228) sovelletaan yliopistoihin ja korkeakouluihin, joissa j(cid:228)senvaltiolla ei ole aikomusta ryhty(cid:228) harjoittamaan taloudellista toimintaa vaan joissa se t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) kansalaisten hyv(cid:228)ksi yhteiskunnallisella sek(cid:228) kulttuurin ja koulutuksen alalla, kysymyksess(cid:228) ei ole palvelu perustamisso- pimuksen tarkoittamassa merkityksess(cid:228). Kyseist(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) rahoitetaan yleens(cid:228) julkisesta talousarviosta, eiv(cid:228)tk(cid:228) rahoittajina ole opiskelijat tai heid(cid:228)n vanhempansa. Toiminnan luonteeseen ei vaikuta se, ett(cid:228) opiskelijat tai heid(cid:228)n vanhempansa joutuvat joskus maksamaan erilaisia maksuja osallistuakseen tietyss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin j(cid:228)rjestelm(cid:228)n toiminnasta aiheutuvien menojen rahoitukseen. (2000/C 330 E/164) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0379/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Tiedottaminen matkustajien oikeuksista lennolle p(cid:228)(cid:228)syn ev(cid:228)(cid:228)misest(cid:228) maksettaviin korvauksiin Komission ehdotuksessa KOM(1998) 41 lopullinen (1) esitettiin muutoksia asetukseen (ETY) N:o 295/91 (2) ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttiin niiss(cid:228) tapauksissa sovellettavan korvausj(cid:228)rjestelm(cid:228)n yhteisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228), joissa matkustajalta s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisess(cid:228) lentoliikenteess(cid:228) ev(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)sy lennolle. Ehdotuksessaan komissio ilmoitti aikovansa lis(cid:228)t(cid:228) nykyisin puutteellista tiedotusta matkustajille ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)si erityisesti l(cid:228)ht(cid:246)selvitystiskeille asetettavista tietotauluista (3 artikla). Samoin komissio aikoo aloittaa tiedo- tuskampanjan matkustajien oikeuksista lennolle p(cid:228)(cid:228)syn ev(cid:228)(cid:228)misest(cid:228) maksettaviin korvauksiin. Onko komissio tietoinen siit(cid:228), ettei l(cid:228)ht(cid:246)selvitystiskeill(cid:228) ole tietotauluja, joissa kerrottaisiin matkustajien oikeuksista ylivarattujen lentojen tapauksessa? Aikooko komissio toteuttaa toimia t(cid:228)m(cid:228)n puutteen korjaa- miseksi? Ottaen huomioon komission tiedot lentoyhti(cid:246)iden v(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) menettelyst(cid:228) tapauksissa, joissa matkustaja ei saanut lainkaan tai sai liian v(cid:228)h(cid:228)n korvauksia (cid:129) ep(cid:228)ilem(cid:228)tt(cid:228) tiedon puutteen vuoksi (cid:129) voisiko komissio ilmoittaa, milloin se toteuttaa Euroopan kansalaisille suunnatun tiedotuskampanjan, millainen kampanja on ja mit(cid:228) viestimi(cid:228) siin(cid:228) k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n? (1) EYVL C 120, 18. 4. 1998, s. 18. (2) EYVL L 36, 8. 2. 1991, s. 5. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 2000) Komissio on jo joidenkin vuosien ajan ollut huolissaan 4. helmikuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 295/91 (yhteiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t korvausj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228), jota sovelletaan, jos matkustajalta ev(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)sy lennolle s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisess(cid:228) lentoliikenteess(cid:228)) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta ja tehokkuudesta. Komission tietoon on tullut useita tapauksia, joissa matkustajille ei ole maksettu t(cid:228)ytt(cid:228) korvausta. Syyn(cid:228) on useimmiten ollut se, ettei matkustajille ole tiedotettu heid(cid:228)n oikeuksistaan. Edell(cid:228) mainitun vuoksi komissio antoi kaksi vuotta sitten ehdotuksen mainitun asetuksen muuttamisesta. Yksi muutosasetuksen tavoitteista on parantaa matkustajille suunnattua tiedottamista asettamalla l(cid:228)ht(cid:246)- selvityspisteisiin n(cid:228)kyville asiaa koskevia ilmoituksia. Neuvosto ei kuitenkaan viel(cid:228) ole antanut mainittua asetusta, joten toistaiseksi ei ole olemassa velvoitetta asettaa t(cid:228)llaisia ilmoituksia n(cid:228)kyville l(cid:228)ht(cid:246)selvityspis- teisiin. Muutosasetuksen antamisen viiv(cid:228)stymisen vuoksi komissio on vastik(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)ynnist(cid:228)nyt neuvoston asetuksen (ETY) N:o 295/91 t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskevan tutkimuksen. Sen ensimm(cid:228)isen(cid:228) tavoitteena on kartoittaa, mit(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)llisi(cid:228) toimenpiteit(cid:228) j(cid:228)senvaltiot ovat toteuttaneet asetuksen soveltamiseksi ja mit(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) lentoyhti(cid:246)t ovat ottaneet k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ylivaraustapauksissa. Toinen tavoite on arvioida, miten kaikki toimenpi- teet ovat toimineet k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228). Komissio p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) tarvittavista toimista saatujen tulosten perusteella. C 330 E/146 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 Komissio ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228) kuitenkin tarpeen varmistaa, ett(cid:228) matkustajille tiedotetaan heid(cid:228)n oikeuksistaan, jotta he voivat vaatia niiden kunnioittamista. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio aikoo ryhty(cid:228) v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti toimenpiteisiin matkustajille suunnatun tiedotuksen parantamiseksi. Tarkoituksena on huolehtia siit(cid:228), ett(cid:228) matkustajien olemassa olevat oikeudet esittelev(cid:228) asiakirja julkaistaan ja pannaan esille lentoasemilla, matkatoimistoissa ja lentoyhti(cid:246)iden toimistoissa. Asiakirja sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) muun muassa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t korvauksista, jos matkustajalta ev(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)sy lennolle. (2000/C 330 E/165) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0381/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Tieturvallisuuden parantaminen kunnostamalla vaaralliset tai onnettomuusherk(cid:228)t tieosuudet Komissio laatii tieturvallisuutta koskevaa uutta tiedonantoa. Viimeisimpien tiedonannosta saatujen tietojen mukaan n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) silt(cid:228), ett(cid:228) uudessa ohjelmassa vahvistetaan ehdotettujen toimien tehokkuuden mukainen luokittelu jo tunnetun (cid:148)miljoonan euron(cid:148) toimen perusteella. Aikaisempien, liian yleisluonteisten ohjelmien vuoksi uuden tiedonannon laatimisessa saatetaan j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) huomiotta ainutlaatuinen mahdollisuus toteuttaa tehokkaampia toimia infrastruktuurien ja erityisesti vaarallisten tieosuuksien hyv(cid:228)ksi asiantuntijoiden edullisiksi kutsumien teknisten toimenpiteiden avulla. Kuinka tehokkaana tieturvallisuustekij(cid:228)n(cid:228) komissio pit(cid:228)(cid:228) uudessa tiedonannossaan vaarallisten tai onnetto- muusherkkien tieosuuksien kunnostamista? Aikooko komissio laatia Eurooppaa koskevia suosituksia niin sanottujen edullisten teknisten toimenpitei- den m(cid:228)(cid:228)rittelemiseksi ja niiden luokittelemiseksi? Aikooko komissio laatia Eurooppaa koskevia suosituksia, jotka liittyv(cid:228)t vaarallisten tieosuuksien kunnosta- miseen, sek(cid:228) perustaa budjettikohdan, josta yhteisrahoitetaan j(cid:228)senvaltioiden toteuttamia kunnostushank- keita? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (30. maaliskuuta 2000) Valmisteltavana olevassa liikenneturvallisuutta koskevassa komission tiedonannossa on asetettu etusijalle alhaisin kustannuksin toteutettavat toimenpiteet, kuten liikenneonnettomuuksien vakavuutta v(cid:228)hent(cid:228)vien tiemerkint(cid:246)jen suunnittelun sek(cid:228) erityisen onnettomuusalttiiden paikkojen liikennej(cid:228)rjestelyjen parantami- nen. Yleisesti n(cid:228)m(cid:228) toimenpiteet tuntuvat olevan hyvin kustannustehokkaita, sill(cid:228) yhden v(cid:228)ltetyn onnettomuu- den kustannukset ovat noin 80 000 euroa tai sit(cid:228) enemm(cid:228)n. Investoinnit n(cid:228)iden infrastruktuuritoimenpiteiden toteuttamiseksi on j(cid:228)tett(cid:228)v(cid:228) paikallishallinnon teht(cid:228)viksi, mutta komissio laatii suuntaviivat, jotta parhaista k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) saatuja kokemuksia voitaisiin vaihtaa. Lis(cid:228)ksi suositellaan, ett(cid:228) viranomaiset kaikilla tasoilla tuovat n(cid:228)iden toimenpiteiden hy(cid:246)dyt l(cid:228)hemm(cid:228)s investointip(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten tekij(cid:246)it(cid:228) esimerkiksi kohdennettujen rahoitusohjelmien avulla


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0369/00 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Työllisyysaloitteen sosioekonominen vaikutus.

eurovoc_concepts:
EU employment policy
EU initiative
distribution of EU funding
job creation

text: C 374 E/60 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/070) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0369/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Ty(cid:246)llisyysaloitteen sosioekonominen vaikutus Marraskuussa 1997 pidetyss(cid:228) Luxemburgin ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isess(cid:228) Eurooppa-neuvostossa p(cid:228)(cid:228)tettiin uudesta 3- jonka talousarvio olisi noin 450 miljoonaa euroa. T(cid:228)h(cid:228)n aloitteeseen vuotisesta ty(cid:246)llisyysaloitteesta, tarvittavat varat oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ottaa yhteis(cid:246)n talousarvion B5-5 osaston pienten ja keskisuurten yritysten tukitoimiin ja ty(cid:246)markkinoiden innovointihankkeisiin tarkoitetuista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoista. (cid:129) Miten yhteis(cid:246)n talousarvion B5-5 osaston kuhunkin budjettikohtaan otetut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat jakautuvat j(cid:228)senvaltioittain ja vuosittain? (cid:129) Mik(cid:228) on arviolta n(cid:228)ill(cid:228) toimenpiteill(cid:228) luotujen ty(cid:246)paikkojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) Euroopan unionissa ja kussakin j(cid:228)senvaltiossa (muistutan t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228), ett(cid:228) komissio laati samankaltaisen arvion Elise-ohjelmaa varten)? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (3. huhtikuuta 2000) Ty(cid:246)llisyytt(cid:228) k(cid:228)sitelleen Luxemburgin ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isen Eurooppa-neuvoston seurauksena budjettivallan k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) perusti talousarvioon uuden osaston B5-5 (cid:148)Ty(cid:246)markkinat ja tekninen innovointi(cid:148), jonka rahoittamiseen on varattu 450 miljoonaa euroa kolmen vuoden ajaksi (1998(cid:129)2000). Vuonna 1998 otettiin kolmeen budjettikohtaan (B5-500, B5-5010 ja B5-5020) yhteens(cid:228) 30 miljoonaa euroa EY:n perustamissopimuksen ty(cid:246)llisyysosaston sek(cid:228) ylip(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) ty(cid:246)llisyysstrategian t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon liittyvien toimien rahoittamiseen. N(cid:228)ill(cid:228) toimilla pyrittiin l(cid:246)yt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n valiok(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ja vaihtamaan niit(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden kesken sek(cid:228) tukemaan j(cid:228)senvaltioiden ty(cid:246)llisyyspolitiikkaan liittyvi(cid:228) innovointitoimia ja -hankkeita sek(cid:228) tutkimusta. Lis(cid:228)ksi osoitettiin 120 miljoonaa euroa kasvua ja ty(cid:246)llisyytt(cid:228) koskevaan aloitteeseen, joka on innovatiivi- sille ja ty(cid:246)paikkoja luoville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset) tarkoitettu rahoitustukiohjelma. T(cid:228)h(cid:228)n lukuun voidaan lis(cid:228)t(cid:228) 5 miljoonaa euroa, jotka osoitettiin eurooppalaista yhteisyrityst(cid:228) koskevaan kokeilutoimintaan (Joint European Venture, JEV) (B5-512). Vuosina 1999 ja 2000 kasvua ja ty(cid:246)llisyytt(cid:228) koskevaan aloitteeseen osoitettiin 300 miljoonaa euroa. Kasvua ja ty(cid:246)llisyytt(cid:228) koskevaan aloitteeseen kuuluu kolme toisiaan t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)(cid:228) ohjelmaa: Euroopan investointirahaston (EIR) hallinnoima Euroopan teknologiaohjelma (European Technology Facility, ETF- k(cid:228)ynnistysj(cid:228)rjestelm(cid:228)), josta annetaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n riskip(cid:228)(cid:228)omaa ja tuetaan pk-yritysten v(cid:228)listen kansalliset rajat ylitt(cid:228)vien yhteisyritysten perustamista yhteis(cid:246)ss(cid:228), komission hallinnoima JEV sek(cid:228) EIR:n hallinnoima takuuohjelma (pk-yritysten takausj(cid:228)rjestelm(cid:228)). ETF-k(cid:228)ynnistysj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) voidaan mainita, ett(cid:228) komissio on hyv(cid:228)ksynyt yhteens(cid:228) 54 miljoonan euron investointimaksusitoumukset yhdeks(cid:228)(cid:228)n EIR:n valitsemaan rahastoon. J(cid:228)senvaltiokohtainen jakauma esite- t(cid:228)(cid:228)n taulukossa 1, joka on l(cid:228)hetetty suoraan arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle sek(cid:228) parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihtee- rist(cid:246)(cid:246)n. JEV-hankkeita komissio on hyv(cid:228)ksynyt 65: 53 yhteisyrityshanketta ja 12 tiedotusohjelmaa. N(cid:228)iss(cid:228) 53 yhteisyrityshankkeessa oli mukana 115 pk-yrityst(cid:228). Hankkeissa mukana olevien pk-yritysten j(cid:228)senvaltio- kohtainen jakauma ja yhteisyrityksen tuleva sijaintipaikka k(cid:228)y ilmi taulukosta 2, joka on l(cid:228)hetetty suoraan arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle sek(cid:228) parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)(cid:246)n. Pk-yritysten takausj(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) komissio on hyv(cid:228)ksynyt yhteens(cid:228) 90 miljoonan euron maksusitoumukset viidelletoista EIR:n valitsemalle rahoituksenv(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228)lle. J(cid:228)senvaltiokohtainen jakauma k(cid:228)y ilmi taulukosta 3, joka on l(cid:228)hetetty suoraan arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle sek(cid:228) parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)(cid:246)n. 28. 12. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 374 E/61 Tuoreimmat luvut kertovat, ett(cid:228) 49 yhteis(cid:246)n pk-yrityst(cid:228) on saanut rahoitusta ETF-k(cid:228)ynnistysj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n osallistuvista rahastoista. Tarkkaa tietoa ETF:(cid:228)(cid:228)n perustuvan k(cid:228)ynnistysj(cid:228)rjestelm(cid:228)n mahdollisuuksista luoda ty(cid:246)paikkoja saadaan elokuussa 2000, kun EIR on saanut ensimm(cid:228)iset vuosikyselyt pk-yrityksilt(cid:228). JEV:n avulla luotujen ty(cid:246)paikkojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) on liian aikaista arvioida. JEV-tuen ensimm(cid:228)isess(cid:228) vaiheessa on kyse valmisteluista, joiden j(cid:228)lkeen pk-yritykset vasta p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)t, perustetaanko yhteisyritys ja mill(cid:228) ehdoilla. Pk-yrityksi(cid:228) on kuitenkin pyydetty my(cid:246)s n(cid:228)in alkuvaiheessa arvioimaan, paljonko ty(cid:246)paikkoja voisi synty(cid:228). Hakijoiden ilmoitusten mukaan 53 hyv(cid:228)ksytyss(cid:228) yhteisyrityshankkeessa voisi synty(cid:228) yhteens(cid:228) 788 ty(cid:246)- paikkaa (keskim(cid:228)(cid:228)rin 15 ty(cid:246)paikkaa hanketta kohti). Tuoreimmista pk-yritysten takausj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) koskevista luvuista k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) on tuettu 7 223:a pk-yrityst(cid:228), jotka ovat ilmoittaneet ty(cid:246)ntekij(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)kseen 32 869. Pk-yrityksi(cid:228) on my(cid:246)s t(cid:228)ss(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) pyydetty arvioimaan l(cid:228)hitulevaisuudessa syntyvien ty(cid:246)paikkojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). Yritysten ilmoi- tusten perusteella ty(cid:246)paikkoja oletetaan olevan 34 319 vuoden kuluttua luottosopimuksen allekirjoittami- sesta, mik(cid:228) merkitsee 1 450 ty(cid:246)paikan lis(cid:228)yst(cid:228). Ty(cid:246)paikkojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n odotetaan kasvavan toisen vuoden j(cid:228)lkeen 36 988:aan, mik(cid:228) on taas 2 669 ty(cid:246)paikkaa lis(cid:228)(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) merkitsee, ett(cid:228) ty(cid:246)paikkojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kasvaa kahdessa vuodessa yhteens(cid:228) 13 prosenttia. (2000/C 374 E/071) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0373/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Andre Brie (GUE/NGL) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Rakennerahastotuen my(cid:246)nt(cid:228)minen it(cid:228)saksalaisille osavaltioille luontotyyppidirektiivin mukaisesti merkittyjen alueiden perusteella t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n 21. maaliskuuta 1992 annettua Saksa ja muutamat sen osavaltioista eiv(cid:228)t ole panneet neuvoston direktiivi(cid:228) 92/43/ETY (1), joka koskee luontotyyppien sek(cid:228) luonnonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasviston suojelua. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) my(cid:246)s niit(cid:228) Saksan osavaltioita, jotka ovat t(cid:228)ytt(cid:228)neet t(cid:228)m(cid:228)n velvollisuuden, uhkaa EU:n rakennerahastotuen maksamisen j(cid:228)(cid:228)dytt(cid:228)minen. Esimerkiksi Mecklenburg-Vorpommern on merkinnyt 136 eri aluetta eli 181 000 hehtaaria (7,9 prosenttia alastaan) tuen piiriin. Komission ilmoittama kanta tarkoittaisi sit(cid:228), ett(cid:228) erityisesti rakenteellisesti heikot it(cid:228)saksalaiset osavaltiot joutuisivat v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)nkin odottelemaan tavoitteen 1 alueille varatun tuen ja maaseutualueille tarkoitetun EMOTR-tuen maksamista, mill(cid:228) olisi erityisen kielteisi(cid:228) seurauksia, koska n(cid:228)ill(cid:228) alueilla on vakavia taloudellisia ja sosiaalisia ongelmia. Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228), jotka ovat t(cid:228)ytt(cid:228)neet luontotyyppi- direktiiviss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)detyn velvollisuutensa, eiv(cid:228)t joudu k(cid:228)rsim(cid:228)(cid:228)n muiden osavaltioiden ja Saksan liittohallituk- sen tekemist(cid:228) laiminly(cid:246)nneist(cid:228)? jotta it(cid:228)saksalaiset osavaltiot, Onko komission mielest(cid:228) tarpeellista tai mahdollista k(cid:228)sitell(cid:228) tukivarojen my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) kullekin osavaltiolle tai hankkeelle erikseen ja my(cid:246)s p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228) erikseen? Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) kielteisell(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) olisi vakavien taloudellisten ja sosiaalisten seurauksien lis(cid:228)ksi pitk(cid:228)kestoinen vaikutus v(cid:228)est(cid:246)n sitoumukseen osallistua ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojeluun, kun taas my(cid:246)nteist(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) pidett(cid:228)isiin muun muassa selv(cid:228)n(cid:228) merkkin(cid:228) aktiivisen ymp(cid:228)rist(cid:246)politiikan tunnustamisesta? (1) EYVL L 206, 22. 7. 1992, s. 7. Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (31. maaliskuuta 2000) Kuten parlamentin j(cid:228)sen tiet(cid:228)(cid:228), yhteis(cid:246)n kannalta merkitt(cid:228)vi(cid:228) suojelukohteita, joihin kuuluvat luontotyyp- pien sek(cid:228) luonnonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasviston suojelusta 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1992 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 92/43/ETY ja luonnonvaraisten lintujen suojelemisesta 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1979 annetussa direktiiviss(cid:228) (1) vahvistetut alueet, koskevan Natura 2000 -luettelon valmistuminen on viiv(cid:228)stynyt alkuper(cid:228)isest(cid:228) takarajasta eli kes(cid:228)kuusta 1998, koska useat j(cid:228)senvaltiot, Saksa mukaan luettuna, eiv(cid:228)t ole j(cid:228)tt(cid:228)neet asianmukaisia ehdotuksia. Ehdotusten j(cid:228)tt(cid:228)misen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika umpeutui kes(cid:228)kuussa 1995


title: PERGUNTA ESCRITA E-0352/00 apresentada por Olivier Dupuis (TDI) à Comissão. Iniciativa económica italiana na Sérvia.

eurovoc_concepts:
Italy
Serbia and Montenegro
application of EU law
international sanctions

text: 24. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 303 E/181 (2000/C 303 E/205) PERGUNTA ESCRITA E-0352/00 apresentada por Olivier Dupuis (TDI) (cid:224) Comissªo (14 de Fevereiro de 2000) Objecto: Iniciativa econ(cid:243)mica italiana na SØrvia Na edi(cid:231)ªo de sÆbado 22/01/00 do jornal diÆrio italiano «La Stampa» foi publicada a seguinte not(cid:237)cia: «Empresas italianas rompem o embargo da OTAN contra os sØrvios (cid:129) Emp(cid:243)rio do «Made in Italy» em Belgrado (cid:129) Desde Fevereiro, uma oferta que inclui telecomunica(cid:231)ıes, metalurgia, alimenta(cid:231)ªo e mobiliÆ- rio»: (cid:133) O Cons(cid:243)rcio Europeu ItÆlia reœne empresas italianas e uma representa(cid:231)ªo francesa: Paladini, mÆrmores Bigelli, Santo Galeazzi Pagassus, Bulbarelli, Atb, Elf Aquitaine, Cacciamali, Samco, Inside Intenational, Il Ponte, Ato Findley e Fineca. Os sectores abrangidos vªo da alimenta(cid:231)ªo (cid:224) metalurgia e das telecomunica(cid:231)ıes ao mobiliÆrio(cid:133) Nªo considera a Comissªo que a iniciativa econ(cid:243)mica supramencionada contraria as decisıes tomadas a n(cid:237)vel da Uniªo Europeia e reconfirmadas na reuniªo de 24 de Janeiro de 2000 na qual os Ministros dos Assuntos Externos da Uniªo decidiram manter, sem qualquer flexibiliza(cid:231)ªo, as san(cid:231)ıes econ(cid:243)micas contra o regime de Belgrado? Como tencionam agir o Presidente da Comissªo Europeia e o ComissÆrio para a ConcorrŒncia, dentro das suas competŒncias, de forma a contrariar qualquer iniciativa que vise romper o embargo contra o regime de Milosevic, salvaguardando assim o mercado e a concorrŒncia de opera(cid:231)ıes de «triangula(cid:231)ªo» econ(cid:243)mica e comercial contrÆrias (cid:224) legisla(cid:231)ªo comunitÆria? Resposta dada por Christopher Patten em nome da Comissªo (16 de Mar(cid:231)o de 2000) O Regulamento (CE) no 1294/99 do Conselho, de 15 de Junho de 1999, relativo ao congelamento de fundos e (cid:224) proibi(cid:231)ªo de investimentos na Repœblica Federativa da JugoslÆvia (RFJ) e que revoga os Regulamentos (CE) no 1295/98 e (CE) no 1607/98 (1), diz respeito (cid:224) proibi(cid:231)ªo de disponibilizar fundos aos Governos da Repœblica Federativa da JugoslÆvia e da Repœblica da SØrvia. A iniciativa do Consorzio Europeo Italia destinar-se-(cid:237)a a promover a venda de produtos italianos e de outros produtos comunitÆrios numa zona franca nas proximidades de Belgrado. Esses produtos destinam- -se essencialmente a clientes da Rœssia, da Ucr(cid:226)nia e da Bielorrœssia, que necessitariam de vistos para entrar em ItÆlia, mas nªo para entrar na JugoslÆvia. Actualmente, a Comissªo e as autoridades italianas estªo a examinar se a iniciativa acima referida que, aparentemente, ainda nªo foi aplicada poderÆ conduzir a investimentos na Repœblica da SØrvia ou (cid:224) disponibiliza(cid:231)ªo de fundos aos governos acima mencionados. A Comissªo continuarÆ a analisar a questªo. (1) JO L 153 de 19. 6. 1999. (2000/C 303 E/206) PERGUNTA ESCRITA E-0353/00 apresentada por Olivier Dupuis (TDI) (cid:224) Comissªo (14 de Fevereiro de 2000) Objecto: RomØnia: sobre a compatibilidade do projecto de lei sobre o regime dos estrangeiros com a legisla(cid:231)ªo comunitÆria As Comissıes da Defesa e dos Assuntos Jur(cid:237)dicos da C(cid:226)mara dos Deputados romena aprovou, em 25 de Janeiro de 2000, um projecto de lei respeitante ao regime dos estrangeiros, no qual se especifica que a organiza(cid:231)ªo, no territ(cid:243)rio romeno, de um partido pol(cid:237)tico ou a adesªo de um estrangeiro a uma


title: WRITTEN QUESTION E-0337/00 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission. Implementation of the second Community support framework.

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
use of aid

text: 13. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 46 E/7 (2001/C 46 E/008) WRITTEN QUESTION E-0337/00 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission (14 February 2000) Subject: Implementation of the second Community support framework The second Community support framework for Greece is already drawing to an end and during the year 2000 work will be carried out only on projects agreed up to the end of 1999. In view of this: 1. What is the take-up rate for national and regional programmes under the second Community support framework? 2. In which programmes has the take-up been slowest and what are the main reasons for the delay? Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (7 April 2000) 1. On 15 January 2000, the average implementation rate (in terms of payments) of the different operational programmes under the Community support framework for Greece during the 1994-1999 programming period, taking all Structural Funds together, was 72,5 % in the case of the national OPs and 76,8 % in the case of the regional OPs. As a result of reprogramming exercises undertaken up to the end of 1999, the commitment rate for all programmes should very soon reach 100 %. On the payments side, the rules allow for an additional two- year period for implementing payments on the sums allocated to the Greek CSF. The programmes covering postal services and privately owned infrastructure in Northern Greece are 2. showing a rather low payment rate but the amounts involved are not very substantial and can thus be easily taken up in the near future. The causes of these delays are mainly to be found in the difficulties at the start-up of the postal services programme and in the late adoption in 1997 of the aid for private infrastructure in Northern Greece. (2001/C 46 E/009) WRITTEN QUESTION E-0366/00 by Carmen Fraga EstØvez (PPE-DE) to the Commission Subject: Inability to provide data on tuna fillet imports (14 February 2000) When the Thai authorities asked the European Union to open a new quota to allow 8 000 tonnes of products to be imported under tariff heading 1604. 14. 00 (tinned tuna and tuna fillets), at a time when the Community tuna fillet market may be considered to be adequately supplied, as a study commissioned by the Commission has just shown, I asked the Commission various questions in Written Question E-2310/ 99 (1), including the amounts of tuna fillets exported by Thailand to the EU under the last two quotas opened, and the names of the Community companies which have been buying them. Astonishingly, the Commission replied that it was unable to provide the information requested, since because the trading activities of private companies were involved, the Commission had no data


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0377/00 esittäjä(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle. Pienten yritysten vapauttaminen veron maksamisesta.

eurovoc_concepts:
common commercial policy
control of State aid
small and medium-sized enterprises
tax exemption

text: C 303 E/186 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Komissio ei ole tietoinen arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitsemista seikoista. Parlamentin j(cid:228)senen esitt(cid:228)mien tietojen perusteella ei ole mahdollista tarkastella tilannetta perusteellisesti. T(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa ei ole n(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) kansalaisuuteen perustuvasta syrjinn(cid:228)st(cid:228). Komissio on kuitenkin valmis tutustumaan tapauk- seen, jos siit(cid:228) saadaan lis(cid:228)(cid:228) tietoja. (2000/C 303 E/211) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0377/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): John McCartin (PPE-DE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Pienten yritysten vapauttaminen veron maksamisesta Voiko komissio sanoa, onko se valmistelemassa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)ehdotuksia, joiden mukaan pienet yritykset eiv(cid:228)t tarvitsisi komission lupaa valtiontuelle? Jos n(cid:228)in on, sis(cid:228)ltyyk(cid:246) ehdotuksiin verovapautuksia? Milloin kyseisten ehdotusten oletetaan tulevan valmiiksi? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (22. maaliskuuta 2000) Neuvosto antoi 7. toukokuuta 1998 asetuksen (EY) N:o 994/98 Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan (nykyiset 87 ja 88 artikla) soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin (1). Asetuksessa komissio valtuutettiin my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n komission asetusten perusteella poikkeuksia er(cid:228)it(cid:228) moni- alaisia tukia koskevaan ilmoitusvelvollisuuteen. Asetus kattaa my(cid:246)s pk-yrityksille my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)t tuet. Komissio hyv(cid:228)ksyi 28. hein(cid:228)kuuta 1999 pk-yritysten tukia koskevan poikkeusasetuksen luonnoksen, joka julkaistaan pian Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228). Komissio aikoo antaa asetuksen hein(cid:228)kuuhun 2000 menness(cid:228). Asetuksessa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n, miten suuri ilmoitusvelvollisuudesta vapautettavan pk-yritykselle my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)n tuen intensiteetti voi olla. N(cid:228)it(cid:228) intensiteettej(cid:228) sovelletaan riippumatta siit(cid:228), miss(cid:228) muodossa tuki my(cid:246)nne- t(cid:228)(cid:228)n, ja siten ne koskevat my(cid:246)s pk-yrityksille my(cid:246)nnett(cid:228)vi(cid:228) veronalennuksia tai verovapautuksia. (1) EYVL L 142, 14. 5. 1998. (2000/C 303 E/212) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0386/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Vasco Gra(cid:231)a Moura (PPE-DE) komissiolle (15. helmikuuta 2000) Aihe: Tuki AEFJ:lle Miksi koulutuksen ja kulttuurin p(cid:228)(cid:228)osasto ei ole sitoumuksistaan huolimatta maksanut viel(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n AEFJ:lle (Eurooppalainen toimittajien koulutusyhdistys) 50 prosenttia vuosien 1998 ja 1999 hankkeiden kustan- nuksista? Koska n(cid:228)m(cid:228) maksut aiotaan suorittaa? Millaista tukea AEFJ:lle aiotaan antaa t(cid:228)n(cid:228) vuonna?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0336/00 υποβολή: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Εξαίρεση του Νομού Άρτας από δράσεις της Κοινοτικής Πρωτοβουλίας Interreg 2000-2006.

eurovoc_concepts:
EU programme
Epirus
Greece
cross-border cooperation
eligible region

text: 20. 2. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 53 E/1 I (Anakoinv·seiw) EYRVPAI¤KO KOINOBOYLIO GRAPTES ERVTHSEIS ME APANTHSH (2001/C 53 E/001) GRAPTH ERVTHSH E-0150/00 ypobolh·: Emmanouil Mastorakis (PSE) prow thn Epitroph· (31 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Koinotikh· prvtoboyli·a Interreg Para· to gegono·w o·ti to poso· poy ua diateuei· gia to Interreg kata· thn peri·odo 2000-2006 e·xei ayjhuei· ena·nti thw prohgoy·menhw perio·doy, diapistv·netai o·ti kateblh·uh prospa·ueia na mhn metablhuei·, ekto·w ela·xistvn ejaire·sevn, o kata·logow tvn perioxv·n thw De·smhw A, me profanh· sto·xo thn sygkentrvme·nh dra·sh. To gegono·w o·mvw tvn ejaire·sevn apodeikny·ei o·ti yph·rje ana·gkh na aruoy·n prohgoy·menew adiki·ew kai paralei·ceiw. Mia oysiastikh· para·leich ston kata·logo tvn ellhnikv·n perioxv·n afora· toyw nomoy·w `rtaw kai Hlei·aw oi opoi·oi den symperielh·fuhsan, para· to gegono·w o·ti oi o·moroi nomoi· me ta i·dia xarakthristika· e·xoyn entaxuei·. Mporei· h Epitroph· na dei·jei katano·hsh kai na epanejeta·sei th dynato·thta e·ntajhw tvn dy·o aytv·n nomv·n oi opoi·oi anaitiolo·ghta den e·xoyn perilhfuei·; (2001/C 53 E/002) GRAPTH ERVTHSH E-0229/00 ypobolh·: Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) prow thn Epitroph· (4 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Mh symperi·lhch toy nomoy· `rtaw sthn koinotikh· prvtoboyli·a Interreg Sy·mfvna me plhrofori·ew poy e·xv sth dia·uesh· moy, fai·netai o·ti o nomo·w `rtaw den symperilamba·netai sta epixeirhsiaka· sxe·dia poy e·xoyn gnvstopoihuei· apo· thn pleyra· thw Epitroph·w gia de·smh A thw koinotikh·w prvtoboyli·aw Interreg, par(cid:146) o·lo poy to basiko· krith·rio gia thn e·ntajh se ayth· th de·smh, dhl. h y·parjh xersai·vn h· uala·ssivn ejvterikv·n syno·rvn, kaly·ptetai gia to nomo· `rtaw apo· ton Ambakiko· Ko·lpo poy apotelei· to no·tio a·kro toy nomoy· kai tayto·xrona tmh·ma toy Ioni·oy Pela·goyw. Ua mporoy·se na me plhroforh·sei h Epitroph· pv·w e·xei sxetika· h kata·stash kai ea·n o nomo·w `rtaw ua symperilhfuei· telika· sthn koinotikh· prvtoboyli·a Interreg o·pvw olo·klhrh h ypo·loiph B. D. Ella·da h· o·xi; (2001/C 53 E/003) GRAPTH ERVTHSH E-0336/00 ypobolh·: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (14 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Ejai·resh toy Nomoy· `rtaw apo· dra·seiw thw Koinotikh·w Prvtoboyli·aw Interreg 2000-2006 H Epitroph· pro·sfata eje·dvse sxe·dio Anakoi·nvshw prow ta kra·th me·lh thw E. E. gia thn Koinotikh· Prvtoboyli·a Interreg 2000-2006. C 53 E/2 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 20. 2. 2001 Sy·mfvna me thn Anakoi·nvsh, ston kata·logo tvn epile·jimvn perioxv·n gia dra·seiw ston tome·a thw diasynoriakh·w synergasi·aw (de·smh A), tome·aw poy ua aporrofh·sei kai to megaly·tero me·row tvn kondyli·vn, den perilamba·- netai o Nomo·w `rtaw paro·ti kaly·ptei o·la ta krith·ria poy apaitoy·ntai gia thn e·ntajh sth de·smh ayth·. Epeidh· h parapa·nv ejai·resh apotelei· aniso·timh metaxei·rish gia ton Nomo· `rtaw, ervta·tai h Epitroph·: 1. Gia poioyw lo·goyw ejaire·uhke o Nomo·w `rtaw apo· ton kata·logo tvn epile·jimvn perioxv·n gia xrhmatodo·- thsh sta plai·sia tvn dra·sevn thw diasynoriakh·w synergasi·aw; 2. Proti·uetai sto teliko· sxe·dio na a·rei thn adiki·a poy e·gine se ba·row toy Nomoy· `rtaw kai na ton symperila·bei ston kata·logo tvn epile·jimvn perioxv·n; Koinh· symplhrvmatikh· apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w stiw grapte·w ervth·seiw E-0150/00, E-0229/00 kai E-0336/00 (7 Ioyni·oy 2000) H Epitroph· uevrei· o·ti h `rta kai h Hlei·a den apoteloy·n diasynoriake·w zv·new, o·pvw noei·tai o o·row sto plai·sio thw koinotikh·w prvtoboyli·aw Interreg III, kai vw ek toy·toy nomi·zei o·ti den h·tan adiki·a poy oi anvte·rv nomoi· paralei·fuhkan apo· ton kata·logo tvn epile·jimvn perioxv·n. H Epitroph· ue·spise stiw 28 Aprili·oy 2000 tiw kateyuynth·riew gramme·w gia to Interreg III (1). Ba·sei toy ske·loyw thw prvtoboyli·aw gia tiw diasynoriake·w zv·new, stiw epile·jimew perilamba·nontai oi perioxe·w kata· mh·kow tvn esvterikv·n kai ejvterikv·n xersai·vn syno·rvn thw Koino·thtaw kai orisme·new uala·ssiew perioxe·w, o·pvw ekti·uetai sto para·rthma I tvn kateyuynth·rivn grammv·n. Vsto·so, pososto· e·vw kai 20 % toy synolikoy· proy¤ pologismoy· toy progra·mmatow mporei· na dapana·tai se perioxe·w poy geitoney·oyn me tiw epile·jimew zv·new. Epeidh· kai h `rta kai h Hlei·a ei·nai geitonike·w prow epile·jimew perioxe·w, oi arxe·w e·xoyn th dynato·thta na enta·joyn toyw anvte·rv nomoy·w se mellontika· diasynoriaka· progra·mmata sto plai·sio thw Interreg III. (1) EE C 143 thw 23. 5. 2000. (2001/C 53 E/004) GRAPTH ERVTHSH E-0288/00 ypobolh·: Bartho Pronk (PPE-DE) prow thn Epitroph· (11 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: H epi·plvsh tvn grafei·vn tvn epitro·pvn Sy·mfvna me thn eidhseografi·a toy ty·poy, o epi·tropow Nielson e·xei dhlv·sei o·ti adynatei· ako·mh na askh·sei plh·rvw ta kauh·konta· toy epeidh· oi dioikhtike·w yphresi·ew thw Epitroph·w kauysteroy·n thn para·dosh thw ne·aw epi·plvshw toy grafei·oy toy. 1. 2. 3. 4. 5. (cid:201)xei o·ntvw probei· o epi·tropow Nielson sthn vw a·nv dh·lvsh; Den e·xei o k. Nielson kauo·loy e·pipla h· den e·xei ako·mh la·bei th diaforetikh· epi·plvsh poy zh·thse; Dikaioy·tai o ka·ue ne·ow epi·tropow ne·a epi·plvsh; Ea·n nai, ti ko·stow synepa·getai toy·to; Ti gi·netai h palia· epi·plvsh; Pv·w kri·nei h Epitroph· tiw dhlv·seiw toy epitro·poy Nielson, sy·mfvna me ton opoi·o to gegono·w o·ti den toy 6. diate·uhke (toy idi·oy) ne·a epi·plvsh, martyrei· ton anaxronistiko· xarakth·ra thw Epitroph·w;


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0380/00 från Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) till kommissionen. Förbättring av väginfrastruktur i de central- och östeuropeiska länderna.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU financing
quality standard
road building
road safety

text: C 374 E/62 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 B(cid:229)de med anledning av den f(cid:246)rsenade rapporteringen av skyddade omr(cid:229)den och f(cid:246)r att f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om att kunna uppfylla sina f(cid:246)rpliktelser enligt EG-f(cid:246)rdragets artikel 6, l(cid:228)mnade kommissionen den 23 juni 1999 en formell p(cid:229)minnelse till alla medlemsstater om deras skyldighet att se till att program och projekt (cid:228)r f(cid:246)renliga med de b(cid:229)da direktiven. Under tiden har de tyska f(cid:246)rbundsstaterna (cid:129) d(cid:228)ribland Mecklenburg-Vorpommern (cid:129) rapporterat ett antal skyddade omr(cid:229)den och f(cid:246)rbereder ytterligare f(cid:246)rslag. Med h(cid:228)nsyn till de r(cid:228)ttsliga kraven kan programplaneringsdokument godk(cid:228)nnas endast om de inneh(cid:229)ller ett klart (cid:229)tagande fr(cid:229)n de ansvariga tyska regionala myndigheterna att g(cid:246)ra en noggrann bed(cid:246)mning av t(cid:228)nkbara negativa f(cid:246)ljder f(cid:246)r de omr(cid:229)den som (cid:228)r skyddade eller skall skyddas enligt Natura 2000 och att s(cid:228)tta in l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder. Kommissionen kommer i varje enskilt fall att bed(cid:246)ma planer och program utifr(cid:229)n deras konkreta inneh(cid:229)ll. Kommissionens m(cid:229)l (cid:228)r att den socioekonomiska utvecklingen inom de st(cid:246)dber(cid:228)ttigade omr(cid:229)dena befr(cid:228)mjas p(cid:229) ett s(cid:228)tt som (cid:228)r f(cid:246)renligt med grundl(cid:228)ggande principer f(cid:246)r en h(cid:229)llbar utveckling. (1) EGT L 103, 25. 4. 1979. (2000/C 374 E/072) SKRIFTLIG FR¯GA E-0378/00 fr(cid:229)n John McCartin (PPE-DE) till kommissionen (14 februari 2000) ˜mne: (cid:214)versyn av EU: s best(cid:228)mmelser om f(cid:229)rk(cid:246)tt Kan kommissionen bekr(cid:228)fta huruvida den h(cid:229)ller p(cid:229) att se (cid:246)ver EU:s nuvarande best(cid:228)mmelser om f(cid:229)rk(cid:246)tt och deras effektivitet, samt ange n(cid:228)r den troligtvis kommer att offentligg(cid:246)ra sina slutsatser i detta (cid:228)rende? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (6 mars 2000) F(cid:246)r n(cid:228)rvarande genomf(cid:246)rs en unders(cid:246)kning av EU:s best(cid:228)mmelser om f(cid:229)rk(cid:246)tt. P(cid:229) grundval av unders(cid:246)k- ningsresultaten, som v(cid:228)ntas f(cid:246)religga omkring p(cid:229)sk, kommer kommissionen att dra sina egna slutsatser om en eventuell reform eller (cid:228)ndring av best(cid:228)mmelserna och, om s(cid:229) (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt, framl(cid:228)gga f(cid:246)rslag om detta senare under (cid:229)ret. (2000/C 374 E/073) SKRIFTLIG FR¯GA E-0380/00 fr(cid:229)n Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) till kommissionen (14 februari 2000) ˜mne: F(cid:246)rb(cid:228)ttring av v(cid:228)ginfrastruktur i de central- och (cid:246)steuropeiska l(cid:228)nderna Man har gjort avsev(cid:228)rda insatser till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r de s(cid:229) kallade kandidatl(cid:228)nderna genom att bevilja dem anslag via olika europeiska finansieringsorgan (EIB) samt genom unionens budgetposter (Phare-program- met, ISPA-instrumentet). Dessa insatser borde tillsammans med de investeringar som respektive regering (cid:228)r skyldig att genomf(cid:246)ra g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att bygga ett v(cid:228)gn(cid:228)t som uppfyller den n(cid:246)dv(cid:228)ndiga principen om samverkan s(cid:229) att man i praktiken kan genomf(cid:246)ra en gemensam marknad. 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/63 Det verkar emellertid som om den gemenskapsfinansiering som utnyttjas lokalt inte gett (cid:246)nskat resultat. Hurdana mekanismer har Europeiska kommissionen uppr(cid:228)ttat f(cid:246)r att garantera att de v(cid:228)gprojekt och de projekt f(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttring av v(cid:228)ginfrastruktur som finansieras med gemenskapsmedel i dessa l(cid:228)nder genomf(cid:246)rs p(cid:229) grundval av kvalitetsnormer som kan anses vara standardnormer inom Europeiska unionen? Har Europeiska kommissionen slutligen planer p(cid:229) att som villkor f(cid:246)r finansiering kr(cid:228)va en unders(cid:246)kning av v(cid:228)gs(cid:228)kerhetskonsekvenserna med avseende p(cid:229) samtliga v(cid:228)gprojekt som anses vara oumb(cid:228)rliga i den utvidgade unionen? Svar fr(cid:229)n G(cid:252)nter Verheugen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (27 mars 2000) Sedan b(cid:246)rjan av nittiotalet har inom ramen f(cid:246)r Phare-programmet n(cid:228)stan 1 000 miljoner euro anv(cid:228)nts f(cid:246)r investeringar i transportinfrastruktur i de mottagande l(cid:228)nderna, och programmet har d(cid:228)rmed bidragit till de m(cid:229)l som ledamoten f(cid:246)r fram. Under de senaste fem (cid:229)ren har detta st(cid:246)d inf(cid:246)r anslutningen i allt h(cid:246)gre grad mobiliserat betydande medel och medfinansiering fr(cid:229)n Europeiska investeringsbanken (EIB) och internationella finansiella institut liksom fr(cid:229)n kandidatl(cid:228)ndernas nationella budgetar. Fr(cid:229)n och med detta (cid:229)r kommer det nya strukturpolitiska f(cid:246)ranslutningsinstrumentet (Ispa) att medf(cid:246)ra betydligt (cid:246)kad investeringskapacitet inom ramen f(cid:246)r gemenskapens offentliga finansiering. Fram till 2006 kommer den (cid:229)rliga budgeten p(cid:229) 1 040 miljoner euro att f(cid:246)rdelas lika mellan transportinfrastruktur och milj(cid:246)(cid:229)tg(cid:228)rder. N(cid:228)r det g(cid:228)ller transportinfrastruktur, b(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder finansierade enligt Ispa fr(cid:228)mja h(cid:229)llbar r(cid:246)rlighet och i synnerhet syfta till samtrafikf(cid:246)rm(cid:229)ga och driftskompatibilitet mellan de nationella n(cid:228)ten i kandidatl(cid:228)nderna och de transeuropeiska n(cid:228)ten inklusive tilltr(cid:228)de till s(cid:229)dana n(cid:228)t. I detta sammanhang har f(cid:246)rfarandet att v(cid:228)lja ut prioriterade (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att utveckla ett alleuropeiskt transportn(cid:228)t underl(cid:228)ttats genom den behovspr(cid:246)vning av transportinfrastruktur som r(cid:229)det tog initiativ till 1995 och genomf(cid:246)rde i syfte att identifiera ett n(cid:228)t av olika transportmedel p(cid:229) de anslutande l(cid:228)ndernas territorium och som omfattar v(cid:228)gar, j(cid:228)rnv(cid:228)gar, inre vattenv(cid:228)gar, hamnar, terminaler och flygplatser. Det best(cid:229)r dels av det grundl(cid:228)ggande n(cid:228)tet som p(cid:229) de anslutande l(cid:228)ndernas territorium (cid:228)r identiskt med l(cid:228)nkar och knutpunkter i de tio multimodala alleuropeiska korridorer som godk(cid:228)ndes vid den tredje alleuropeiska transportkonferensen i juni 1997 i Helsingfors och dels av ytterligare n(cid:228)tkomponenter. Enligt r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1267/1999 av den 21 juni 1999 (1) om inr(cid:228)ttande av Ispa, skall (cid:229)tg(cid:228)rder som h(cid:228)nf(cid:246)r sig till transportinfrastruktur bidra till uppn(cid:229)endet av gemenskapens politik p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r transporter och transeuropeiska n(cid:228)t transportprojekt av gemensamt intresse baseras p(cid:229) kriterierna i r(cid:229)dets och parlamentets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 (2) om riktlinjer f(cid:246)r TEN-transporter och (cid:228)r f(cid:246)renlig med relevant gemenskapspolitik och normer. N(cid:228)r kommissionen bed(cid:246)mer ett projekt f(cid:246)r v(cid:228)ginfrastruktur kommer den bland annat att granska i vilken utstr(cid:228)ckning (cid:229)tg(cid:228)rden bidrar till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra trafiks(cid:228)kerheten och om det uppfyller ovann(cid:228)mnda kriterier och normer. Investeringar i trafikf(cid:246)rvaltningssystem som syftar till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra trafiks(cid:228)kerheten kommer ocks(cid:229) att vara ber(cid:228)ttigade till finansiering enligt Ispa. (artikel 5 och bilaga II). Detta kr(cid:228)ver att I de (cid:229)rliga rapporterna om gemenskapens st(cid:246)d enligt Ispa kommer kommissionen ocks(cid:229) att l(cid:228)mna uppgifter om bed(cid:246)mningen av Ispa-(cid:229)tg(cid:228)rdernas (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med gemenskapens politik p(cid:229) olika omr(cid:229)den, inklusive transportpolitiken. (1) EGT L 161, 26. 6. 1999. (2) EGT L 228, 9. 9. 1996