title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0251/00 från Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen. Uttalande av kommissionens ledamot Erkki Liikanen.

eurovoc_concepts:
EU industrial policy
administrative formalities
business start-up
international competition
simplification of formalities
small and medium-sized enterprises
social-security harmonisation
start-up

text: 21. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 330 E/111 (2000/C 330 E/124) SKRIFTLIG FR¯GA E-0251/00 fr(cid:229)n Daniel Hannan (PPE-DE) till kommissionen (7 februari 2000) ˜mne: Uttalande av kommissionens ledamot Erkki Liikanen I tidskriften Cordis Focus fr(cid:229)n den 4 oktober 1999 rapporteras kommissionens ledamot Erkki Liikanen (cid:246)ppet ha deklarerat att (cid:148)det (cid:228)r inte acceptabelt att det kostar tre g(cid:229)nger s(cid:229) mycket och tar sju g(cid:229)nger s(cid:229) l(cid:229)ng tid att starta ett nytt f(cid:246)retag i Europeiska unionen som i USA(cid:148). Vilka orsaker anser kommissionen ligger bakom dessa stora kostnadsskillnader? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder planerar den att vidta f(cid:246)r att avskaffa s(cid:229)dana hinder? Kommer kommissionen f(cid:246)ljaktligen att f(cid:246)rhindra inf(cid:246)rlivandet av lagstiftning baserad p(cid:229) sociala stadgan? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (31 mars 2000) Det (cid:228)r uppenbart att skillnaden mellan tids(cid:229)tg(cid:229)ng och kostnader f(cid:246)r att grunda ett nytt gemenskapen och f(cid:246)r att g(cid:246)ra detsamma i USA inte (cid:228)r acceptabel. f(cid:246)retag i Hur stor denna skillnad (cid:228)r varierar i sj(cid:228)lva verket mellan olika medlemsstater, vilket beror p(cid:229) skillnader i f(cid:246)rvaltningstraditioner och olika s(cid:228)tt att bem(cid:246)ta problem som uppst(cid:229)tt med kommersiell verksamhet som inte (cid:228)r reglerad i lag. Den allm(cid:228)nna uppfattningen i samtliga medlemsstater (cid:228)r dock att f(cid:246)rfarandena m(cid:229)ste f(cid:246)renklas och kostnaderna minska. Kommissionen har hj(cid:228)lpt medlemsstaterna med detta problem p(cid:229) flera olika s(cid:228)tt. I rapporten fr(cid:229)n arbetsgruppen f(cid:246)r enklare f(cid:246)retagsvillkor ((cid:148)BEST-gruppen(cid:148)) (1) st(cid:228)lls denna fr(cid:229)ga i fokus i arbetsgruppens fj(cid:228)rde rekommendation, d(cid:228)r den uppmanar medlemsstaterna att ta initiativ f(cid:246)r att g(cid:246)ra det enklare att grunda f(cid:246)retag. I uppf(cid:246)ljningen av rapporten uppmanas kommissionen att inom ramen f(cid:246)r handlingsplanen f(cid:246)r att fr(cid:228)mja f(cid:246)retagande och konkurrenskraft (2) (cid:246)vervaka och utv(cid:228)rdera insatserna f(cid:246)r att f(cid:246)lja rekommendationen om f(cid:246)rb(cid:228)ttring och f(cid:246)renkling av f(cid:246)retagsklimatet f(cid:246)r nyetable- rade f(cid:246)retag (3) och att sprida information om god praxis. f(cid:246)r nyetablerade f(cid:246)retag, som n(cid:228)mns i BEST-rapporten, Inom ramen f(cid:246)r gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rder, d(cid:228)r kommissionen hj(cid:228)lper medlemsstaterna att uppt(cid:228)cka och utv(cid:228)xla information om god praxis i fr(cid:229)gor som (cid:228)r av stor betydelse f(cid:246)r f(cid:246)retagspolitiken, har fr(cid:229)gan om nyetablering av f(cid:246)retag (cid:228)gnats stor uppm(cid:228)rksamhet. Kommissionens rekommendation om f(cid:246)rb(cid:228)ttring och f(cid:246)renkling av f(cid:246)retagsklimatet inneh(cid:229)ller en sammanst(cid:228)llning av exempel p(cid:229) god praxis som hittats i samband med den f(cid:246)rsta gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rden som hade direkt anknytning till detta tema. Enligt den nyligen publicerade rapporten om gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rder (4) finns det tecken p(cid:229) att det har skett framsteg p(cid:229) detta omr(cid:229)de. S(cid:229) har t. ex. de franska (cid:148)Centres de formalitØs d(cid:146)entreprises(cid:148) radikalt f(cid:246)renklat de administrativa rutinerna f(cid:246)r nyetableringar. Dessutom finns det uppmuntrande exempel p(cid:229) att medlemsstaterna tar l(cid:228)rdom av varandras erfarenheter. Det portugisiska n(cid:228)tverket (cid:148)Centro de Formalidades das Empresas(cid:148) har t. ex. medvetet skapats med det franska exemplet som f(cid:246)rebild. Med hj(cid:228)lp av de gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rderna har man ocks(cid:229) hittat exempel p(cid:229) god praxis inom finansiering, utbildning och st(cid:246)dtj(cid:228)nster f(cid:246)r nyetablerade f(cid:246)retag. Vid sidan om detta intensifierar kommissionen nu med hj(cid:228)lp av sitt system f(cid:246)r konsekvensbed(cid:246)mning sina insatser f(cid:246)r att bed(cid:246)ma de konsekvenser som f(cid:246)reslagen gemenskapslagstiftning kommer att f(cid:229) f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag. Kommissionen h(cid:229)ller ocks(cid:229) p(cid:229) att sj(cid:246)s(cid:228)tta ett initiativ som g(cid:228)ller benchmarking inom f(cid:246)retagande och innovation. De f(cid:246)rsta diskussionerna om detta kommer att f(cid:246)ras p(cid:229) r(cid:229)dets m(cid:246)te (industri) i maj och de f(cid:246)rsta resultaten f(cid:246)rv(cid:228)ntas bli synliga under det franska ordf(cid:246)randeskapet. I gr(cid:246)nboken om innovation (5) pekas det p(cid:229) de s(cid:228)rskilda problem som kan uppst(cid:229) vid etablering av innovativa f(cid:246)retag. Ett stort antal (cid:229)tg(cid:228)rder som ing(cid:229)r i handlingsplanen f(cid:246)r innovation (6) (cid:228)r (cid:229)tg(cid:228)rder som nu vidtagits, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller nya teknikbaserade f(cid:246)retag. I b(cid:246)rjan p(cid:229) 1999 inleddes en pilotverksam- het som syftar till att finna de omr(cid:229)den inom n(cid:228)ringslivet som utg(cid:246)r den b(cid:228)sta milj(cid:246)n f(cid:246)r en lyckad C 330 E/112 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 11. 2000 etablering av och tillv(cid:228)xt f(cid:246)r nya f(cid:246)retag och f(cid:246)retag som bildats genom avknoppning. Genom denna pilotverksamhet kommer (cid:228)ven validering och (cid:246)verf(cid:246)ring av nya strategier f(cid:246)r nyetablering, som (cid:228)r exempel p(cid:229) god praxis, fr(cid:229)n gemenskapens regioner att fr(cid:228)mjas. I fr(cid:229)ga om lagstiftning baserad p(cid:229) den sociala stadgan h(cid:228)nvisas parlamentsledamoten till artikel 137. 2 (f. d. artikel 118) i EG-f(cid:246)rdraget. I detta syfte antog regeringskonferensen f(cid:246)rklaring nr 26, d(cid:228)r det s(cid:228)gs: (cid:148)De h(cid:246)ga f(cid:246)rdragsslutande parterna konstaterar att det i diskussionerna om artikel 118. 2 (nuvarande 137. 2) i F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen avtalas om att gemenskapen, d(cid:229) den fastst(cid:228)ller minimikrav f(cid:246)r skydd av arbets- tagarnas h(cid:228)lsa och s(cid:228)kerhet, inte har f(cid:246)r avsikt att s(cid:228)rbehandla arbetstagare i sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, d(cid:228)r inte omst(cid:228)ndigheterna s(cid:229) kr(cid:228)ver (s(cid:228)rskilt motiverar detta). (cid:148) (1) Europeiska gemenskaperna (1998). (cid:148)Rapport fr(cid:229)n arbetsgruppen f(cid:246)r enklare f(cid:246)retagsvillkor(cid:148), Byr(cid:229)n f(cid:246)r Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, Luxemburg, ISBN 92-828-3459-2. (2) R(cid:229)dets slutsatser om handlingsplanen f(cid:246)r att fr(cid:228)mja f(cid:246)retagande och konkurrenskraft, 29. 4. 1999. (3) Kommissionens rekommendation 97/344/EG av den 22 april 1997 om f(cid:246)rb(cid:228)ttring och f(cid:246)renkling av f(cid:246)retagskli- matet f(cid:246)r nyetablerade f(cid:246)retag, EGT L 145, 5. 6. 1997. (4) Rapport fr(cid:229)n kommissionen till r(cid:229)det, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittØn och Regionkommit- tØn om (cid:229)tg(cid:228)rder som samordnas med medlemsstaterna p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)retagspolitik. KOM(1999) 569 slutlig. (5) KOM(1995) 688 slutlig. (6) KOM(1996) 589 slutlig. (2000/C 330 E/125) SKRIFTLIG FR¯GA E-0259/00 fr(cid:229)n John McCartin (PPE-DE) till kommissionen (7 februari 2000) ˜mne: Radongasniv(cid:229)er inom EU Kan kommissionen ange om den har tillg(cid:229)ng till siffror ang(cid:229)ende niv(cid:229)er vad g(cid:228)ller f(cid:246)rekomsten av radongas i offentliga byggnader och bost(cid:228)der i hela Europeiska unionen, och kan man vidare ange om dessa gasniv(cid:229)er utg(cid:246)r en m(cid:246)jlig risk f(cid:246)r folkh(cid:228)lsan i unionen? Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (23 mars 2000) Kommissionen har unders(cid:246)kt halterna av naturligt f(cid:246)rekommande radioaktivitet i medlemsstaterna och publicerat resultaten i form av en atlas (Radiation Protection, 1993, Natural sources of ionizing radiation in Europe, EUR 14470). Kommissionen forts(cid:228)tter att samla information fr(cid:229)n olika nationella unders(cid:246)k- ningar. Med h(cid:228)nsyn till den eventuella faran f(cid:246)r folkh(cid:228)lsan offentliggjorde kommissionen 1990 kommissionens rekommendation 90/143/Euratom av den 21 februari 1990 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagar och andra f(cid:246)rfattningar om byggprodukter (1). I rekommendationen f(cid:246)resl(cid:229)s en referensniv(cid:229) f(cid:246)r n(cid:228)r man m(cid:229)ste vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att avhj(cid:228)lpa situationen. Denna niv(cid:229) ligger p(cid:229) 400 becquerel per kubikmeter i redan existerande byggnader. I allm(cid:228)nhet (cid:228)r det endast ett f(cid:229)tal byggnader som (cid:246)verskrider den h(cid:228)r niv(cid:229)n, men problemet (cid:228)r st(cid:246)rre i vissa medlemsstater (Finland och Sverige) och i vissa regioner. (1) EGT L 80, 27. 3. 1990


title: QUESTION ÉCRITE E-0271/00 posée par Paulo Casaca (PSE) à la Commission. Fonctionnement du marché intérieur entre l'Union européenne et la Suisse dans le domaine de l'emploi.

eurovoc_concepts:
EU national
Switzerland
common foreign and security policy
transfer of pension rights

formats: html pdf print

text: C 26 E/26 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 26. 1. 2001 (2001/C 26 E/030) QUESTION (cid:201)CRITE E-0269/00 posØe par Jan-Kees Wiebenga (ELDR) au Conseil (8 fØvrier 2000) Objet: Contr(cid:244)le frontalier (cid:224) l(cid:146)aØroport de Schiphol et espace Schengen On a rapportØ le cas d(cid:146)un ressortissant nØerlandais qui a ØtØ obligØ, par la compagnie aØrienne nØerlandaise KLM, de prØsenter un passeport valide comme piŁce d(cid:146)identitØ pour pouvoir prendre le vol Amsterdam- Rome, c(cid:146)est-(cid:224)-dire effectuer un dØplacement (cid:224) l(cid:146)intØrieur de l(cid:146)espace Schengen. Sur quelles dispositions de l(cid:146)accord de Schengen s(cid:146)est-on fondØ pour exiger la prØsentation d(cid:146)un 1. passeport valide? N(cid:146)y a-t-il pas aussi d(cid:146)autres documents de voyage et piŁces d(cid:146)identitØ, reconnus par les (cid:201)tats membre 2. de l(cid:146)Union europØenne, qui suffisent en cas de dØplacement entre pays faisant partie de l(cid:146)espace Schengen? Dans l(cid:146)affirmative, lesquels? 3. D(cid:146)autres compagnies aØriennes nationales de pays faisant partie de l(cid:146)espace Schengen, telles que la Sabena, Air France et la Lufthansa, demandent-elles, elles aussi, un passeport valide, ou acceptent-elles aussi d(cid:146)autres piŁces d(cid:146)identitØ? Si ces pratiques sont conformes aux rŁgles en vigueur, le Conseil est-il disposØ (cid:224) modifier ces rŁgles, 4. de sorte que l(cid:146)on puisse aussi utiliser d(cid:146)autres piŁces d(cid:146)identitØ? RØponse (8 juin 2000) Le Conseil attire l(cid:146)attention de l(cid:146)Honorable Parlementaire sur le fait que, en ce qui concerne les ressortissants des (cid:201)tats membres, les dispositions de Schengen ne rØglementent pas le droit des compagnies aØriennes de vØrifier, avant l(cid:146)enregistrement, que le possesseur du titre de transport qui est normalement personnel et non-transfØrable, est bien la personne qui figure sur le titre mŒme. le Conseil Par ailleurs, informe l(cid:146)Honorable Parlementaire du fait qu(cid:146)en application des directives 68/360/CEE et 73/148/CEE ainsi que de la jurisprudence de la Cour de Justice des CommunautØs EuropØennes, tout ressortissant d(cid:146)un (cid:201)tat membre, lors de ses dØplacements (cid:224) l(cid:146)intØrieur de l(cid:146)UE, doit Œtre en possession soit d(cid:146)une carte d(cid:146)identitØ, soit d(cid:146)un passeport en cours de validitØ. Compte tenu du fait, qu(cid:146)aux Pays Bas la carte d(cid:146)identitØ n(cid:146)est pas obligatoire, tout ressortissant nØerlandais, lorsqu(cid:146)il se rend sur le territoire d(cid:146)un autre (cid:201)tat membre, devra Œtre en possession au moins d(cid:146)un passeport en cours de validitØ. En tout Øtat de cause, le Conseil souligne que le traitØ confie (cid:224) la Commission et (cid:224) la Cour de Justice le soin de veiller (cid:224) une application correcte du droit communautaire dans les (cid:201)tats membres. (2001/C 26 E/031) QUESTION (cid:201)CRITE E-0271/00 posØe par Paulo Casaca (PSE) (cid:224) la Commission (7 fØvrier 2000) Objet: Fonctionnement du marchØ intØrieur entre l(cid:146)Union europØenne et la Suisse dans le domaine de l(cid:146)emploi M. Kosta Parlavanzas, citoyen europØen, m(cid:146)a fait parvenir un dossier circonstanciØ selon lequel la Suisse limiterait dØlibØrØment et systØmatiquement laquelle les Øtrangers sont autorisØs (cid:224) travailler (cid:224) une pØriode allant de 20 (cid:224) 30 ans, (cid:224) l(cid:146)issue de laquelle ils seraient immØdiatement renvoyØs dans leur pays d(cid:146)origine, sans aucune garantie de transfert de leurs pensions sociales. la durØe pendant La Commission est-elle en possession d(cid:146)Øtudes concernant le statut lØgal des immigrØs europØens vivant en Suisse? Selon la Commission, est-il possible et mŒme souhaitable, de maintenir et de renforcer les relations entre l(cid:146)Union europØenne et la Suisse, dans le cadre de l(cid:146)Espace Øconomique europØen en particulier, sans s(cid:146)assurer du respect, par ce pays, des prescriptions minimales du marchØ unique en matiŁre d(cid:146)emploi? 26. 1. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 26 E/27 RØponse donnØe par M. Patten au nom de la Commission (15 mars 2000) La Commission convient que le statut juridique des ressortissants communautaires travaillant en Suisse est peu satisfaisant. C(cid:146)est la raison pour laquelle elle a nØgociØ avec ce pays un important accord sur la libre circulation des personnes, visant (cid:224) aligner la rØglementation suisse sur l(cid:146)acquis communautaire, relatif notamment aux droits de sØcuritØ sociale et de pension. Cet accord a ØtØ signØ le 21 juin 1999 et entrera en vigueur aprŁs approbation du Parlement et ratification par les parties contractantes. DŁs qu(cid:146)il sera entrØ en vigueur, la Commission surveillera attentivement sa mise en (cid:156)uvre par la Suisse et Øvoquera les Øventuelles difficultØs au sein du comitØ mixte qui doit Œtre Øtabli en vertu de l(cid:146)accord. L(cid:146)accord sur la libre circulation des personnes est liØ (cid:224) six autres accords sectoriels (transports aØrien et terrestre, recherche, agriculture, marchØs publics et reconnaissance mutuelle des procØdures d(cid:146)Øvaluation de la conformitØ), qui ne peuvent entrer en vigueur que simultanØment. La Suisse ne pourra donc pas bØnØficier des avantages offerts dans d(cid:146)autres domaines sans consentir aux citoyens de la CommunautØ en Suisse les amØliorations convenues. (2001/C 26 E/032) QUESTION (cid:201)CRITE E-0277/00 posØe par Ilda Figueiredo (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (7 fØvrier 2000) Objet: IntØgration des Øtrangers en Suisse Il existe en Suisse une commission extraparlementaire, appelØe commission fØdØrale des Øtrangers, dont la principale mission est de traiter des problŁmes liØs (cid:224) l(cid:146)intØgration des Øtrangers et qui est composØe de vingt-huit membres, dont sept Øtrangers, qui reprØsentent les diffØrentes communautØs (parmi lesquelles les reprØsentants des communautØs originaires d(cid:146)(cid:201)tats membres de l(cid:146)Union europØenne), les autres membres Øtant des reprØsentants du gouvernement et des diffØrents partenaires sociaux. Le Conseil fØdØral suisse a dØcidØ rØcemment d(cid:146)intØgrer la commission fØdØrale des Øtrangers (cid:224) l(cid:146)Office fØdØral des Øtrangers, organisme qui dØpend directement du dØpartement fØdØral de Justice et de Police, et qui est responsable des services de police relatifs aux Øtrangers, de l(cid:146)attribution de contingents pour les permis de travail dØlivrØs aux Øtrangers et de l(cid:146)octroi de visas. Cette dØcision a ØtØ fortement critiquØe par certains membres de la commission fØdØrale des Øtrangers, dont le prØsident (qui ont dØmissionnØ depuis) et par plus de 650 associations d(cid:146)Øtrangers vivant en Suisse, qui proposent que cette commission reste placØe sous l(cid:146)autoritØ du dØpartement fØdØral de l(cid:146)IntØrieur ou d(cid:146)un dØlØguØ indØpendant. Au vu de ce qui prØcŁde, la Commission n(cid:146)estime-t-elle pas que cette nouvelle tutelle de la commission fØdØrale des Øtrangers est en contradiction avec l(cid:146)esprit de l(cid:146)Accord sur la libre circulation des personnes entre la CommunautØ europØenne et ses (cid:201)tats membres, d(cid:146)une part, et la ConfØrØration helvØtique, d(cid:146)autre part? RØponse donnØe par M. Patten au nom de la Commission (10 mars 2000) L(cid:146)accord sur la libre circulation des personnes, signØ avec la Suisse le 21 juin 1999, n(cid:146)est pas encore entrØ en vigueur. Il doit d(cid:146)abord Œtre approuvØ par le Parlement et ensuite ratifiØ par les parties contractantes. Cet accord ne contient aucune disposition concernant l(cid:146)organisation administrative interne des parties contractantes. Pour sa part, la Commission n(cid:146)a aucune raison de croire que la nouvelle organisation administrative interne de la Suisse est contraire (cid:224) l(cid:146)esprit de l(cid:146)accord


title: Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 68/193/EEG om saluföring av vegetativt förökningsmaterial av vinstockar

eurovoc_concepts:
crop maintenance
genetically modified organism
marketing
means of agricultural production
viticulture

text: 27. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 177 E/77 F(cid:246)rslag till r(cid:229)dets direktiv om (cid:228)ndring av direktiv 68/193/EEG om saluf(cid:246)ring av vegetativt f(cid:246)r- (cid:246)kningsmaterial av vinstockar (2000/C 177 E/12) KOM(2000) 59 slutlig (cid:150) 2000/0036(CNS) (Framlagt av kommissionen den 7 februari 2000) EUROPEISKA UNIONENS R¯D HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 37 i detta, med beaktande av kommissionens f(cid:246)rslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommittØns ytt- rande, och och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: (1) Av nedan n(cid:228)mnda sk(cid:228)l b(cid:246)r en (cid:228)ndring ske av direktiv 68/193/EEG om saluf(cid:246)ring av vegetativt f(cid:246)r(cid:246)kningsmate- rial av vinstockar (1), senast (cid:228)ndrat genom Anslutnings- akten f(cid:246)r (cid:214)sterrike, Finland och Sverige. (2) I samband med bef(cid:228)standet av den inre marknaden b(cid:246)r vissa best(cid:228)mmelser i det direktivet (cid:228)ndras eller upph(cid:228)vas f(cid:246)r att undanr(cid:246)ja alla hinder f(cid:246)r den fria r(cid:246)rligheten f(cid:246)r vinf(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial I detta syfte b(cid:246)r ocks(cid:229) medlemsstaternas m(cid:246)jligheter att ensidigt bevilja undantag fr(cid:229)n direktivets best(cid:228)mmelser avskaffas. inom gemenskapen. (3) Det b(cid:246)r ocks(cid:229) vara m(cid:246)jligt att p(cid:229) vissa villkor saluf(cid:246)ra nya typer av f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial. (4) Det b(cid:246)r vara kommissionen som med st(cid:246)d av St(cid:228)ndiga kommittØn f(cid:246)r uts(cid:228)de och uppf(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial f(cid:246)r jord- bruk, tr(cid:228)dg(cid:229)rdsn(cid:228)ring och skogsbruk fastst(cid:228)ller villkoren f(cid:246)r hur medlemsstaterna f(cid:229)r godk(cid:228)nna saluf(cid:246)randet av f(cid:246)r- (cid:246)kningsmaterial f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:246)k, vetenskapliga (cid:228)ndam(cid:229)l eller v(cid:228)xtf(cid:246)r(cid:228)dling. (5) F(cid:246)r saluf(cid:246)ring av f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial b(cid:246)r medlemsstaterna till(cid:229)tas att p(cid:229) hela eller delar av sitt territorium vidta str(cid:228)ngare (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)n de som f(cid:246)reskrivs i bilagorna I och II mot skadeg(cid:246)rare som (cid:228)r s(cid:228)rskilt skadliga f(cid:246)r vinstock- arna i dessa omr(cid:229)den. (6) Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts p(cid:229) andra omr(cid:229)den betr(cid:228)ffande saluf(cid:246)ring av uts(cid:228)de och uppf(cid:246)r- (cid:246)kningsmaterial (cid:228)r det (cid:246)nskv(cid:228)rt att p(cid:229) vissa villkor orga- nisera experiment f(cid:246)r att finna b(cid:228)ttre alternativ till vissa av direktivets best(cid:228)mmelser. (7) Den vetenskapliga och tekniska utvecklingen har nu gjort det m(cid:246)jligt att genetiskt modifiera vinstockssorter. D(cid:229) medlemsstaterna beslutar sig f(cid:246)r att godk(cid:228)nna genetiskt modifierade sorter, b(cid:246)r de i s(cid:229) fall f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om att dessas avsiktliga uts(cid:228)ttning i milj(cid:246)n inte utg(cid:246)r n(cid:229)gon risk f(cid:246)r m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa eller f(cid:246)r milj(cid:246)n. Det b(cid:246)r d(cid:229) ocks(cid:229) uppr(cid:228)ttas ett f(cid:246)r(cid:246)knings- material av dessa sorter f(cid:229)r saluf(cid:246)ras. f(cid:246)rfarande enligt vilket (8) F(cid:246)rordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser inneh(cid:229)ller best(cid:228)mmelser om gene- tiskt modifierade livsmedel och livsmedelsingredienser. F(cid:246)r att kunna avg(cid:246)ra om en genetiskt modifierad vinstockssort kan godk(cid:228)nnas f(cid:246)r saluf(cid:246)ring samt f(cid:246)r att skydda folkh(cid:228)l- san m(cid:229)ste det s(cid:228)kerst(cid:228)llas att nya livsmedel och nya livs- medelsingredienser blir f(cid:246)r en s(cid:228)kerhetsutv(cid:228)r- f(cid:246)rem(cid:229)l dering genom ett gemenskapsf(cid:246)rfarande som inneb(cid:228)r till- l(cid:228)mpning av det godk(cid:228)nnandef(cid:246)rfarande och de principer och kriterier f(cid:246)r utv(cid:228)rdering som fastst(cid:228)lls i f(cid:246)rordning (EG) nr 258/97, bl. a. samr(cid:229)d med Vetenskapliga livs- medelskommittØn. (9) F(cid:246)r att p(cid:229) l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt kontrollera f(cid:246)rflyttning av vinf(cid:246)r- (cid:246)kningsmaterial b(cid:246)r det f(cid:246)reskrivas att partierna skall f(cid:246)r- ses med identifieringshandlingar. (10) Det (cid:228)r (cid:246)nskv(cid:228)rt att de genetiska resurserna skyddas. (11) Det f(cid:246)rfarande som reglerar det n(cid:228)ra samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna inom ramen f(cid:246)r St(cid:228)n- diga kommittØn f(cid:246)r uts(cid:228)de och uppf(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial f(cid:246)r jordbruk, tr(cid:228)dg(cid:229)rdsn(cid:228)ring och skogsbruk b(cid:246)r uppdateras. (12) Mot bakgrund av gjorda erfarenheter (cid:228)r det l(cid:228)mpligt att f(cid:246)rtydliga och f(cid:246)rnya vissa best(cid:228)mmelser i ovann(cid:228)mnda direktiv. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 Direktiv 68/193/EEG (cid:228)ndras p(cid:229) f(cid:246)ljande s(cid:228)tt: 1. F(cid:246)ljande punkter skall l(cid:228)ggas till efter artikel 2. 1 A: (1) EGT L 93, 17. 4. 1968, s. 15. (cid:148)AA. Sort: en grupp v(cid:228)xter av ett och samma botaniska taxon p(cid:229) l(cid:228)gsta k(cid:228)nda niv(cid:229) som kan: C 177 E/78 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 6. 2000 (cid:151) definieras genom de k(cid:228)nnetecken som (cid:228)r ett re- sultat av en best(cid:228)md genotyp eller kombination av genotyper, (cid:151) s(cid:228)rskiljas fr(cid:229)n varje annan v(cid:228)xtgrupp genom minst ett av dessa k(cid:228)nnetecken, och c) som uppfyller villkoren i bilagorna 1 och 2 f(cid:246)r elitmaterial, d(cid:228)r enligt i artikel 17 dessa bilagor kan (cid:228)ndras f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla kom- pletterande eller str(cid:228)ngare villkor f(cid:246)r certifiering av ursprungligt f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial, och f(cid:246)rfarandet d) som vid officiell kontroll har befunnits uppfylla (cid:151) betraktas som en enhet betr(cid:228)ffande dess stabilitet ovann(cid:228)mnda villkor. (cid:148) vid f(cid:246)r(cid:246)kning. AB. Klon: en klon (cid:228)r den vegetativa avkomma av en sort som motsvarar en viss vinstock som moderplanta vad g(cid:228)ller identitet, fenotypiska egenskaper och sund- hetstillst(cid:229)nd(cid:148). 4. Artikel 2. 1 E skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: (cid:148)E. Elitmaterial (cid:228)r f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial: 2. Artikel 2. 1 B skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: (cid:148)B. F(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial: i) Vinstocksplantor a) rotade sticklingar: Delar av rotade skott eller (cid:246)rtartade sticklingar av rotade skott som inte ympats och som (cid:228)r avsedda att anv(cid:228)ndas som rot(cid:228)kta plantor eller grundstammar. b) rotad ympkvist: Delar av skott eller (cid:246)rtartade sticklingar som sammanfogats genom ympning och som har en rotad underjordisk del. a) som har producerats p(cid:229) odlarens ansvar enligt all- m(cid:228)nt erk(cid:228)nda metoder f(cid:246)r bevarande av sortens eller, i till(cid:228)mpliga fall, klonens identitet samt f(cid:246)r att f(cid:246)rebygga sjukdomar och som erh(cid:229)llits direkt fr(cid:229)n ursprungligt f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial genom vegeta- tiv f(cid:246)r(cid:246)kning, b) som (cid:228)r avsett f(cid:246)r produktion av certifierat f(cid:246)r- (cid:246)kningsmaterial, c) som uppfyller villkoren f(cid:246)r elitmaterial i bilagorna 1 och 2, och d) som vid officiell kontroll har befunnits uppfylla ovann(cid:228)mnda villkor. (cid:148) ii) Delar av vinstocksplantor 5. Artikel 2. 1 F a skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: a) skott: Ett(cid:229)riga skott. b) (cid:246)rtartade sticklingar: Ej f(cid:246)rvedade skott. (cid:148)som h(cid:228)rr(cid:246)r direkt fr(cid:229)n elitmaterial eller ursprungligt f(cid:246)r- (cid:246)kningsmaterial. (cid:148) c) rotade grundstamssticklingar: Delar av skott el- ler (cid:246)rtartade sticklingar som (cid:228)r avsedda att ut- g(cid:246)ra rotade ympkvistar. den underjordiska delen av d) ympkvistar: Delar av skott eller (cid:246)rtartade stick- lingar som (cid:228)r avsedda att utg(cid:246)ra den (cid:246)vre delen vid produktion av rotade ympkvistar eller vid ympning p(cid:229) plats. e) sticklingar utan rot: Delar av skott eller (cid:246)rt- artade sticklingar avsedda f(cid:246)r produktion av rotade sticklingar. (cid:148) 3. F(cid:246)ljande definition skall l(cid:228)ggas till efter artikel 2. 1 D: (cid:148)DA. Ursprungligt f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial (cid:228)r f(cid:246)r(cid:246)kningsmate- rial: a) som har producerats p(cid:229) odlarens ansvar enligt allm(cid:228)nt erk(cid:228)nda metoder f(cid:246)r bevarande av sor- tens eller, identitet samt f(cid:246)r att f(cid:246)rebygga sjukdomar, till(cid:228)mpliga fall, klonens i 6. I artikel 2. 1 skall f(cid:246)ljande definition l(cid:228)ggas till: (cid:148)I. Saluf(cid:246)ring: F(cid:246)rs(cid:228)ljning, lagerh(cid:229)llning i f(cid:246)rs(cid:228)ljningssyfte, erbjudande till f(cid:246)rs(cid:228)ljning samt varje avyttrande, leverans eller dis- tribution av f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial f(cid:246)r kommersiellt bruk till tredje part, mot eller utan ers(cid:228)ttning. Villkoren f(cid:246)r till(cid:228)mpningen av denna best(cid:228)mmelse skall fastst(cid:228)llas enligt det f(cid:246)rfarande som fastst(cid:228)lls i artikel 17. (cid:148) 7. Artikel 3 skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: (cid:148)1. Medlemsstaterna skall f(cid:246)reskriva att vinf(cid:246)r(cid:246)knings- material inte f(cid:229)r saluf(cid:246)ras: (cid:151) om det (cid:146)elitmaterial(cid:146) inte har certifierats som (cid:146)ursprungligt (cid:146)certifierat f(cid:246)r- (cid:246)kningsmaterial(cid:146), f(cid:246)r- (cid:246)kningsmaterial(cid:146) eller, vid f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial som inte (cid:228)r avsett att anv(cid:228)ndas som grundstammar, inte (cid:228)r offi- ciellt kontrollerat f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial av standardtyp, och eller b) som (cid:228)r avsett f(cid:246)r produktion av elitmaterial eller certifierat f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial, (cid:151) om det inte uppfyller villkoren i bilaga 2. 27. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 177 E/79 Trots best(cid:228)mmelserna i punkt 1 f(cid:229)r medlemsstaterna 2. p(cid:229) sitt territorium till(cid:229)ta producenter att saluf(cid:246)ra l(cid:228)mpliga kvantiteter av f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial f(cid:246)r: a) f(cid:246)rs(cid:246)k eller vetenskapliga (cid:228)ndam(cid:229)l, b) v(cid:228)xtf(cid:246)r(cid:228)dlingsarbete, c) (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r bevarande av den genetiska m(cid:229)ngfalden. Villkoren f(cid:246)r att medlemsstaterna skall f(cid:229) bevilja s(cid:229)dana tillst(cid:229)nd f(cid:229)r fastst(cid:228)llas enligt f(cid:246)rfarandet i artikel 17. N(cid:228)r det g(cid:228)ller genetiskt modifierat material f(cid:229)r detta till- st(cid:229)nd endast beviljas om alla l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder har vidta- gits f(cid:246)r att undvika risker f(cid:246)r m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa och f(cid:246)r milj(cid:246)n. F(cid:246)r den milj(cid:246)konsekvensbed(cid:246)mning som b(cid:246)r ge- nomf(cid:246)ras i detta syfte skall best(cid:228)mmelserna i artikel 5ba i detta direktiv g(cid:228)lla i till(cid:228)mpliga delar. 3. F(cid:246)r f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial som framst(cid:228)llts genom mik- rof(cid:246)r(cid:246)kning f(cid:229)r f(cid:246)ljande best(cid:228)mmelser fastst(cid:228)llas i enlighet med f(cid:246)rfarandet i artikel 17: sprungligt f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial(cid:146), fierat material(cid:146), och (cid:146)elitmaterial(cid:146) eller (cid:146)certi- (cid:151) inom hela Europeiska gemenskapen och f(cid:246)r vissa i den m(cid:229)n gemenskapens behov, vinstockssorter, om s(cid:229) (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt genom visst program, kan t(cid:228)ckas av f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial som officiellt certifie- rats som (cid:146)ursprungligt f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial(cid:146), (cid:146)elitmate- rial(cid:146) eller (cid:146)certifierat material(cid:146), och (cid:151) avseende f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial av andra sorter (cid:228)n de som n(cid:228)mnts i f(cid:246)rsta strecksatsen och om detta (cid:228)r avsett att anv(cid:228)ndas i de medlemsstater som enligt artikel 12. 2, och inte senare (cid:228)n n(cid:228)r det h(cid:228)r direkti- vet antagits, skall ha f(cid:246)reskrivit att f(cid:246)r(cid:246)kningsmate- rial av typen (cid:146)standardmaterial(cid:146) inte l(cid:228)ngre f(cid:229)r salu- f(cid:246)ras. b) trots stk. 1 till(cid:229)ta medlemsstaterna att saluf(cid:246)ra f(cid:246)r- (cid:246)kningsmaterial av typen (cid:146)standardmaterial(cid:146) i vissa om- r(cid:229)den f(cid:246)r anv(cid:228)ndning som grundstammar, i den m(cid:229)n gemenskapens behov inte kan t(cid:228)ckas av f(cid:246)r(cid:246)knings- (cid:146)elit- material material(cid:146) eller (cid:146)certifierat material(cid:146), samt fastst(cid:228)lla vill- koren f(cid:246)r detta. (cid:148) f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial(cid:146), som (cid:146)ursprungligt 8. F(cid:246)ljande artikel skall l(cid:228)ggas till efter artikel 3: (cid:151) Vissa undantag fr(cid:229)n best(cid:228)mmelserna i detta direktiv. (cid:148)Artikel 3 a (cid:151) Villkor som (cid:228)r till(cid:228)mpliga p(cid:229) s(cid:229)dant f(cid:246)r(cid:246)kningsmate- rial. (cid:151) Beteckningar som f(cid:229)r anv(cid:228)ndas p(cid:229) s(cid:229)dant f(cid:246)r(cid:246)knings- material. Kommissionen f(cid:229)r till(cid:229)ta att medlemsstaterna, i enlighet med f(cid:246)rfarandet i artikel 17 och vad g(cid:228)ller saluf(cid:246)ring av f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial p(cid:229) hela eller delar av en eller flera medlemsstaters territorium, antar str(cid:228)ngare best(cid:228)mmelser (cid:228)n dem i bilagorna 1 och 2 mot v(cid:228)xtskadeg(cid:246)rare som (cid:228)r speciellt skadliga mot vinstocksodlingar i de ber(cid:246)rda om- r(cid:229)dena. (cid:148) F(cid:246)r officiellt certifierat f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial f(cid:229)r, i enlig- 4. het med f(cid:246)rfarandet i artikel 17, f(cid:246)ljande fastst(cid:228)llas: 9. F(cid:246)ljande punkt skall l(cid:228)ggas till i artikel 4: (cid:151) Gemenskapsklasser inom respektive kategori, (cid:151) Till(cid:228)mpliga villkor f(cid:246)r dessa klasser, (cid:151) Till(cid:228)mpliga beteckningar p(cid:229) dessa klasser. (cid:148)Vad g(cid:228)ller ympning skall denna best(cid:228)mmelse inte g(cid:228)lla f(cid:246)r delar av plantor som producerats i annan medlemsstat, eller i tredje land enligt artikel 15. 2. (cid:148) 10. I artikel 5 skall (cid:148)och, i till(cid:228)mpliga fall, kloner(cid:148) l(cid:228)ggas till efter (cid:148)Varje medlemsstat skall uppr(cid:228)tta en f(cid:246)rteckning (cid:246)ver de vinstockssorter(cid:148). Medlemsstaterna f(cid:229)r fastst(cid:228)lla i vilken utstr(cid:228)ckning de skall till(cid:228)mpa dessa gemenskapsklasser vid certifieringen av sin egen produktion. 11. F(cid:246)ljande stycke skall l(cid:228)ggas till i artikel 5: I enlighet med f(cid:246)rfarandet i artikel 17 f(cid:229)r kommis- 5. sionen: a) f(cid:246)reskriva att annat f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial (cid:228)n som skall anv(cid:228)ndas som grundstammar inte f(cid:229)r saluf(cid:246)ras efter vissa datum, om det inte officiellt certifierats som (cid:146)ur- (cid:148)Medlemsstaterna skall tillse att de sorter och kloner som upptagits i andra medlemsstaters f(cid:246)rteckningar ocks(cid:229) skall godk(cid:228)nnas f(cid:246)r certifiering p(cid:229) det egna territoriet, utan att detta p(cid:229)verkar till(cid:228)mpningen av r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1493/1999 om allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser om klassificering av vinstockssorter (1). (cid:148) (1) EGT L 271, 21. 10. 1999, s. 47. C 177 E/80 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 6. 2000 12. Artikel 5b skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: (cid:148)Artikel 5 b grund i f(cid:246)rdraget. Till dess att denna f(cid:246)rordning tr(cid:228)der i kraft skall genetiskt modifierade sorter till(cid:229)tas i den nationella sortlistan endast efter det att de har godk(cid:228)nts f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning i enlighet med direktiv 90/220/EEG. 1. En sort skall anses som unik om den skiljer sig klart fr(cid:229)n varje annan inom gemenskapen allm(cid:228)nt k(cid:228)nd sort genom k(cid:228)nnetecken, som (cid:228)r ett resultat av en best(cid:228)md genotyp eller kombination av genotyper. c) Artiklarna 11-18 i direktiv 90/220/EEG skall inte l(cid:228)ngre till(cid:228)mpas p(cid:229) genetiskt modifierade vinstockssorter som godk(cid:228)nts i enlighet med den f(cid:246)rordning som avses i b ovan. En sort skall anses vara allm(cid:228)nt k(cid:228)nd inom gemenskapen om den, n(cid:228)r en vederb(cid:246)rlig ans(cid:246)kan om godk(cid:228)nnande av sorten l(cid:228)mnas in, d) De tekniska och vetenskapliga aspekterna p(cid:229) genomf(cid:246)r- andet av milj(cid:246)riskbed(cid:246)mningen skall inf(cid:246)ras i enlighet med f(cid:246)rfarandet i artikel 17 i det h(cid:228)r direktivet. (cid:151) antingen finns upptagen i sortf(cid:246)rteckningen i den ak- tuella medlemsstaten eller annan medlemsstat (cid:151) eller (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r godk(cid:228)nnande i den aktuella med- lemsstaten eller annan medlemsstat s(cid:229)vida inte de villkor som avses i f(cid:246)rsta meningen i detta stycke inte l(cid:228)ngre (cid:228)r uppfyllda i samtliga ber(cid:246)rda medlems- stater, innan beslut har fattats betr(cid:228)ffande ans(cid:246)kan om godk(cid:228)nnande av den nya sorten. En sort skall anses vara stabil om de k(cid:228)nnetecken 2. som anv(cid:228)nds vid bed(cid:246)mningen av huruvida sorten (cid:228)r unik och alla (cid:246)vriga k(cid:228)nnetecken som anv(cid:228)nds f(cid:246)r att beskriva den inte f(cid:246)r(cid:228)ndras vid upprepad f(cid:246)r(cid:246)kning. 3. En sort skall anses vara enhetlig om den, bortsett fr(cid:229)n den variation som kan f(cid:246)rv(cid:228)ntas till f(cid:246)ljd av s(cid:228)rskilda f(cid:246)rh(cid:229)llanden vid dess uppf(cid:246)r(cid:246)kning, (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt enhetlig vad g(cid:228)ller de k(cid:228)nnetecken som s(cid:228)rskiljer sorten samt (cid:246)v- riga k(cid:228)nnetecken som anv(cid:228)nds f(cid:246)r att beskriva den. (cid:148) 13. F(cid:246)ljande artikel skall l(cid:228)ggas till efter artikel 5b: (cid:148)Artikel 5 b a 1. En genetiskt modifierad vinstockssort i den bem(cid:228)r- kelse som avses i artikel 2. 1 och 2. 2 i r(cid:229)dets direktiv 90/220 EEG av den 23 april 1990 om avsiktlig uts(cid:228)ttning av genetiskt modifierade organismer i milj(cid:246)n (1) skall till- l(cid:229)tas endast om alla l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder har vidtagits f(cid:246)r att undvika risker f(cid:246)r m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa och f(cid:246)r milj(cid:246)n. 3. Om produkter som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n vinf(cid:246)r(cid:246)kningsmate- rial (cid:228)r avsedda att anv(cid:228)ndas som livsmedel eller livsmedels- ingrediens enligt Europaparlamentets och r(cid:229)dets f(cid:246)rord- ning (EG) nr 258/97 av den 27 januari 1997 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser (2) skall det, in- nan genetiskt modifierade vinstockssorter godk(cid:228)nns, s(cid:228)ker- st(cid:228)llas att livsmedel eller livsmedelsingredienser som fram- st(cid:228)lls av dessa inte: (cid:151) inneb(cid:228)r n(cid:229)gra risker f(cid:246)r konsumenten, (cid:151) vilseleder konsumenten, (cid:151) avviker s(cid:229) mycket fr(cid:229)n de livsmedel eller livsmedels- ingredienser som de skall ers(cid:228)tta att normal konsum- tion av dem skulle medf(cid:246)ra n(cid:228)ringsm(cid:228)ssiga nackdelar f(cid:246)r konsumenten. Om material som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n en av de sorter som anges i det h(cid:228)r direktivet (cid:228)r avsett att anv(cid:228)ndas som livsmedel eller som livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser skall sorten godk(cid:228)nnas endast om livsmedlet eller livsmedelsingrediensen redan har god- k(cid:228)nts enligt f(cid:246)rordning (EG) nr 258/97. Om beslutet om godk(cid:228)nnande enligt f(cid:246)rordning (EG) nr 258/97 fattas i samband med det officiella f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r godk(cid:228)nnande av en sort skall dock f(cid:246)rfarandet enligt arti- kel 17 i det h(cid:228)r direktivet anv(cid:228)ndas. (cid:148) 14. I artikel 5 c skall (cid:148)och, i till(cid:228)mpliga fall, kloner(cid:148) l(cid:228)ggas till efter orden (cid:148)Medlemsstaterna skall s(cid:228)kerst(cid:228)lla att sorter(cid:148). F(cid:246)r en genetiskt modifierad sort enligt punkt 1 skall 2. f(cid:246)ljande g(cid:228)lla: 15. Artikel 5 e. 2 skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: a) En bed(cid:246)mning skall g(cid:246)ras av dess milj(cid:246)konsekvenser, motsvarande den som f(cid:246)reskrivs i direktiv 90/220/EEG. b) De f(cid:246)rfaranden som garanterar att milj(cid:246)konsekvens- bed(cid:246)mningen (cid:228)r likv(cid:228)rdig med den som fastst(cid:228)lls i di- rektiv 90/220/EEG skall p(cid:229) f(cid:246)rslag fr(cid:229)n kommissionen inf(cid:246)ras genom en r(cid:229)dsf(cid:246)rordning, med l(cid:228)mplig r(cid:228)ttslig (cid:148)Alla ans(cid:246)kningar eller (cid:229)tertagna ans(cid:246)kningar om godk(cid:228)n- nande av en sort och alla inf(cid:246)randen i en sortf(cid:246)rteckning och eventuella (cid:228)ndringar som g(cid:246)rs i densamma skall ome- delbart meddelas (cid:246)vriga medlemsstater och kommissionen. Kommissionen f(cid:229)r p(cid:229) grundval av meddelandena fr(cid:229)n med- lemsstaterna offentligg(cid:246)ra en gemenskapssortlista. (cid:148) (1) EGT L 117, 8. 5. 1990, s. 15. (2) EGT L 43, 14. 2. 1997, s. 1. 27. 6. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 177 E/81 16. F(cid:246)ljande artiklar skall l(cid:228)ggas till efter artikel 5e: (cid:148)Artikel 5 f Medlemsstaterna skall se till att godk(cid:228)nda sorter som (cid:228)r genetiskt modifierade har en tydlig angivelse om detta i sortf(cid:246)rteckningen. De skall vidare se till att alla som saluf(cid:246)r en s(cid:229)dan sort tydligt anger i sin f(cid:246)rs(cid:228)ljningskatalog f(cid:246)r vinstockar att sorten (cid:228)r genetiskt modifierad. Artikel 5 g 1. Medlemsstaterna skall f(cid:246)reskriva att de sorter eller, i f(cid:246)rekommande fall, kloner som upptas i sortf(cid:246)rteckningen h(cid:229)lls stabila genom urval. 2. Det skall via dokumentation av den eller de personer som ansvarar f(cid:246)r sortens stabilitet alltid vara m(cid:246)jligt att kontrollera att en sort h(cid:229)lls stabil. 3. Prov kan beg(cid:228)ras fr(cid:229)n den person som ansvarar f(cid:246)r sortens stabilitet. Om s(cid:229) beh(cid:246)vs kan s(cid:229)dana prov tas offi- ciellt. (cid:148) en officiell etikett enligt bilaga 4 och p(cid:229) n(cid:229)got av gemen- skapens officiella spr(cid:229)k. Fasts(cid:228)ttningen skall s(cid:228)kras genom f(cid:246)rslutningsanordningen. F(cid:246)r ursprungsmaterial skall eti- ketten vara vit med en lila diagonal linje, f(cid:246)r elitmaterial f(cid:246)r certifierat material bl(cid:229) och f(cid:246)r standardmaterial vit, m(cid:246)rkgul. 2. Medlemsstaterna f(cid:229)r dock till(cid:229)ta att p(cid:229) dess eget ter- ritorium etablerade producenter saluf(cid:246)r flera f(cid:246)rpackningar eller buntar av rotade ympkvistar eller rotade sticklingar med samma egenskaper, med endast en etikett enligt bilaga 4. I s(cid:229)dana fall skall f(cid:246)rpackningarna eller buntarna bindas ihop p(cid:229) s(cid:229)dant s(cid:228)tt att sn(cid:246)ret, d(cid:229) dessa brutits, skadas och inte kan anv(cid:228)ndas p(cid:229) nytt. Etiketten skall f(cid:228)stas med sn(cid:246)- ret. ¯terf(cid:246)rslutning skall inte till(cid:229)tas. 3. Medlemsstaterna skall f(cid:246)reskriva att varje parti (cid:228)ven (cid:229)tf(cid:246)ljs av en handling. Best(cid:228)mmelserna r(cid:246)rande denna medf(cid:246)ljande identifieringshandling skall fastst(cid:228)llas i enlig- het med f(cid:246)rfarandet i artikel 17. 4. Det v(cid:228)xtpass som avses i kommissionens direktiv 92/105/EEG om en viss standardisering av v(cid:228)xtpass (1), f(cid:229)r utg(cid:246)ras av den i punkt 1 avsedda officiella etiketten. Dock skall alla de villkor betr(cid:228)ffande den officiella etiketten som f(cid:246)reskrivs i punkt 1 f(cid:246)ljas. (cid:148) 17. I artikel 7 skall (cid:148)ursprungliga f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial(cid:148), till f(cid:246)re (cid:148)elitmaterial(cid:148). l(cid:228)ggas 21. F(cid:246)ljande artikel skall l(cid:228)ggas till efter artikel 10: 18. Artikel 8. 2 skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: (cid:148)Artikel 10 a (cid:148)Trots best(cid:228)mmelserna i punkt 1 f(cid:229)r medlemsstaterna av- seende f(cid:246)rpackning, emballering, f(cid:246)rslutning och m(cid:228)rkning till(cid:229)ta att p(cid:229) det egna territoriet etablerade producenter saluf(cid:246)r sm(cid:229) kvantiteter till slutkonsumenten och saluf(cid:246)r vinplantor i krukor, backar eller l(cid:229)dor. De villkor enligt vilka medlemsstaterna f(cid:229)r bevilja s(cid:229)dana tillst(cid:229)nd f(cid:229)r fastst(cid:228)llas enligt det f(cid:246)rfarande som fastst(cid:228)lls i artikel 17. (cid:148) 19. Artikel 9 skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: f(cid:246)reskriva att (cid:148)Medlemsstaterna skall f(cid:246)rpackningar och buntar med f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial skall f(cid:246)rslutas officiellt eller under officiell kontroll p(cid:229) s(cid:229)dant s(cid:228)tt att de inte kan (cid:246)p- pnas utan att f(cid:246)rslutningen skadas eller utan synlig (cid:229)ver- kan, antingen p(cid:229) den etikett som f(cid:246)reskrivs i artikel 10. 1 eller, i f(cid:246)rekommande fall, p(cid:229) f(cid:246)rpackningen. F(cid:246)r s(cid:228)krande av f(cid:246)rslutningen skall denna (cid:229)tminstone vara f(cid:246)rsedd med en officiell etikett eller plombering. I enlighet med det i artikel 17 f(cid:246)reskrivna f(cid:246)rfarandet f(cid:229)r det fastst(cid:228)llas om ett visst f(cid:246)rslutningssystem uppfyller kraven i denna artikel. F(cid:246)rpackningar f(cid:229)r inte (cid:229)terf(cid:246)rslutas, varken en eller flera g(cid:229)nger, f(cid:246)rutom under officiell (cid:246)vervakning. (cid:148) 20. Artikel 10 skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: N(cid:228)r det g(cid:228)ller f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial av en sort som (cid:228)r gene- tiskt modifierad, skall varje etikett och identifieringshand- ling, officiell eller annan, som f(cid:228)sts p(cid:229) eller (cid:229)tf(cid:246)ljer partiet med f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial enligt best(cid:228)mmelserna i detta di- rektiv tydligt ange att sorten (cid:228)r genetiskt modifierad. (cid:148) 22. Artikel 11. 2 skall upph(cid:246)ra att g(cid:228)lla. 23. Artikel 12 skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: (cid:148)Medlemsstaterna skall p(cid:229) tvingande eller frivillig v(cid:228)g tillse att det f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial som saluf(cid:246)rs i enlighet med det h(cid:228)r direktivet inte skall vara underkastat n(cid:229)gra andra salu- f(cid:246)ringsrestriktioner i fr(cid:229)ga om egenskaper, unders(cid:246)knings- krav, m(cid:228)rkning eller f(cid:246)rslutning (cid:228)n de som fastst(cid:228)lls i detta direktiv. (cid:148) 24. Artikel 12 a skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: tillse att f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial f(cid:246)r (cid:148)Medlemsstaterna skall vinstockssorter och, f(cid:246)rekommande fall, kloner som i i en medlemsstat officiellt godk(cid:228)nts f(cid:246)r certifiering eller f(cid:246)r utprovning som standardmaterial enligt best(cid:228)mmelserna i det h(cid:228)r direktivet inte omfattas av n(cid:229)gra saluf(cid:246)ringsrestrik- tioner p(cid:229) deras territorium p(cid:229) grund av viss sorttillh(cid:246)rig- het, utan att detta p(cid:229)verkar till(cid:228)mpningen av f(cid:246)rordning (EG) nr 1493/1999. (cid:148) (cid:148)1. Medlemsstaterna skall f(cid:246)reskriva att f(cid:246)rpackningar och buntar med f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial utv(cid:228)ndigt f(cid:246)rses med (1) EGT L 4, 8. 1. 1993, s. 22. C 177 E/82 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 6. 2000 25. Artikel 14. 1 skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: Artikel 2 (cid:148)F(cid:246)r att undanr(cid:246)ja de eventuella tillf(cid:228)lliga sv(cid:229)righeter be- tr(cid:228)ffande den allm(cid:228)nna tillg(cid:229)ngen p(cid:229) elitmaterial, certifierat material eller standardf(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial inom gemenska- pen f(cid:229)r medlemsstaterna, d(cid:229) dessa sv(cid:229)righeter inte kan (cid:246)vervinnas p(cid:229) n(cid:229)got annat s(cid:228)tt, i enlighet med f(cid:246)rfarandet i artikel 17 besluta att f(cid:246)r en begr(cid:228)nsad tidsperiod inom hela gemenskapen till(cid:229)ta saluf(cid:246)ring av n(cid:246)dv(cid:228)ndiga m(cid:228)ng- der f(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial av en kategori f(cid:246)r vilken mindre str(cid:228)nga krav g(cid:228)ller. (cid:148) 26. F(cid:246)ljande artikel skall l(cid:228)ggas till efter artikel 14: (cid:148)Artikel 14 a Trots artikel 3. 1 f(cid:229)r medlemsstaterna under en (cid:246)verg(cid:229)ngsperiod till och med den 1 januari 2009 till(cid:229)ta saluf(cid:246)ring av f(cid:246)r- (cid:246)kningsmaterial av standardkategorin f(cid:246)r anv(cid:228)ndning som grundstammar, om detta material h(cid:228)rstammar fr(cid:229)n moderplan- tor som existerade n(cid:228)r det h(cid:228)r direktivet tr(cid:228)dde i kraft. Artikel 3 Medlemsstaterna skall senast den 1 januari (cid:229)r 2001 s(cid:228)tta i kraft de lagar och andra f(cid:246)rfattningar som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att f(cid:246)lja detta direktiv. De skall genast underr(cid:228)tta kommissionen om detta. I avsikt att finna b(cid:228)ttre alternativ till vissa best(cid:228)mmelser i det h(cid:228)r direktivet skall det vara till(cid:229)tet att i enlighet med f(cid:246)rfarandet i artikel 17, p(cid:229) s(cid:228)rskilda villkor, besluta om tillf(cid:228)lliga experiment p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229). (cid:148) N(cid:228)r en medlemsstat antar dessa best(cid:228)mmelser skall de inneh(cid:229)lla en h(cid:228)nvisning till detta direktiv eller (cid:229)tf(cid:246)ljas av en s(cid:229)dan h(cid:228)n- visning n(cid:228)r de offentligg(cid:246)rs. N(cid:228)rmare f(cid:246)reskrifter om hur h(cid:228)n- visningen skall g(cid:246)ras skall varje medlemsstat sj(cid:228)lv utf(cid:228)rda. 27. Artikel 17 skall ers(cid:228)ttas med f(cid:246)ljande: (cid:148)1. Kommissionen skall bist(cid:229)s av St(cid:228)ndiga kommittØn f(cid:246)r uts(cid:228)de och uppf(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial f(cid:246)r jordbruk, tr(cid:228)d- g(cid:229)rdsn(cid:228)ring och skogsbruk. 2. N(cid:228)r det h(cid:228)nvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG till(cid:228)mpas, med beaktande av best(cid:228)mmelserna i artikel 8 i samma beslut. Medlemsstaterna skall till kommissionen (cid:246)verl(cid:228)mna texterna till de centrala best(cid:228)mmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det omr(cid:229)de som omfattas av detta direktiv. Artikel 4 Detta direktiv tr(cid:228)der i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den period som f(cid:246)reskrivs 1999/468/EG skall fastst(cid:228)llas till en m(cid:229)nad. i artikel 4. 3 i beslut Artikel 5 3. KommittØn skall sj(cid:228)lv fastst(cid:228)lla sin arbetsordning. (cid:148) Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna


title: Proposta de Decisão do Parlamento Europeu e do Conselho que estabelece a lista das substâncias prioritárias no domínio da água

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
aquatic environment
dangerous substance
environmental protection
surface water

text: C 177 E/74 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 27. 6. 2000 Proposta de decisªo do Parlamento Europeu e do Conselho que estabelece a lista das substa(cid:136)ncias prioritÆrias no dom(cid:237)nio da Ægua (2000/C 177 E/11) (Texto relevante para efeitos do EEE) COM(2000) 47 final (cid:151) 2000/0035(COD) (Apresentada pela Comissªo em 7 de Fevereiro de 2000) O PARLAMENTO EUROPEU E O CONSELHO DA UNIˆO EUROPEIA, (cid:151) provas fornecidas pela vigila(cid:136)ncia da contamina(cid:231)ªo am- biental, e Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o n. o 1 do seu artigo 175. o, Tendo em conta a proposta da Comissªo (1), Tendo em conta o parecer do ComitØ Econ(cid:243)mico e Social, Tendo em conta o parecer do ComitØ das Regiıes, Deliberando em conformidade com o procedimento previsto no artigo 251. o do Tratado, Considerando que: (1) A Directiva 76/464/CEE do Conselho relativa (cid:224) relativa (cid:224) polui(cid:231)ªo causada por determinadas substa(cid:136)ncias perigosas lan(cid:231)adas no meio aquÆtico da Comunidade (2), bem como as directivas adoptadas no quadro desta œltima, cons- tituem actualmente o principal instrumento comunitÆrio de luta contra as emissıes de fontes pontuais e difusas de substa(cid:136)ncias perigosas, (2) As medidas comunitÆrias de luta em aplica(cid:231)ªo da Direc- tiva 76/464/CEE do Parlamento Europeu e do Conselho que institui um quadro para a ac(cid:231)ªo comunitÆria no do- m(cid:237)nio da Ægua, (3) A Directiva do Parlamento Europeu e do Conselho que institui um quadro para a ac(cid:231)ªo comunitÆria no dom(cid:237)nio da Ægua prevŒ, no n. o 2 do seu artigo 16. o, uma metodo- logia que assenta numa base cient(cid:237)fica que permite iden- tificar as substa(cid:136)ncias prioritÆrias de acordo com o risco que apresentam para os ecossistemas aquÆticos, (4) A metodologia descrita na Directiva do Parlamento Euro- peu e do Conselho que institui um quadro para a ac(cid:231)ªo comunitÆria no dom(cid:237)nio da Ægua permite, de maneira extremamente prÆtica, aplicar um processo simplificado de avalia(cid:231)ªo de acordo com os riscos, com base em prin- c(cid:237)pios cient(cid:237)ficos que tŒm, nomeadamente, em conta (cid:151) provas no que respeita ao risco intr(cid:237)nseco apresentado pela substa(cid:136)ncia em causa e, em especial, da sua eco- toxicidade para o meio aquÆtico e da sua toxicidade para o homem atravØs da exposi(cid:231)ªo aquÆtica, (cid:151) outras provas que apontem para a eventualidade de contamina(cid:231)ªo ambiental em grande escala, como a produ(cid:231)ªo, os volumes utilizados e o modo de utili- za(cid:231)ªo da substa(cid:136)ncia em causa, (5) Nesta base, a Comissªo desenvolveu um sistema de fi- xa(cid:231)ªo de prioridades que associa vigila(cid:136)ncia e modeliza(cid:231)ªo (COMMPS), em colabora(cid:231)ªo com peritos das partes inte- ressadas, incluindo o ComitØ Cient(cid:237)fico «Toxicidade, Eco- toxicidade e Ambiente», os Estados-Membros, pa(cid:237)ses da EFTA, a AgŒncia Europeia do Ambiente, as associa(cid:231)ıes industriais europeias, incluindo associa(cid:231)ıes de represen- tantes das pequenas e mØdias empresas, bem como as associa(cid:231)ıes europeias de protec(cid:231)ªo do ambiente, (6) Foi elaborada uma primeira lista de 32 substa(cid:136)ncias prio- ritÆrias com base no sistema COMMPS, na sequŒncia de discussªo pœblica aberta e transparente com as partes interessadas, (7) (cid:201) desejÆvel que esta lista seja adoptada rapidamente, de forma a permitir a aplica(cid:231)ªo em tempo œtil e sem inter- rup(cid:231)ªo das medidas comunitÆrias de luta contra as subs- ta(cid:136)ncias perigosas, em conformidade com a estratØgia enunciada no artigo 16. o da Directiva do Parlamento Eu- ropeu e do Conselho que institui um quadro para a ac(cid:231)ªo comunitÆria no dom(cid:237)nio da Ægua, (8) A lista das substa(cid:136)ncias prioritÆrias adoptada ao abrigo da presente decisªo substituirÆ a lista das substa(cid:136)ncias contida na Comunica(cid:231)ªo da Comissªo ao Conselho relativa (cid:224)s substa(cid:136)ncias perigosas suscept(cid:237)veis de figurar na lista I da Directiva 76/464/CEE do Conselho (3), (9) A identifica(cid:231)ªo das substa(cid:136)ncias prioritÆrias com o objec- tivo de estabelecer as medidas de luta contra as emissıes de origem telœrica nas Æguas superficiais contribui para o cumprimento dos compromissos assumidos pela Comuni- dade no quadro das conven(cid:231)ıes internacionais para a protec(cid:231)ªo das Æguas marinhas, nomeadamente a reali- za(cid:231)ªo da estratØgia em matØria de substa(cid:136)ncias perigosas adoptada na reuniªo ministerial OSPAR de 1998 no qua- dro da Conven(cid:231)ªo para a protec(cid:231)ªo do meio marinho do Atla(cid:136)ntico Nordeste, ao abrigo da Decisªo 98/249/CE (4), (1) JO C 184 de 17. 6. 1997, p. 20, JO C 16 de 20. 1. 1998, p. 14 e JO C 108 de 7. 4. 1998, p. 94. (2) JO L 129 de 18. 5. 1976, p. 23. (3) JO C 176 de 14. 7. 1982, p. 3. (4) JO L 104 de 3. 4. 1998, p. 1. 27. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 177 E/75 (10) O procedimento COMMPS Ø concebido como um instru- mento dina(cid:136)mico de classifica(cid:231)ªo de substa(cid:136)ncias perigosas por ordem de prioridade, suscept(cid:237)vel de ser permanente- mente melhorado e modificado tendo em vista uma even- tual revisªo e adapta(cid:231)ªo da primeira lista prioritÆria num prazo mÆximo de seis anos a contar da adop(cid:231)ªo dessa lista, ADOPTARAM A PRESENTE DECISˆO: relativa (cid:224)s substa(cid:136)ncias perigosas suscept(cid:237)veis de figurar na lista I da Directiva 76/464/CEE do Conselho. Artigo 3. o A lista das substa(cid:136)ncias prioritÆrias no dom(cid:237)nio da Ægua subs- titui, quando adoptada pelo Parlamento Europeu e o Conselho, o Anexo X da Directiva do Parlamento Europeu e do Conselho que institui um quadro para a ac(cid:231)ªo comunitÆria no dom(cid:237)nio da Ægua. Artigo 1. o A lista das substa(cid:136)ncias prioritÆrias no dom(cid:237)nio da Ægua Ø esta- belecida pela presente decisªo e consta do anexo. Artigo 4. o Artigo 2. o A lista das substa(cid:136)ncias prioritÆrias estabelecida pela presente decisªo substitui a lista das substa(cid:136)ncias que consta da Comu- nica(cid:231)ªo da Comissªo ao Conselho, de 22 de Junho de 1982, Artigo 5. o Os Estados-Membros sªo os destinatÆrios da presente decisªo. A presente decisªo entra em vigor no dia seguinte ao da sua publica(cid:231)ªo no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. C 177 E/76 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 27. 6. 2000 ANEXO Lista das substa(cid:136)ncias prioritÆrias no dom(cid:237)nio da Ægua (1) Nœmero CAS Nœmero UE Denomina(cid:231)ªo (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) (13) (14) (15) (16) (17) (18) (19) (20) (21) (22) (23) (24) (25) (26) (27) (28) (29) (30) (31) (32) 15972-60-8 120-12-7 1912-24-9 71-43-2 n. a. 7440-43-9 85535-84-8 470-90-6 2921-88-2 75-09-2 107-06-2 117-81-7 330-54-1 115-29-7 959-98-8 118-74-1 87-68-3 608-73-1 58-89-9 34123-59-6 7439-92-1 7439-97-6 91-20-3 7440-02-0 25154-52-3 104-40-5 1806-26-4 140-66-9 n. a. 50-32-8 205-99-2 191-24-2 207-08-9 206-44-0 193-39-5 608-93-5 122-34-9 87-86-5 688-73-3 36643-28-4 12002-48-1 120-82-1 67-66-3 1582-09-8 240-110-8 204-371-1 217-617-8 200-753-7 n. a. 231-152-8 287-476-5 207-432-0 220-864-4 200-838-9 203-458-1 204-211-0 206-354-4 204-079-4 n. a. 204-273-9 201-765-5 210-158-9 200-401-2 251-835-4 231-100-4 231-106-7 202-049-5 231-111-4 246-672-0 203-199-4 217-302-5 n. a. n. a. 200-028-5 205-911-9 205-883-8 205-916-6 205-912-4 205-893-2 210-172-5 204-535-2 201-778-6 211-704-4 n. a. 234-413-4 204-428-0 200-663-8 216-428-8 Alacloro Antraceno Atrazina Benzeno (cid:201)ter difen(cid:237)lico bromado (1) CÆdmio e compostos de cÆdmio C10-13-cloroalquenos Clorfenvinfos Clorpirifos Diclorometano 1,2-Dicloroetano Di(2-etilhexil)ftalato (DEHP) Diuron Endosulfan (alfa-endossulfano) Hexaclorobenzeno Hexaclorobutadieno Hexaclorociclohexano (is(cid:243)mero gama, Lindano) Isoproturon Chumbo e compostos de chumbo Mercœrio e compostos de mercœrio Naftaleno N(cid:237)quel e compostos de n(cid:237)quel Nonilfen(cid:243)is (4-(para)-nonilfenol) Octilfen(cid:243)is (para-tert-octilfenol) Hidrocarbonetos poliaromÆticos (Benzo(a)pireno Benzo(b)fluoroanteno Benzo(g,h,i)perileno Benzo(k)fluoroanteno Fluoroanteno Indeno(1,2,3-cd)pireno) Pentaclorobenzeno Simazina Pentaclorofenol Compostos de tributilteno (catiªo-tributilteno) Triclorobenzenos (1,2,4-Triclorobenzeno) Triclorometano (Clorof(cid:243)rmio) Trifluralina (1) Estes grupos de substa(cid:136)ncias incluem em geral um grande nœmero de compostos individuais. Nªo Ø actualmente poss(cid:237)vel apontar para(cid:136)metros indicativos adequados. CAS: Chemical Abstract Service Nœmero UE = inventÆrio europeu de substa(cid:136)ncias qu(cid:237)micas comercializadas (EINECS) ou lista europeia de substa(cid:136)ncias qu(cid:237)micas notificadas (ELINCS). n. a. = nªo se aplica. (1) Nos casos em que foram seleccionados grupos de substa(cid:136)ncias, mencionam-se entre parŒntesis representantes t(cid:237)picos individuais, como para(cid:136)metros indicativos. O estabelecimento de medidas de controlo serÆ feito em fun(cid:231)ªo destas substa(cid:136)ncias, sem preju(cid:237)zo da eventual inclusªo de outros representantes individuais


title: 2000/192/ES: ROZHODNUTIE KOMISIE zo 7. februára 2000 o uzavretí dohody, ktorou sa mení a dopĺňa Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Austráliou o obchode s vínom (oznámené pod číslom dokumentu C(2000) 224)

eurovoc_concepts:
Australia
agreement (EU)
trade agreement
trade promotion
wine


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0277/00 från Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen. Integrering av utlänningar i Schweiz.

eurovoc_concepts:
Switzerland
application of the law
free movement of persons
integration of migrants
mixed agreement

text: 26. 1. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 26 E/27 Svar fr(cid:229)n Christopher Patten p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (15 mars 2000) Kommissionen inst(cid:228)mmer i att den nuvarande r(cid:228)ttsliga situationen f(cid:246)r medborgare i gemenskapen som arbetar i Schweiz inte (cid:228)r tillfredsst(cid:228)llande. Kommissionen har d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)rhandlat fram ett omfattande avtal om fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r personer i syfte att anpassa den schweiziska lagstiftningen till gemenskapens regelverk p(cid:229) detta omr(cid:229)de, inklusive den lagstiftning som r(cid:246)r socialf(cid:246)rs(cid:228)kringar och pernsionsr(cid:228)ttigheter. Avtalet undertecknades den 21 juni 1999 och kommer att tr(cid:228)da i kraft efter parlamentets inst(cid:228)mmande och efter det att de kontraktsslutande parterna har ratificerat det. N(cid:228)r avtalet v(cid:228)l har tr(cid:228)tt i kraft kommer kommissionen att noggrant f(cid:246)lja Schweiz genomf(cid:246)rande av det och ta upp eventuella problem i den gemensamma kommittØ som kommer att inr(cid:228)ttas inom ramen f(cid:246)r avtalet. Avtalet om fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r personer h(cid:228)nger ihop med sex andra sektorsavtal (om luft- och landtrafik, forskning, jordbruk, offentlig upphandling och (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande av bed(cid:246)mning av (cid:246)verensst(cid:228)m- melse), som endast kan tr(cid:228)da i kraft gemensamt. Schweiz kommer d(cid:228)rf(cid:246)r inte att f(cid:229) n(cid:229)gra f(cid:246)rdelar p(cid:229) andra omr(cid:229)den om inte de (cid:246)verenskomna f(cid:246)rb(cid:228)ttringarna f(cid:246)r gemenskapsmedborgare i Schweiz beviljas. (2001/C 26 E/032) SKRIFTLIG FR¯GA E-0277/00 fr(cid:229)n Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen (7 februari 2000) ˜mne: Integrering av utl(cid:228)nningar i Schweiz I Schweiz verkar en utomparlamentarisk kommittØ, f(cid:246)rbundskommittØn f(cid:246)r utl(cid:228)nningar, vars huvuduppgift best(cid:229)r av att behandla fr(cid:229)gor relaterade till integreringen av utl(cid:228)nningar. Denna kommittØ best(cid:229)r av 28 medlemmar, av vilka sju (cid:228)r utl(cid:228)nningar som f(cid:246)retr(cid:228)der de olika befolkningsgrupperna i landet (bland dessa (cid:229)terfinns f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r befolkningsgrupper fr(cid:229)n omr(cid:229)den som h(cid:246)r till Europeiska unionens medlemsstater), medan (cid:246)vriga medlemmar f(cid:246)retr(cid:228)der regeringen och olika intressegrupper. F(cid:246)rbundsr(cid:229)det i Schweiz beslutade nyligen att integrera denna utl(cid:228)nningskommittØ i f(cid:246)rbundsdirektoratet f(cid:246)r utl(cid:228)nningar, ett organ som sorterar direkt under ministeriet f(cid:246)r r(cid:228)ttsliga och polisi(cid:228)ra fr(cid:229)gor och som (cid:228)r ansvarigt f(cid:246)r utl(cid:228)nningspolisens tj(cid:228)nster, tilldelning av kvoter f(cid:246)r utl(cid:228)nningars arbetstillst(cid:229)nd och visumbe- viljningar. Detta beslut har m(cid:246)tt starkt motst(cid:229)nd fr(cid:229)n utl(cid:228)nningskommittØn och dess ordf(cid:246)rande (som under tiden har beg(cid:228)rt att f(cid:229) avg(cid:229)) samt fr(cid:229)n (cid:246)ver 650 utl(cid:228)nningsorganisationer i Schweiz som f(cid:246)resl(cid:229)r att denna kommittØ verkar under inrikesministeriet eller en oberoende representant. Anser inte kommissionen att denna nya ledning av f(cid:246)rbundskommittØn f(cid:246)r utl(cid:228)nningar st(cid:229)r i strid med andan i avtalet om fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r personer mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater (cid:229) ena sidan och Schweiz (cid:229) andra sidan? Svar fr(cid:229)n Christopher Patten p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 mars 2000) Det avtal med Schweiz om fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r personer som undertecknades den 21 juni 1999 har (cid:228)nnu inte tr(cid:228)tt i kraft. Det m(cid:229)ste f(cid:246)rst godk(cid:228)nnas av parlamentet och ratificeras av de avtalsslutande parterna. I avtalet finns inga best(cid:228)mmelser om hur de avtalsslutande parternas skall organisera sin interna f(cid:246)rvalt- ning. Kommissionen har f(cid:246)r egen del inga sk(cid:228)l att tro att den nya interna f(cid:246)rvaltningsorganisationen i Schweiz skulle strida mot andan i avtalet. C 26 E/28 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 26. 1. 2001 Sedan avtalet v(cid:228)l tr(cid:228)tt i kraft kommer kommissionen dock att noga f(cid:246)lja dess genomf(cid:246)rande och ta upp eventuella problem med de schweiziska myndigheterna i den gemensamma kommittØ som skall inr(cid:228)ttas genom avtalet. (2001/C 26 E/033) SKRIFTLIG FR¯GA E-0293/00 fr(cid:229)n Hartmut Nassauer (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Tjeckiens framsteg p(cid:229) v(cid:228)gen mot anslutning (11 februari 2000) K(cid:228)nner kommissionen till att Tysklands regering betraktar Benes-dekretet som n(cid:229)got som strider mot folkr(cid:228)tten i den m(cid:229)n det betr(cid:228)ffar den f(cid:246)rdrivning, fr(cid:229)ntagande av medborgarskap och expropriering som tyskar utsattes f(cid:246)r i f(cid:246)re detta Tjeckoslovakien? Hur bed(cid:246)mer kommissionen, inf(cid:246)r Tjeckiens anslutning till i synnerhet mot bakgrund av de Europeiska unionen, ett eventuellt fortsatt g(cid:228)llande av detta dekret, politiska K(cid:246)penhamnskriterierna? (2001/C 26 E/034) SKRIFTLIG FR¯GA E-0294/00 fr(cid:229)n Hartmut Nassauer (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Tjeckiens framsteg p(cid:229) v(cid:228)gen mot anslutning (11 februari 2000) K(cid:228)nner kommissionen till att tjeckiska medborgare av tysk nationalitet (cid:228)nnu idag har sv(cid:229)righeter att f(cid:229) fr(cid:229)n 1945 och 1946? ˜r tillbaka den egendom som de f(cid:246)rlorade till kommissionen vidare beredd att, ta upp motsvarande sakf(cid:246)rh(cid:229)llanden till diskussion med den tjeckiska regeringen? inom ramen f(cid:246)r anslutningsf(cid:246)rhandlingarna, f(cid:246)ljd av lagar och dekret (2001/C 26 E/035) SKRIFTLIG FR¯GA E-0295/00 fr(cid:229)n Hartmut Nassauer (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Tjeckiens framsteg p(cid:229) v(cid:228)gen mot anslutning (11 februari 2000) Delar kommissionen uppfattningen att de tjeckiska best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r ers(cid:228)ttning strider mot folkr(cid:228)tten eftersom en avsaknad av tjeckiskt medborgarskap, (cid:228)ven om detta inte gavs upp sj(cid:228)lvmant, ocks(cid:229) inneb(cid:228)r att man inte kan (cid:229)terb(cid:246)rdas egendom? ˜r kommissionen beredd att g(cid:246)ra Tjeckien uppm(cid:228)rksam p(cid:229) att folkr(cid:228)tten m(cid:229)ste iakttas som en ovillkorlig f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r anslutning? (2001/C 26 E/036) SKRIFTLIG FR¯GA E-0296/00 fr(cid:229)n Hartmut Nassauer (PPE-DE) till kommissionen (11 februari 2000) ˜mne: Framsteg vid genomf(cid:246)randet av Europeiska unionens m(cid:229)l i Tjeckien Allt intill denna dag har den situation som uppstod efter de kr(cid:228)nkningar av de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna som f(cid:246)r(cid:246)vades genom att medborgare av olika nationalitet f(cid:246)rdrevs fr(cid:229)n Tjeckoslovakien efter andra v(cid:228)rlds- krigets slut inte r(cid:228)ttats till. M(cid:229)nga av dem som drabbades lever (cid:228)nnu. Med st(cid:246)d av dekret fr(cid:229)n republikens president och ytterligare lagar fick framf(cid:246)r allt innehavarna av tysk och ungersk egendom under (cid:229)ren 1945


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0264/00 van Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) aan de Commissie. Lichtverontreiniging.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
lighting
pollution control measures

text: 28. 12. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 374 E/49 Antwoord van de heer Kinnock namens de Commissie (15 maart 2000) Bij Besluit van de Commissie nr. 1999/352/EG, EGKS, Euratom van 28 april 1999 houdende oprichting van het Europees Bureau voor fraudebestrijding (OLAF) (1) is in artikel 6 bepaald dat de directeur van het Bureau ten aanzien van het personeel van het Bureau de bevoegdheden uitoefent die krachtens het Statuut van de ambtenaren van de Europese Gemeenschappen aan het tot aanstelling bevoegde gezag zijn toegekend, evenals die welke krachtens de Regeling welke van toepassing is op de andere personeelsleden van deze Gemeenschappen aan het tot het aangaan van aanstellingsovereenkomsten bevoegde gezags- orgaan zijn toegekend. De directeur van OLAF is dientengevolge verantwoordelijk voor de aanwerving van het personeel van het Bureau. Het Statuut van de ambtenaren en de Regeling welke van toepassing is op de andere personeelsleden zijn op de ambtenaren van OLAF van toepassing. De OLAF-ambtenaren dienen zich te houden aan de verplichtingen uit hoofde van deze bepalingen. Hierbij wordt in het bijzonder de eis gesteld dat de ambtenaar bij het uitoefenen van zijn werkzaamheden en in zijn gedrag uitsluitend de belangen van de Gemeenschappen voor ogen houdt. De criteria voor de aanwerving van personeel zoals deze zijn vastgesteld in artikel 28 van het Statuut en in lid 2, en 55 van de Regeling welke van toepassing is op de andere personeelsleden, de artikelen 12, bevatten de belangrijkste voorwaarden waaraan ambtenaren of andere personeelsleden moeten voldoen om in dienst te kunnen treden. Bovendien wordt in artikel 27 van het Statuut bepaald dat de aanwerving erop gericht dient te zijn de medewerking te verzekeren van ambtenaren die uit een oogpunt van bekwaamheid, prestatievermogen en onkreukbaarheid aan de hoogste eisen voldoen. Tegen deze achtergrond is het de taak van het Bureau om de methode te overwegen die, gelet op de specifieke aard van de uit te voeren taken, de aanwerving kan verzekeren van kandidaten met het beste profiel. In artikel 24 van het Statuut worden de Gemeenschappen verplicht bijstand te verlenen aan de ambtenaar, inzonderheid bij rechtsvervolgingen van hen die zich hebben schuldig gemaakt aan bedreigingen, grove beledigingen, beschimpingen, smaad of vergrijpen tegen persoon of goed waaraan hij uit hoofde van zijn hoedanigheid en zijn functie blootstaat. Daarnaast is in artikel 24 voorzien in vergoeding voor schade die de ambtenaar door deze feiten heeft geleden, voor zover deze niet uit diens opzet of grove nalatigheid is voortgevloeid en hij geen vergoeding heeft kunnen verkrijgen van degenen die de schade hebben veroorzaakt. Deze bijstand krachtens artikel 24 kan uiteenlopende vormen aannemen waarbij het aan de betrokken Instelling is om de passende maatregelen of middelen te kiezen zodra er een vaststelling van de feiten heeft plaatsgevonden. Deze maatregelen of middelen dienen in overeenstemming te zijn met de zwaarte van de feiten. In die gevallen waarin er bewijs bestaat van een schending van de verplichtingen krachtens het Statuut door een ambtenaar of een ander personeelslid, kan worden overgegaan tot tuchtmaatregelen. In artikel 14 van Verordening (EG) nr. 1073/1999 van het Europees Parlement en de Raad van 25 mei 1999 betreffende onderzoeken door OLAF1 en artikel 14 van Verordening van de Raad (Euratom) nr. 1074/1999 van 25 mei 19991 is bepaald dat, in afwachting van de wijziging van het Statuut, iedere ambtenaar en ieder ander personeelslid van de Gemeenschappen volgens de procedure van artikel 90, lid 2, van het Statuut bij de directeur van het Bureau een klacht kan indienen tegen een door het Bureau in het kader van een intern onderzoek verrichte handeling waardoor hij zich bezwaard acht. Overeenkomstig artikel 24, onder a) van het Statuut hebben de ambtenaren het recht van vereniging; zij kunnen met name lid zijn van vak- of beroepsorganisaties van Europese ambtenaren. Artikel 24, onder a) is ook van toepassing op andere personeelsleden die onder het Statuut vallen. Aangezien het Statuut op het personeel van OLAF van toepassing is, heeft dit personeel dezelfde rechten als de andere ambtenaren of personeelsleden van de Gemeenschappen. (1) PB L 136 van 31. 5. 1999. (2000/C 374 E/057) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0264/00 van Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) aan de Commissie (7 februari 2000) Betreft: (cid:132)Lichtverontreiniging(cid:148) Wat onderneemt de Commissie ter bestrijding van (cid:132)lichtverontreiniging(cid:148) rond grote steden, een milieupro- bleem dat niet alleen een aanzienlijke belemmering vormt voor het werk van astronomen, maar ook bijdraagt aan de wereldwijde verwarming van de aarde als gevolg van de emissie van kooldioxide van krachtige lampen? C 374 E/50 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 28. 12. 2000 Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (7 maart 2000) De Commissie onderneemt momenteel geen activiteiten in verband met de zogenaamde (cid:132)lichtverontreini- ging(cid:148) rond grote steden in de Gemeenschap. Voorzover (cid:132)lichtverontreiniging(cid:148) een probleem is, dient bij oplossingen rekening te worden gehouden met andere factoren zoals veiligheid en beveiliging. Dit kan, in overeenstemming met het subsidiariteitsbeginsel, het beste op lokaal niveau gebeuren gezien de verschil- lende omstandigheden. De Commissie is goed op de hoogte van het feit dat het verspillende en inefficiºnte gebruik van energie voor verlichting, inclusief openbare verlichting, en de daarmee gepaard gaande broeikasgasemissies die voortvloeien uit de productie en het gebruik van deze energie uit fossiele brandstoffen, kan bijdragen tot de global warming. In het kader van het SAVE-programma heeft de Commissie een aantal initiatieven genomen om meer energie-efficiºnte verlichtingstechnologieºn en een verminderd energiegebruik voor verlichting in gebouwen te bevorderen. Deze initiatieven variºren van minimale efficiencynormen voor voorschakelapparaten voor fluorescentielampen tot vrijwillige programma(cid:146)s zoals het Greenlight program- ma, dat beoogt openbare en particuliere bedrijven te stimuleren om energie-efficiºnte verlichtingstechno- logieºn te installeren. Bij veel van deze initiatieven werkt de Commissie nauw samen met de nationale energieagentschappen, die de nodige technische ondersteuning kunnen bieden. Er worden door de Europese industrie ook technologieºn voor openbare verlichting ontwikkeld die de door dergelijke installaties gebruikte hoeveelheid energie fors kunnen verminderen. Ter stimulering van de markt voor deze technologieºn heeft de Commissie recentelijk een opdracht aan de Europese normalisatie-instituten gegeven. (2000/C 374 E/058) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0265/00 van Isidoro SÆnchez Garc(cid:237)a (ELDR) aan de Commissie (7 februari 2000) Betreft: Regionale waarnemingspost voor grensoverschrijdende, transnationale en interregionale samenwer- king In de mededeling van de Commissie aan het Europees Parlement over de richtsnoeren voor een communautair initiatief op het gebied van trans-Europese samenwerking ter stimulering van een harmo- nische en evenwichtige ontwikkeling van de Europese ruimte (Interreg) is sprake van de oprichting van een waarnemingspost voor grensoverschrijdende, transnationale en interregionale samenwerking. Bestaat er een reºle kans dat de waarnemingspost voor grensoverschrijdende, transnationale en interregio- nale samenwerking wordt gevestigd op de Canarische eilanden, gezien de sociaal-economische kenmerken en de geostrategische ligging van deze Atlantische ultraperifere regio? Antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (24 maart 2000) De Commissie heeft nog geen beslissing genomen over de vestigingsplaats van de toekomstige waarne- mingspost voor grensoverschrijdende, transnationale en interregionale samenwerking. Er zij echter op gewezen dat het hier in geen geval om een groot orgaan gaat, waarvan een discussie nodig zou zijn over de vestigingsplaats van het hoofdkantoor. (2000/C 374 E/059) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0280/00 van Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: Richtlijn betreffende hernieuwbare energiebronnen (3 februari 2000) De Commissie is er nogmaals niet in geslaagd om een voorstel voor een richtlijn in te dienen betreffende de toegang van producten van hernieuwbare energiebronnen tot de interne elektriciteitsmarkt, als gevolg


title: WRITTEN QUESTION E-0251/00 by Daniel Hannan (PPE-DE) to the Commission. Statement by Commissioner Liikanen.

text: 21. 11. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 330 E/111 (2000/C 330 E/124) WRITTEN QUESTION E-0251/00 by Daniel Hannan (PPE-DE) to the Commission (7 February 2000) Subject: Statement by Commissioner Liikanen In the 4 October 1999 edition of Cordis Focus, Commissioner Liikanen is on record as stating, (cid:145)It is not acceptable that it costs three times as much and takes seven times as long to start a new business in the European Union as in the US(cid:146). What causes does the Commission identify as creating this cost differential? What measures is it intending to take to sweep away those business burdens? Is it intending, consequently, to stop introducing Social Chapter legislation? Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (31 March 2000) It is clear that the differences between the time necessary and the cost involved in establishing a new enterprise in the Community and those that arise for an equivalent operation in the United States are not acceptable. The extent of this differential does, in fact, vary between Member States and depends on differing administrative traditions and differing responses to problems that have arisen from time to time in unregulated commercial activity. However, the overwhelming view in all of the Member States is that procedures need to be simplified and costs reduced. The Commission has assisted the Member States to address the problem in a number of ways. The report of the business environment simplification task force ((cid:145)BEST(cid:146)) (1) focuses on this particular issue in its fourth recommendation, where it calls on Member States to take initiatives to facilitate the creation of enterprises. In the follow-up to this report, under the (cid:145)Action Plan to promote Entrepreneurship and Competitiveness(cid:146) (2), the Commission is required to monitor and evaluate progress on implementation of the business start-ups recommendation (3) and to share informa- tion about best practice. In the framework of the concerted actions, where the Commission assists the Member States to identify and exchange best practice on matters central to enterprise policy, considerable attention has been paid to the question of business start-ups. The Commission recommendation on improving and simplifying the business environment for start-ups, referred to in the BEST report, summarised the good practice identified during the first concerted action that was directly concerned with this theme. As outlined in the recent report on concerted action (4), there is evidence of progress in this area. The French (cid:145)Centres de formalitØs d(cid:146)entreprises(cid:146), for instance, have radically simplified procedures for start-ups. Moreover, there is encoura- ging evidence of Member States learning from each others(cid:146) experience. The Portuguese (cid:145)Centro de Formalidades das Empresas(cid:146) network, for example, has been consciously based on the French model. The concerted actions have also identified good practice in the areas of finance, training and support services for start-ups. Moreover, the Commission is reinforcing the evaluation of the impact of proposed Community legislation on small and medium-sized enterprises (SMEs) through its business impact assessment system. The Commission is also launching a benchmarking initiative in the field of entrepreneurship and innovation. First discussions will take place at the Industry Council in May, first results are expected under the French Presidency. In the green paper on innovation (5), specific problems for the start-up of innovative companies were highlighted. A variety of measures under the innovation action plan (6) describe existing measures, namely for new technology based companies. A pilot action was launched in early 1999 with the specific objective C 330 E/112 Official Journal of the European Communities EN 21. 11. 2000 to identify economic areas which provide the best environment for successful launch and growth of start- up and spin-off companies. This pilot action will also promote the validation and transfer of novel strategies demonstrating best practices from the regions of the Community for the creation of innovative companies. As far as the question refers to (cid:145)Social Chapter legislation(cid:146), the Commission would refer the Honourable Member to Article 137(2) (ex Article 118) of the EC Treaty. To this end, the Intergovernmental Conference adopted Declaration no 26, which states that: (cid:145)The High Contracting Parties note that in the discussions on Article 118(2) (now 137(2)) of the Treaty establishing the European Community it was agreed that the Community does not intend, in laying down minimum requirements for the protection of the safety and health of employees, to discriminate in a manner unjustified by the circumstances against employees in small and medium-sized undertakings. (cid:146) (1) European Communities (1998). (cid:145)Report of the Business Environment Simplification Task Force(cid:146) Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg. ISBN 92-828-3418-2. (2) Council Conclusions on the Action Plan to Promote Entrepreneurship and Competitiveness 29. 4. 1999. (3) Commission Recommendation 97/344/EC of 22 April 1997, on improving and simplifying the business environ- ment for business start-ups, OJ L 145, 5. 6. 1997. (4) Report from the Commission to the Council and the Parliament on Concerted Action with the Member States in the field of Enterprise Policy. COM(1999) 569 final. (5) COM(95) 688 final. (6) COM(96) 589 final. (2000/C 330 E/125) WRITTEN QUESTION E-0259/00 by John McCartin (PPE-DE) to the Commission (7 February 2000) Subject: EU radon gas levels Can the Commission state whether it has figures for the levels of radon gas present in public buildings and dwellings throughout the European Union and can it state whether or not these levels of gas create a possible hazard to public health in the Union? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (23 March 2000) The Commission has carried out a survey of levels of natural radioactivity in Member States which was published in the form of an Atlas (Radiation Protection, 1993, Natural sources of ionizing radiation in Europe, EUR 14 470). It continues to collect information from national surveys. With regard to the possible hazard to public health, the Commission published in 1990 Commission Recommendation 90/143/Euratom of 21 February 1990 on the protection of the public against indoor exposure to radon (1). In this Recommendation a reference level for remedial action of 400 becquerel per cubic meter is proposed for existing buildings. The percentage of dwellings exceeding this level significant in some Member States (Finland, Sweden) and in certain regions. is in general very small, but the problem is more (1) OJ L 80, 27. 3. 1990


title: WRITTEN QUESTION E-0245/00 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission. Refund of resources lost owing to a shortfall in tobacco deliveries.

eurovoc_concepts:
agricultural quota
common agricultural policy
tobacco

text: C 374 E/44 Official Journal of the European Communities EN 28. 12. 2000 Vacancies at Director General level naturally attract broad political interest and it would be surprising 2. if opinions were not informally offered. It is, however, the Commission which clearly takes the final decision once the interview process has been completed, and does so on an objective basis following the Commission rules on nominations which require a double examination of the candidatures. 3. Following his appointment, Mr JosØ Manuel Silva Rodriguez did indeed send a letter to the staff of the Agriculture DG. However, the letter does not express any thanks to Commission Vice-President Mrs Loyola de Palacio. In his message, Mr Silva Rodriguez refers to the confidence that Mrs de Palacio has placed in him since their first meeting. He also mentions the six other Commissioners whom he has had the opportunity of meeting during the course of his Community career. The vacant post of Director-General for Agriculture was advertised inside the Commission and the 4. other European institutions as provided for under Article 29(1)(a) and (c) of the Staff Regulations. The Commission has at all times complied with all the rules governing the appointment of senior 5. officials and with its own decision of 18 September 1999, and will continue to do so. (2000/C 374 E/051) WRITTEN QUESTION E-0245/00 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission (7 February 2000) Subject: Refund of resources lost owing to a shortfall in tobacco deliveries The rules governing the common organisation of the market in tobacco provide that, if after the deliveries of all varieties of tobacco, the overall amount delivered is found to be less than the overall quota allocated to the country concerned, supplementary deliveries entitled to premiums up to the size of the overall quota are not permitted. Given that frequently, mainly owing to unfavourable weather conditions, production falls below the quota level and that this measure applicable to deliveries merely means a loss of aid and a reduction in the incomes of tobacco producers. Will the Commission say: 1. Does it intend to consider whether the resources lost owing to a shortfall in tobacco deliveries might be refunded to the tobacco sector? 2. Will it allow additional deliveries with premium entitlements? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (20 March 2000) Current Community legislation on tobacco does not provide for reacquisition of appropriations lost following a shortfall in tobacco deliveries. Where tobacco deliveries are entitled to a premium, Article 16(1) of Commission Regulation (EC) No 2848/ 98 of 22 December 1998 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 2075/92 as regards the premium scheme, production quotas and the specific aid to be granted to producer groups in the raw tobacco sector (1) stipulates that, except in cases of force majeure, producers must deliver their entire production to the first processor by 30 April of the year following the year of harvest for the groups of varieties VI, VII and VIII and by 15 April of the year following the year of harvest for the other groups of varieties, failing which they will lose their entitlement to the premium. However, Article 27(4) of the same Regulation provides that producers who had an abnormally low harvest during the reference period because of bad weather do not lose the right to their quota. 28. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 374 E/45 On the other hand, so that production quotas can be fully utilised, where deliveries are made under cultivation contracts concluded with producer groups, if a producer member(cid:146)s harvest falls below the maximum quantity to be delivered, quantities from another producer member of the same group whose production exceeds his individual quota can be included in the deliveries entitled to premiums provided that the quantity entered on the quota statement of the producer group in question is not exceeded and that Regulation (EC) No 2848/98, in particular Articles 11, 22 and 24 thereof, is complied with. (1) OJ L 358, 31. 12. 1998. (2000/C 374 E/052) WRITTEN QUESTION E-0248/00 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission (7 February 2000) Subject: Impact on Greek agricultural produce of the trade agreement between the EU and South Africa The trade cooperation agreement concluded between the European Union and South Africa has caused considerable concern, notably in Italy and Greece, about the possible consequences for fresh and processed fruit and vegetables in the southern countries of the Union. As regards Greece in particular, the products affected are tinned peaches and apricots, fruit salads and fruit juices and Greek Valencia oranges, whose marketing period coincides in part with that of South African produce. In signing the EU-South Africa agreement did the Commission consider the consequences for fresh and processed Greek and Italian produce? Does it intend to provide for measures (derogations, restrictions on tariff concessions, etc. ) in order to avoid any adverse consequences due to the implementation of this agreement? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (20 March 2000) In setting out the negotiating mandate of the Commission prior to commencement of negotiations towards the Community/South Africa Agreement on trade, development and co-operation, the Council was very much aware of the sensitivity of the fruit and vegetables sector. Accordingly, in general the Council excluded the most sensitive products in the sector from liberalisation and only accepted in some very specific cases tariff quotas where the quantities were based on current trade flows. For less sensitive products where the Council accepted liberalisation the Commission negotiated such liberalisation to be implemented as late as possible in order to give the sector a reasonable delay to prepare for the new situation. The Honourable Member should also be aware that a joint declaration on agricultural quota annexed to the Agreement (paragraph 2) states that (cid:145)Concerning in particular prepared fruits (peaches, pears and apricots) South Africa agrees to manage its exports to the European Union in a balanced way(cid:146). Finally, the Commission draws the attention of the Honourable Member to Article 15 of the Agreement, which contains a general safeguard clause for agriculture products. Either party to the Agreement may initiate the safeguard procedures under this clause, if imports cause or threaten to cause a serious disturbance on their market


title: QUESTION ÉCRITE E-0266/00 posée par Reino Paasilinna (PSE) à la Commission. Avenir des timbres-poste de collection en Europe.

eurovoc_concepts:
EU policy
competence of the Member States
economic consequence
postal charges
postal service
privatisation
reduced price

text: 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/205 RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (29 fØvrier 2000) La Commission est informØe du traitement des animaux au cours de la fŒte d(cid:146)A(cid:239)d-el-KØbir en France. Les capacitØs inadØquates en matiŁre d(cid:146)abattoirs dans certaines zones urbaines de France paraissent Œtre l(cid:146)une des raisons des faits constatØs en matiŁre de traitement des animaux au cours de cette fŒte. Il convient de faire une distinction entre les problŁmes rØsultant du manque de capacitØs d(cid:146)abattage et ceux qui sont liØs (cid:224) la fa(cid:231)on dont les animaux sont traitØs lorsqu(cid:146)ils sont ma(cid:238)trisØs et abattus. La Commission apprØcierait tout effort des autoritØs fran(cid:231)aises pour trouver une solution au problŁme concernant la capacitØ d(cid:146)abattage. D(cid:146)un autre c(cid:244)tØ, cependant, le traitement des animaux provoquant des souffrances pendant qu(cid:146)ils sont ma(cid:238)trisØs et abattus n(cid:146)est pas acceptable. Les (cid:201)tats membres sont responsables de la mise en vigueur de la lØgislation communautaire concernant l(cid:146)abattage et la mise (cid:224) mort d(cid:146)animaux conformØment aux dispositions de la directive 93/119/CE du Conseil, du 22 dØcembre 1993, sur la protection des animaux au moment de leur abattage ou de leur mise (cid:224) mort. La Commission a contactØ les autoritØs fran(cid:231)aises pour leur permettre de rØagir aux diffØrentes plaintes re(cid:231)ues par la Commission concernant le traitement des animaux. Les autoritØs fran(cid:231)aises ont informØ la Commission que, pour des raisons d(cid:146)ordre public et de santØ publique, il a ØtØ jugØ nØcessaire de dØsigner spØcifiquement certains sites en dehors des abattoirs pour la cØlØbration de la fŒte. Quelques mesures ont ØtØ prises rØcemment par les autoritØs fran(cid:231)aises pour associer plus largement des groupes culturels islamiques aux discussions sur ce point afin d(cid:146)amØliorer la situation et obtenir des conditions d(cid:146)hygiŁne et de bien-Œtre amØliorØes pour les animaux. Les autoritØs fran(cid:231)aises ont soulignØ que les progrŁs doivent Œtre obtenus (cid:224) travers une consultation et un consensus. La Commission comprend tout (cid:224) fait que les questions en jeu sont dØlicates et que dans certaines rØgions de France elles crØent des problŁmes sØrieux aux autoritØs fran(cid:231)aises. Il faut par ailleurs observer que le non-respect des dispositions fondamentales de la directive 93/119/CE et des rŁgles sanitaires communau- taires pertinentes implique des infractions graves du droit communautaire. La Commission Øtudie donc cette affaire en vue d(cid:146)ouvrir le cas ØchØant une procØdure d(cid:146)infraction au titre de l(cid:146)article 226 (ancien article 169) du traitØ CE. (2000/C 280 E/242) QUESTION (cid:201)CRITE E-0266/00 posØe par Reino Paasilinna (PSE) (cid:224) la Commission Objet: Avenir des timbres-poste de collection en Europe (7 fØvrier 2000) La production et la dØtention des timbres-poste ont habituellement fait l(cid:146)objet d(cid:146)un monopole des services postaux de l(cid:146)(cid:201)tat. L(cid:146)Øvolution gØnØrale de la sociØtØ a cependant conduit (cid:224) la privatisation de ces mŒmes services. Les collectionneurs possŁdent de vastes collections de timbres, dont la valeur est fonction de leur raretØ, de leur Øtat et de leur intØrŒt. Les timbres de plus grande valeur reprØsentent un placement important. Or, avec la privatisation des Postes, les rØserves de timbres anciens conservØs par les services postaux de l(cid:146)(cid:201)tat passent dans des mains privØes. Jusqu(cid:146)(cid:224) ce jour, on considØrait que les timbres qui Øtaient la propriØtØ des Postes resteraient (cid:224) jamais en dehors du marchØ. Dans les circonstances actuelles, ces rØserves reprØsentent une menace pour la philatØlie, dans la mesure oø la privatisation fait appara(cid:238)tre sur le marchØ, outre les timbres dont l(cid:146)existence est connue, de nouvelles collections de timbres anciens dont la valeur est, en principe, la mŒme que celle des timbres en la possession des particuliers et en circulation sur le marchØ. Ainsi, la quantitØ de timbres rares n(cid:146)a mŒme plus de limites connues et de grandes collections peuvent Œtre anØanties en un instant par l(cid:146)effondrement de leur valeur. Quelles actions la Commission a-t-elle ou va-t-elle engager pour que les conditions nØcessaires (cid:224) la philatØlie, (cid:224) la collection de timbres, et aux activitØs de placement affØrentes demeurent inchangØes, voire soient renforcØes, sur le territoire de l(cid:146)Union europØenne? C 280 E/206 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (20 mars 2000) Les collections de timbres-poste qui pourraient Œtre actuellement dØtenues par les postes font partie de leur patrimoine. Lorsqu(cid:146)un (cid:201)tat membre dØcide de changer le statut de la poste publique, il lui revient (cid:224) cette occasion de dØterminer, comme pour les autres parties de son patrimoine, la destination de ces collections en tenant compte du marchØ dont elles sont l(cid:146)objet. La dØtermination du rØgime de la propriØtØ dans les (cid:201)tats membres, aussi bien que l(cid:146)organisation de l(cid:146)Ømission des timbres-poste, ne sont pas de la compØtence de la Commission. Celle-ci ne devrait donc pas Œtre amenØe (cid:224) intervenir sur la situation des collections de timbres-poste lors d(cid:146)un tel changement de statut. (2000/C 280 E/243) QUESTION (cid:201)CRITE P-0283/00 posØe par Chris Davies (ELDR) (cid:224) la Commission (3 fØvrier 2000) Objet: CITES (cid:129) Inscription du requin pŁlerin Le gouvernement britannique a proposØ que le requin pŁlerin soit inscrit sur la liste de l(cid:146)Annexe II de la Convention sur le commerce international des espŁces de faune et de flore sauvage menacØes d(cid:146)extinction. La Commission pourrait-elle ØnumØrer les autres (cid:201)tats membres qui se sont Øgalement dØclarØs 1. favorables (cid:224) l(cid:146)inscription du requin pŁlerin sur cette liste? La Commission pourrait-elle indiquer si elle a l(cid:146)intention de soutenir cette inscription lors de la 2. prochaine confØrence des parties qui se tiendra en avril 2000? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (25 fØvrier 2000) La proposition d(cid:146)inscrire le requin pØlerin sur la liste de l(cid:146)Annexe II de la Convention sur le commerce international des espŁces de faune et de flore sauvages menacØes d(cid:146)extinction (CITES) repose sur des arguments scientifiques valables. Toutefois, la Commission elle-mŒme n(cid:146)a pas encore adoptØ de position officielle sur ce point. Les (cid:201)tats membres feront part de leur point de vue au Conseil, ce qui, en temps voulu, dØterminera la position commune de la CommunautØ, sur la base d(cid:146)une proposition de la Commission (cid:224) la confØrence des parties (cid:224) la CITES. (2000/C 280 E/244) QUESTION (cid:201)CRITE E-0286/00 posØe par Roberta Angelilli (UEN) (cid:224) la Commission Objet: ProblŁmes affectant le quotidien de Rome Il Tempo (11 fØvrier 2000) Ces derniers temps, les problŁmes rencontrØs par le quotidien bien connu de Rome Il Tempo, lequel n(cid:146)a pas ØtØ en vente pendant plusieurs jours, ont ØtØ au centre de l(cid:146)attention. Les problŁmes sont imputables (cid:224) l(cid:146)Øditeur qui continue (cid:224) dØfendre une position dure (cid:224) l(cid:146)Øgard de ceux qui demandent l(cid:146)ouverture de nØgociations incluant Øgalement les syndicats pour tenter de rØsoudre le problŁme des emplois menacØs par sa politique de restructuration. L(cid:146)Øditeur ne semble cependant pas vouloir respecter les accords syndicaux et les contrats de travail catØgoriels des journalistes et des imprimeurs. En outre, de nombreux aspects du patrimoine de la sociØtØ sont entourØs de mystŁre, une grande partie de la somme versØe par l(cid:146)Øditeur actuel, Bonifaci, (cid:224) la Societ(cid:224) Editrice Romana semblant provenir de cette derniŁre mŒme, en d(cid:146)autres termes de la sociØtØ dont les parts ont fait l(cid:146)objet de la transaction