title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0327/00 från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen. Hälsoföljder av sändarstationer för mobiltelefoni.

eurovoc_concepts:
European social policy
Spain
competence of the Member States
environmental impact
health risk
mobile phone

text: 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/175 utveckla system f(cid:246)r omh(cid:228)ndertagande av patienter som pr(cid:228)glas av kvalitet och h(cid:229)llbarhet, bedriva studium av de mekanimser p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r ekonomi och folkh(cid:228)lsa som p(cid:229)verkar f(cid:246)rm(cid:229)gan att utveckla l(cid:228)mpliga vaccin samt till att medvetandeg(cid:246)ra offentliga eller privata akt(cid:246)rer om behovet att utarbeta bakteried(cid:246)- dande produkter som (cid:228)r tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r alla. Dessutom har kommissionen nyligen undertecknat ett finansieringsavtal med l(cid:228)nderna i Afrika, V(cid:228)stindien och Stillahavs-omr(cid:229)det (AVS-l(cid:228)nderna) som uppg(cid:229)r till 20 miljoner euro av medlen i (cid:229)ttonde Europeiska utvecklingsfonden (Eruf). (cid:148)Alla AVS(cid:148) avser (cid:229)tg(cid:228)rder inom till(cid:228)mpad forskning samt yrkes- och annan utbildning i syfte att utveckla institutionell kapacitet och genomf(cid:246)ra f(cid:246)rebyggande (cid:229)tg(cid:228)rder s(cid:228)rskilt p(cid:229) regional niv(cid:229). (1) KOM(98) 407 slutlig. (2000/C 303 E/197) SKRIFTLIG FR¯GA E-0327/00 fr(cid:229)n Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) till kommissionen ˜mne: H(cid:228)lsof(cid:246)ljder av s(cid:228)ndarstationer f(cid:246)r mobiltelefoni (11 februari 2000) I vissa delar av Spanien utplaceras s(cid:228)ndarstationer f(cid:246)r mobiltelefonif(cid:246)retag verksamma i respektive omr(cid:229)de p(cid:229) ett anarkistiskt s(cid:228)tt som inte visar n(cid:229)gon respekt f(cid:246)r best(cid:228)mmelser relaterade till milj(cid:246), estetik, landskap eller allm(cid:228)n h(cid:228)lsa och s(cid:228)kerhet. F(cid:246)r detta f(cid:246)rfarande existerar ingen specifik lagstiftning som skulle fastst(cid:228)lla villkor f(cid:246)r installation av infrastruktur f(cid:246)r s(cid:229)dana s(cid:228)ndarstationer (samtidigt som det nog existerar best(cid:228)mmelser f(cid:246)r tj(cid:228)nster p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r automatisk mobiltelefoni och best(cid:228)mmelser om f(cid:246)rvaltningens krav p(cid:229) att gemensam infrastruktur skall tillhandah(cid:229)llas av orsaker f(cid:246)rknippade med allm(cid:228)nintresset eller med s(cid:228)kerhets- och milj(cid:246)aspekter). Beslutet att installera s(cid:228)ndarstationer ligger i m(cid:229)nga fall hos den ansvariga enheten hos den lokala myndighet p(cid:229) vars omr(cid:229)de stationen uppr(cid:228)ttas. Vidare installeras stationen utan att n(cid:229)gon milj(cid:246)konsekvensbeskrivning eller unders(cid:246)kning av folkh(cid:228)lsof(cid:246)ljder utarbetats och i m(cid:229)nga fall utan byggnadstillst(cid:229)nd. P(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) har kommissionen, i samband med sina svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna nr 274/95 (1) 3142/95 (2) 737/96 (3) och 2304/96 (4) om mobiltelefonmaster och skadliga h(cid:228)lsoeffekter av icke-jonise- rande str(cid:229)lning fr(cid:229)n dessa master, f(cid:246)rbundit sig att l(cid:229)ta genomf(cid:246)ra en expertunders(cid:246)kning p(cid:229) detta omr(cid:229)de. V(cid:228)rldsh(cid:228)lsoorganisationen har redan unders(cid:246)kt vilka skadliga h(cid:228)lsoeffekter dessa master kan f(cid:229). Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att genomf(cid:246)ra initiativet att p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) reglera fr(cid:229)gan om utplacering av centrala s(cid:228)ndarstationer f(cid:246)r mobiltelefoni inom ramen f(cid:246)r det globala mobiltelefonisystemet (GSM)? Kan kommissionen kr(cid:228)va att den spanska staten utarbetar unders(cid:246)kningar och best(cid:228)mmelser om milj(cid:246)- och folkh(cid:228)lsokonsekvenser av installation av mobiltelefonin(cid:228)t? (1) EGT C 179, 13. 7. 1995, s. 11. (2) EGT C 137, 8. 5. 1996, s. 3. (3) EGT C 217, 26. 7. 1996, s. 13. (4) EGT C 60, 26. 2. 1997, s. 140. Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 mars 2000) P(cid:229) kommissionens f(cid:246)rslag antog r(cid:229)det den 12 juli 1999 rekommendation 1999/519/EG om begr(cid:228)nsning av allm(cid:228)nhetens exponering f(cid:246)r elektromagnetiska f(cid:228)lt (0 Hz (cid:129) 300 GHz) (1). Denna text bidrar till att s(cid:228)kerst(cid:228)lla b(cid:228)sta m(cid:246)jliga skydd f(cid:246)r EU-medborgarnas h(cid:228)lsa. I rekommendationen n(cid:228)mns ingen specifik typ av utrustning. Alla k(cid:228)llor till icke-joniserande str(cid:229)lning ing(cid:229)r, bland annat mobiltelefonisystem. R(cid:229)det och parlamentet har ocks(cid:229) antagit ett direktiv om radioutrustning och teleterminalutrustning och om (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande av utrustningens (cid:246)verensst(cid:228)mmelse (2). I detta direktiv fastst(cid:228)lls de krav som radios(cid:228)ndare skall uppfylla f(cid:246)r att f(cid:229) saluf(cid:246)ras och anv(cid:228)ndas. Produkterna f(cid:229)r s(cid:229)ledes inte vara farliga eller inneb(cid:228)ra h(cid:228)lsorisker n(cid:228)r de anv(cid:228)nds f(cid:246)r det avsedda (cid:228)ndam(cid:229)let. Medlemsstaterna f(cid:229)r enligt direktivet begr(cid:228)nsa anv(cid:228)ndningen av h(cid:228)lsosk(cid:228)l, t. ex. genom att inf(cid:246)ra vissa minimiavst(cid:229)nd mellan s(cid:228)ndare och C 303 E/176 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 allm(cid:228)nheten. I direktivet fastst(cid:228)lls inga krav n(cid:228)r det g(cid:228)ller hur installering av basstationer f(cid:246)r mobiltelefoner p(cid:229)verkar den lokala milj(cid:246)n, eftersom detta (cid:228)r en fr(cid:229)ga f(cid:246)r medlemsstaterna. F(cid:246)r att underl(cid:228)tta till(cid:228)mpningen av direktiv 73/23/EEG (3) som r(cid:246)r l(cid:229)gsp(cid:228)nningsutrustning och direktivet om radioutrustning och teleterminalutrustning har kommissionen gett de europeiska standardisering- sorganen CEN, Cenelec och Etsi i uppdrag att utarbeta harmoniserade europeiska standarder som omfattar s(cid:228)kerhetsaspekter i fr(cid:229)ga om elektromagnetiska f(cid:228)lt (0 hertz (Hz) (cid:129) 300 gigahertz (GHz) som alstras av produkter, i enlighet med de grundl(cid:228)ggande restriktioner och referensniv(cid:229)er som anges i rekommendation 1999/519/EG n(cid:228)r det g(cid:228)ller skydd av m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa. Dessa standarder m(cid:229)ste sedan inf(cid:246)rlivas med nationella standarder och of(cid:246)renliga nationella standarder m(cid:229)ste dras tillbaka. De kommer att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att vidta milj(cid:246)skydds(cid:229)tg(cid:228)rder som, om det skulle visa sig att befolkningen uts(cid:228)tts f(cid:246)r h(cid:246)gre v(cid:228)rden (cid:228)n de rekommenderade, kommer att leda till att (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r teknisk anpassning vidtas f(cid:246)r att undvika att k(cid:228)llor till icke-joniserande str(cid:229)lning p(cid:229)verkar folkh(cid:228)lsan och milj(cid:246)n negativt. (1) EGT L 199, 30. 7. 1999. (2) Direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande av utrustningens (cid:246)verensst(cid:228)mmelse (EGT L 91, 7. 4. 1999). (3) R(cid:229)dets direktiv 73/23/EEG av den 19 februari 1973 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om elektrisk utrustning avsedd f(cid:246)r anv(cid:228)ndning inom vissa sp(cid:228)nningsgr(cid:228)nser (EGT L 77, 26. 3. 1973) med (cid:228)ndringar. (2000/C 303 E/198) SKRIFTLIG FR¯GA E-0328/00 fr(cid:229)n Georges Berthu (UEN) till kommissionen (11 februari 2000) ˜mne: Artighetstitlar som tredje land tilldelar tj(cid:228)nstem(cid:228)n i gemenskapernas f(cid:246)rvaltning I sitt svar p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)gan P-0224/99 (1) avseende titeln (cid:148)ambassad(cid:246)r(cid:148) som vissa av kommissionens delegationschefer anv(cid:228)nder, har kommissionen anf(cid:246)rt att (cid:148)det (cid:228)r kutym att den ackrediterande staten [med h(cid:228)nsyn till de diplomatiska privilegier och den immunitet som delegationerna (cid:229)tnjuter] ger delegations- cheferna ambassad(cid:246)rs rang och titel(cid:148). Kan kommissionen klarg(cid:246)ra om den anser det vara normalt att tredje land tilldelar tj(cid:228)nstem(cid:228)n i gemenskapernas f(cid:246)rvaltning titlar och inte unionens medlemsstater? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder avser kommissionen att vidta f(cid:246)r att undvika att tj(cid:228)nstem(cid:228)nnen i fr(cid:229)ga anv(cid:228)nder titlar, (cid:228)ven artighetstitlar, i officiella samman- hang under ut(cid:246)vandet av sina befattningar? (1) EGT C 289, 11. 10. 1999, s. 143. Svar fr(cid:229)n Christopher Patten p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 mars 2000) Det tillh(cid:246)r diplomatisk praxis att en ackrediterande stat hos en mottagande stat beg(cid:228)r den ackrediterings- niv(cid:229) som den (cid:246)nskar f(cid:246)r sina diplomatiska f(cid:246)retr(cid:228)dare i den mottagande staten. Det (cid:228)r i s(cid:229) m(cid:229)tto som en ackrediterande stat tilldelar en tj(cid:228)nsteman en titel. Denna regel g(cid:228)ller (cid:228)ven f(cid:246)r de chefer f(cid:246)r kommissionens delegationer, representationer eller kontor som ackrediteras p(cid:229) statschefsniv(cid:229). Kommissionen underr(cid:228)ttar medlemsstaterna om sin avsikt att utse en delegationschef och om vilken rang och titel som kommer att beg(cid:228)ras f(cid:246)r denne i ackrediteringslandet. Kommissionens beskickningschefer ges instruktioner om i vilka sammanhang det (cid:228)r l(cid:228)mpligt att anv(cid:228)nda titeln


title: QUESTION ÉCRITE E-0310/00 posée par Lutz Goepel (PPE-DE) à la Commission. Études de l'Institut du droit économique et des consommateurs effectuées pour la Commission.

eurovoc_concepts:
European social policy
consumer protection
fair trade

formats: html pdf print

text: 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/173 RØponse donnØe par M. Patten au nom de la Commission (15 mars 2000) Suite aux rØcents dØveloppements politiques en Croatie, la Commission a entrepris nombres d(cid:146)actions pour donner son fort message d(cid:146)encouragement et de soutien au processus de pleine dØmocratisation de la Croatie, qui marquera le dØbut d(cid:146)une nouvelle pØriode dans les relations entre la Croatie et l(cid:146)Union. Des visites (cid:224) haut niveau ont eu lieu entre le PrØsident de la Commission et le nombre de la Commission responsable pour les relations extØrieurs et les nouveaux leaders Croates. La premiŁre rØunion de la Task Force Consultative entre l(cid:146)Union et la Croatie, crØe par le Conseil Affaires gØnØrales (CAG) le 24 janvier 2000, s(cid:146)est tenue le 15 fØvrier 2000. La Commission a ØtØ invitØe par le CAG du 14 fØvrier 2000 (cid:224) entreprendre la prØparation d(cid:146)un rapport de faisabilitØ en vue de l(cid:146)ouverture de nØgociations pour un accord de stabilisation et association. Une mission de la Commission en Croatie en dØbut mars 2000 fera les premiŁres Øvaluations en termes de besoins et de prioritØs afin de procØder (cid:224) la programmation de l(cid:146)assistance communautaire (cid:224) la Croatie en 2000. Pour ce qui concerne plus particuliŁrement il est (cid:224) remarquer que la Commission prØsentera un nouveau programme couvrant toute la rØgion des Balkans Occidentaux au printemps. Le programme PHARE se concentrera donc dØfinitivement sur le pays candidats alors que le nouveau programme remplacera complŁtement les programmes PHARE et Obnova pour les pays des Balkans, y compris la Croatie. La Croatie sera bØnØficiaire de ce programme dŁs qu(cid:146)il rentrera en vigueur. l(cid:146)ouverture de l(cid:146)assistance PHARE (cid:224) la Croatie, (2000/C 303 E/195) QUESTION (cid:201)CRITE E-0310/00 posØe par Lutz Goepel (PPE-DE) (cid:224) la Commission (11 fØvrier 2000) Objet: (cid:201)tudes de l(cid:146)Institut du droit Øconomique et des consommateurs effectuØes pour la Commission La Commission pourrait-elle indiquer quelles sont les Øtudes qui ont ØtØ effectuØes pour la Commisson par l(cid:146)Institut europØen du droit Øconomique et des consommateurs de Berlin au cours de la pØriode 1991-1999? RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (16 mars 2000) Au cours de la pØriode de 1991 (cid:224) 1999, la direction gØnØral de la SantØ et de la Protection des Consommateurs a commandØ trois Øtudes (cid:224) l(cid:146)Institut europØen du droit Øconomique et des consommateurs (Vereinigtes Institut f(cid:252)r Europ(cid:228)isches Wirtschafts-und Verbraucherrecht). La premiŁre Øtude concernait la collecte et analyse de la jurisprudence en Allemagne sur les clauses abusives dans les contrats conclus avec les consommateurs. Le montant du contrat, conclu en 1995, s(cid:146)Ølevait (cid:224) 81 000 €. La deuxiŁme Øtude concernait la vente porte (cid:224) porte, la vente pyramidale et par rØseau cooptØ. Le montant du contrat, conclu en 1998, s(cid:146)Ølevait (cid:224) 67 900 €. La troisiŁme Øtude concernait la faisabilitØ d(cid:146)un cadre lØgislatif gØnØral sur le commerce Øquitable. Le montant du contrat, conclu en 1999, s(cid:146)Ølevait (cid:224) 78 400 €


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0313/00 di Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) alla Commissione. Rispetto dei diritti sociali dei Rom.

eurovoc_concepts:
European social policy
Roma
ethnic discrimination

text: C 374 E/56 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 28. 12. 2000 Risposta data dal sig. Vitorino A nome della Commissione (14 aprile 2000) La Commissione condivide le preoccupazioni dell(cid:146)onorevole parlamentare in merito al problema del maltrattamento delle donne. In linea generale, Ł di competenza degli Stati membri adottare una normativa che tuteli le donne contro qualsiasi forma di maltrattamento, e la Commissione, da parte sua, rispetta il principio di sussidiariet(cid:224) in questo campo. Nonostante ci(cid:242), essa ha dedicato notevole attenzione al problema a livello comunitario e, in particolare, ha organizzato la Campagna contro la violenza nei confronti delle donne, che si concluder(cid:224) con una conferenza a Lisbona nel maggio 2000 e che ha coinvolto numerose organizzazioni. Per quanto riguarda la tratta delle donne e lo sfruttamento sessuale dei bambini, compresa la pornografia infantile su Internet, la Commissione intende presentare proposte dettagliate in vista di un ravvicinamento della normativa penale degli Stati membri e in tale ambito si affronter(cid:224) anche la questione dei permessi di soggiorno temporanei per le vittime disposte a testimoniare in tribunale. Obiettivo delle proposte in questione Ł rafforzare, a livello europeo, la legislazione volta a proteggere le donne dai maltrattamenti e dalla violazione dei diritti umani, fra cui rientrano la tratta e lo sfruttamento sessuale. In secondo luogo, la Commissione gestisce il Programma Daphne, che combatte la violenza contro le donne e i bambini in tutte le sue forme, nonchØ il Programma STOP, che combatte la tratta degli esseri umani e lo sfruttamento sessuale dei bambini. Nell(cid:146)ambito di tali programmi, la Commissione si sforza di costituire reti a livello comunitario che coinvolgano le organizzazioni, sia pubbliche che private, impegnate nella lotta alla violenza, al fine di incoraggiare lo scambio di informazioni e di buone pratiche in questo settore. Per quanto riguarda la creazione di centri specializzati volti a proteggere le donne dai maltrattamenti, la Commissione non pu(cid:242) sostenerne direttamente i costi (cid:129) spetta infatti agli Stati membri sostenerne l(cid:146)onere (cid:129), ma, con i programmi Daphne e STOP, contribuisce a sensibilizzare il pubblico e a diffondere informazioni, e cerca cos(cid:236) di incoraggiare le vittime di violenze a prendere contatto con le autorit(cid:224) competenti. (2000/C 374 E/065) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0313/00 di Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Rispetto dei diritti sociali dei Rom (11 febbraio 2000) E(cid:146) incontestabile che un elevato numero di popolazioni migranti, specie di nomadi Rom, nell(cid:146)Unione europea e piø in generale in Europa, si trova al margine o addirittura al di fuori della societ(cid:224). Molti esempi dimostrano che i Rom di solito subiscono l(cid:146)esclusione sociale e hanno poche possibilit(cid:224) di far valere i loro diritti, ad esempio, alla salute, alla previdenza e all(cid:146)istruzione. Questa situazione Ł dovuta al concorso di diverse circostanze tra cui il pregiudizio sociale, la mancanza di un intervento coordinato da parte dello Stato e una mentalit(cid:224) abbastanza diffusa che, anche solo per pigrizia mentale, assimila i Rom a dei fuorilegge. Pu(cid:242) far sapere la Commissione se intende promuovere o sostenere programmi comuni o speciali di assistenza sociale a favore dei Rom, puntando al rafforzamento della coscienza sociale, alla salvaguardia dell(cid:146)identit(cid:224) civile e al rispetto delle scelte autonome di queste fasce particolari della popolazione? Risposta della sig. ra Diamantopoulou a nome della Commissione (7 aprile 2000) La lotta all(cid:146)esclusione Ł uno degli obiettivi specifici che la Communit(cid:224) e gli Stati membri si sono prefissi con il Trattato di Amsterdam. BenchØ la responsablit(cid:224) di prevenire e combattere l(cid:146)esclusione sociale spetti principalmente agli Stati Membri, la Comunit(cid:224) Ł in grado e ha il dovere di intervenire qualora ci(cid:242) possa 28. 12. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 374 E/57 In questo modo la Comunit(cid:224) pu(cid:242) contribuire alla lotta contro determinare un contributo effettivo. l(cid:146)esclusione sociale di tutti gli individui o gruppi vulnerabili, popolazioni migranti incluse; la Commissione ha delineato possibili proposte al riguardo nella sua comunicazione «costruire un(cid:146)Europa solidale» (1). Inoltre la recente proposta sulla lotta contro la discriminazione adottata dalla Commissione il 25 novembre 1999 vieta la discriminazione basata sulla razza o l(cid:146)origine etnica per quanto riguarda occupazione, istruzione, protezione sociale e sicurezza sociale, vantaggi sociali e accesso a beni e servizi. (2) Lottando sia contro la discriminazione diretta sia contro quella indiretta in tali ambiti, la comunit(cid:224) contribuir(cid:224) all(cid:146)eliminazione di alcune barriere all(cid:146) integrazione che rom e altre popolazioni migranti hanno dovuto affrontare. La Commissione ha fatto pressione sul Consiglio e il Parlamento per ottenere rapidi progressi nell(cid:146)ambito di questo pacchetto di proposte. (1) COM(2000) 79 def. (2) COM(1999) 564, 565, 566 e 567 def. (2000/C 374 E/066) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0346/00 di Jaime Valdivielso de CuØ (PPE-DE) alla Commissione (14 febbraio 2000) Oggetto: Concorrenza: concertazione economica delle giunte regionali basche Lo scorso 18 gennaio il governo spagnolo ha raggiunto un accordo con le autorit(cid:224) della Comunit(cid:224) autonoma del paese basco sulla concertazione economica e fiscale delle giunte regionali basche. Inoltre questo accordo ha riscosso il consenso delle comunit(cid:224) autonome confinanti. La Commissione europea intende mandare avanti la procedura di infrazione presentata contro le giunte regionali, anche se le comunit(cid:224) autonome presumibilmente danneggiate hanno approvato questo accordo? Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (13 aprile 2000) La Commissione ha avviato i procedimenti di cui all(cid:146)articolo 88, paragrafo 2 (ex articolo 93) del trattato CE nei confronti delle misure fiscali (cosiddette «vacanze fiscali» e crediti d(cid:146)imposta) introdotte dalle giunte regionali basche, non in considerazione delle denunce presentate dalle comunit(cid:224) autonome limitrofe, ma perchØ nutre dubbi sulla compatibilit(cid:224) degli aiuti in questione con il mercato comune, alla luce delle disposizioni dell(cid:146)articolo 87 (ex articolo 92) del trattato CE. L(cid:146)eventuale accordo delle comunit(cid:224) autonome menzionato dall(cid:146)onorevole parlamentare non ha dunque alcuna incidenza sulla prosecuzione dei procedi- menti avviati nell(cid:146)interesse dei concorrenti delle imprese beneficiarie degli aiuti. (2000/C 374 E/067) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0355/00 di Ward Beysen (ELDR) alla Commissione (14 febbraio 2000) Oggetto: Direttiva sui diritti d(cid:146)autore La proposta della Commissione di rivedere la direttiva sui diritti d(cid:146)autore e i diritti connessi Ł attualmente in quanto intende raggiungere un in discussione al Consiglio. Tale proposta offre enormi vantaggi, equilibrio tra, da un lato, i detentori dei diritti d(cid:146)autore e, dall(cid:146)altro, gli utenti e l(cid:146)industria tecnologica. Tuttavia pu(cid:242) anche nascondere un pericolo in quanto il monopolio tecnico integrale Ł accordato ai detentori dei diritti d(cid:146)autore. Quali misure intende adottare la Commissione per evitare che i sistemi tecnici dettino legge e che la sola soluzione consista nel subordinarsi ad essi nei casi di deroga, vale a dire quando la copia Ł autorizzata?


title: QUESTION ÉCRITE E-0284/00 posée par Hans-Peter Mayer (PPE-DE) à la Commission. Critères d'attribution de la nationalité britannique au regard du principe d'égalité.

eurovoc_concepts:
United Kingdom
competence of the Member States
infringement of EU law
nationality

text: 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/171 Aussi les diffØrences de mØthodologie et de finalitØ ne permettent-elles pas de comparer les rØsultats fournis par chacune des publications et les rØsultats obtenus ne sont-ils pas contradictoires mais complØmentaires. (2000/C 303 E/191) QUESTION (cid:201)CRITE E-0278/00 posØe par Ewa Hedkvist Petersen (PSE) (cid:224) la Commission Objet: Importations de gibier en provenance de Russie (7 fØvrier 2000) L(cid:146)Union europØenne n(cid:146)a pas encore donnØ l(cid:146)autorisation d(cid:146)importer du gibier en provenance de Russie, plusieurs cas de fiŁvre aphteuse et de maladie de Newcastle ayant ØtØ recensØs dans certaines rØgions de cet (cid:201)tat. Cependant, aucun cas n(cid:146)aurait jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent ØtØ constatØ dans le nord de la Russie, rØgion qui se trouve au centre des prØoccupations des importateurs nordiques de gibier notamment. En revanche, la procØdure russe rØgissant l(cid:146)octroi de certificats vØtØrinaires prØsente des lacunes, de sorte que des retards se produisent dans l(cid:146)Øvaluation des diffØrentes rØgions. C(cid:146)est ainsi qu(cid:146)en dØpit de l(cid:146)Øvaluation menØe depuis plusieurs annØes dans le nord de la Russie, aucun rØsultat n(cid:146)a encore ØtØ communiquØ. La Commission voudrait-elle faire part des informations rØcentes dont elle dispose dans ce domaine afin que les importateurs nordiques notamment puissent se voir prØciser quels sont les risques liØs aux importations de gibier en provenance du nord de la Russie? RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (28 mars 2000) La dØcision 97/217/CE de la Commission du 28 fØvrier 1997 Øtablit des groupes de pays tiers ou de parties de pays tiers pouvant utiliser les certificats vØtØrinaires pour les importations de viande de gibier sauvage, de viande de gibier d(cid:146)Ølevage et de viande de lapin en provenance de pays tiers (1). Une mission d(cid:146)inspection vØtØrinaire de la CommunautØ a ØtØ rØcemment effectuØe dans la rØgion de Murmansk, en Russie, en vue d(cid:146)Øvaluer la situation sanitaire publique et animale en relation avec les importations possibles dans la CommunautØ de viande de gibier biongulØ sauvage, (cid:224) l(cid:146)exception des porcins. Les rØsultats de la mission ont ØtØ encourageants et les garanties fournies par les autoritØs nationales satisfaisantes. En consØquence, la Commission a adoptØ, le 14 fØvrier 2000 (2), la dØcision 2000/161/CE modifiant la dØcision susmentionnØe de maniŁre (cid:224) autoriser les importations de viande de renne d(cid:146)Ølevage en provenance de la rØgion de Murmansk, en Russie. Par consØquent, et suite (cid:224) l(cid:146)adoption de la liste des Øtablissements russes dont les (cid:201)tats membres autorisent l(cid:146)importation de viande de gibier d(cid:146)Ølevage, conformØment (cid:224) la dØcision 00/161/CE de la Commission du 14 fØvrier 2000 modifiant la dØcision 97/217/CE2, la Russie sera en mesure d(cid:146)exporter vers la Commu- nautØ de la viande de gibier d(cid:146)Ølevage en provenance des Øtablissements approuvØs de la rØgion de Murmansk. (1) (2) JO L 88 du 3. 4. 1997. JO L 51 du 24. 2. 2000. (2000/C 303 E/192) QUESTION (cid:201)CRITE E-0284/00 posØe par Hans-Peter Mayer (PPE-DE) (cid:224) la Commission (11 fØvrier 2000) Objet: CritŁres d(cid:146)attribution de la nationalitØ britannique au regard du principe d(cid:146)ØgalitØ D(cid:146)aprŁs les rŁgles gouvernant l(cid:146)attribution de la nationalitØ britannique, les enfants de mŁre britannique et de pŁre Øtranger qui sont nØs avant le 1er janvier 1983 ne peuvent Œtre naturalisØs car la nationalitØ n(cid:146)Øtait transmise, jusqu(cid:146)(cid:224) cette date, que par le pŁre. C 303 E/172 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 Une telle disposition contrevient-elle au principe d(cid:146)ØgalitØ implicitement reconnu dans le droit communau- taire? La CommunautØ pourrait-elle Øventuellement prendre des initiatives d(cid:146)ordre juridique afin que ces rŁgles soient modifiØes? RØponse donnØe par M. Vitorino au nom de la Commission (16 mars 2000) Les rŁgles en matiŁre d(cid:146)acquisition et de perte de la nationalitØ sont rØgies exclusivement par le droit interne de chaque (cid:201)tat membre. Tel a ØtØ clairement indiquØ dans la dØclaration no 2 annexØe au traitØ sur l(cid:146)Union europØenne, selon laquelle «la question de savoir si une personne a la nationalitØ de tel ou tel (cid:201)tat membre est rØglØe uniquement par rØfØrence au droit national de l(cid:146)(cid:201)tat concernØ». (2000/C 303 E/193) QUESTION (cid:201)CRITE E-0285/00 posØe par Claude Desama (PSE) (cid:224) la Commission (11 fØvrier 2000) Objet: Fusion proposØe entre Worldcom et Sprint La fusion proposØe entre Sprint et MCI Worldcom reprØsente une menace pour le marchØ de la dorsale Internet europØen. Ensemble, les deux opØrateurs occuperaient une position dominante aux USA qui leur permettrait d(cid:146)appliquer, tant au niveau des opØrateurs qu(cid:146)(cid:224) celui des utilisateurs, des tarifs plus ØlevØs. La nouvelle compagnie fusionnØe serait en mesure de faire usage de son contr(cid:244)le sur des n(cid:156)uds aussi critiques pour en retirer des bØnØfices sur le transport et la commutation du trafic mondial Internet. Comment la Commission entend-elle rØagir (cid:224) cette situation dommageable au regard des rŁgles de la concurrence? RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (7 mars 2000) Le projet de fusion entre MCI WorldCom et Sprint a ØtØ notifiØ le 11 janvier 2000 (cid:224) la Commission pour un examen de sa compatibilitØ avec le marchØ commun. Ainsi que la Commission l(cid:146)avait dØj(cid:224) fait lors de l(cid:146)examen en 1998 de la fusion entre MCI et WorldCom, les effets de la combinaison des activitØs respectives de Sprint et de MCI WorldCom sur le marchØ de la dorsale Internet seront examinØs avec attention. S(cid:146)il s(cid:146)avØrait que le projet de concentration devait mener (cid:224) la crØation ou au renforcement d(cid:146)une position dominante, les parties devraient proposer des remŁdes adØquats pour Øliminer les problŁmes de concurrence. (2000/C 303 E/194) QUESTION (cid:201)CRITE E-0291/00 posØe par Jan Wiersma (PSE) (cid:224) la Commission (11 fØvrier 2000) Objet: Programme PHARE pour la Croatie Au vu des rØsultats positifs des Ølections du 3 janvier 2000 en Croatie, la Commission serait-elle disposØe (cid:224) revoir le gel du programme PHARE pour la Croatie?


title: Az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért határozata (2000. február 11.) a helyes hivatali magatartási kódexének létrehozásáról

eurovoc_concepts:
Eurofound
citizen-authority relations
personnel administration

text: 224 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 01/3. kötet 32000D0791 2000. 12. 15. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 316/69 AZ EURÓPAI ALAPÍTVÁNY AZ ÉLET- ÉS MUNKAKÖRÜLMÉNYEK JAVÍTÁSÁÉRT HATÁROZATA (2000. február 11. ) a helyes hivatali magatartási kódexének létrehozásáról (2000/791/EK) AZ EURÓPAI ALAPÍTVÁNY AZ ÉLET- ÉS MUNKAKÖRÜLMÉNYEK JAVÍTÁSÁÉRT, tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért létrehozásáról szóló, 1975. május 26-i 1365/75/EGK tanácsi rendeletre, valamint az azt módosító 1947/93/EGK ren- deletre, tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért alkalmazottai foglalkoztatási feltételeinek meghatáro- zásáról szóló, 1976. június 29-i 1860/76/EGK tanácsi rendeletre, valamint az azt módosító 680/87/EGK, 1238/80/EGK és 510/82/EGK rendeletre, tekintettel az Amszterdami Szerződés nyilvánosságról szóló ren- delkezéseire, és különösen az Európai Unióról szóló szerződés 1. cikkére és az Európai Közösséget létrehozó szerződés 21. cik- kére, tekintettel az Európai Parlament petíciós bizottságának saját, 1996-1997. évi tevékenységeiről szóló jelentésére (1), amely fel- hívja a figyelmet a helyes hivatali magatartási kódex szükségessé- gére, tekintettel az Európai Parlamentnek az európai ombudsman 1997. szóló 1998. július 16-i állásfoglalására (C4-0270/98) (2), tevékenységeiről szóló éves jelentéséről évi tekintettel az Európai Parlamentnek az európai ombudsman szóló 1998. 1999. április 15-i állásfoglalására (C4-0138/99), tevékenységeiről szóló éves jelentéséről évi tekintettel az igazgatási tanács 1997. november 21-i határoza- tában (3) szereplő, az alapítvány okirataihoz történő nyilvános hozzáférésre vonatkozó jelenlegi magatartási kódexre, mivel az Amszterdami Szerződés kifejezetten az Európai Unióról szóló szerződés részévé tette a nyilvánosság elvét annak megálla- pításával, hogy a szerződés új szakaszt jelent az Európa népei közötti egyre szorosabb egység létrehozásának folyamatában, amelyben a döntéseket a lehet ő legnyilvánosabban és az állam- polgárokhoz a lehető legközelebb eső szinten hozzák meg; mivel annak érdekében, hogy az igazgatás közelebb kerüljön az állampolgárokhoz, valamint a magasabb színvonalú igazgatás biztosítása céljából szükség van az ügyfelekkel foglalkozó tisztvi- selők helyes hivatali magatartásának alapelveit tartalmazó kódex elfogadására; mivel az ilyen kódex hasznos mind a tisztviselők számára – ugya- nis részletesen megismerteti őket az ügyfelek kiszolgálásakor betartandó szabályokkal –, mind az állampolgárok számára, mert tájékoztatja őket, hogy milyen magatartási követelményeket jogo- sultak elvárni, amikor a közösségi hivatali szervekhez fordulnak; tekintettel az európai ombudsman a különböző közösségi intéz- ményeknél és testületeknél a tisztviselők és az ügyfelek viszonyában követendő helyes hivatali magatartási kódex megléte és nyilvános elérhetősége tárgyában, saját kezdeményezésére vég- zett vizsgálatára, mivel az ilyen kódex csak akkor lehet hatékony, ha az állampol- gárok számára nyilvánosan hozzáférhető dokumentumként léte- zik, tehát azt a fent említett, bizottsági dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről szóló határozathoz hasonló határozat formájában kihirdetik; (1) A4 – 0190/97. (2) HL C 292. , 1998. 9. 21. , 168. o. (3) HL L 296. , 1999. 11. 17. , 25. o. 01/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 225 mivel C4-0270/98 és C4-0138/99 állásfoglalásában a Parlament üdvözölte az európai intézményekre és szervekre vonatkozó helyes hivatali magatartási kódexről szóló kezdeményezést, és hangsúlyozta a kódex elkészítésének mielőbbi sürgető szükséges- ségét; mivel a Parlament szintén hangsúlyozta a kódex fontosságát, vala- mint azt, hogy a kódex a lehetőségekhez képest minden európai intézményben és szervben azonos és minden európai állampol- gár számára hozzáférhető legyen, és azt a Hivatalos Lapban is kihirdessék; 4. cikk Jogszerűség jogszabályokban megállapított A személyzet tagja a jogszabályoknak megfelelően jár el, és a és közösségi eljárásokat alkalmazza. A személyzet tagjai különös figyelmet fordítanak arra, hogy a személyek jogait és érdekeit érintő határozatok jogilag megalapozottak legyenek, és tartalmuk megfeleljen a jogszabályoknak. szabályokat 5. cikk A megkülönböztetés tilalma kívánatosnak tartva ezért a megfelelő hivatali magatartási kódex létrehozását, amelyeket a személyzet tagjainak az ügyfelekkel fennálló viszonyaikban be kell tartaniuk, továbbá azt, hogy ezt a kódexet nyilvánosan elérhetővé kell tenni; (1) Az ügyfelek kérelmeinek kezelése és a határozathozatal során a személyzet tagjai biztosítják az egyenlő elbánás elvének tiszte- letben tartását. Az ügyfeleket hasonló ügyekben hasonló módon kezelik. A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT: 1. cikk Általános rendelkezés Az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért munkatársai az ügyfelekkel való kapcsolatuk során betartják az e határozatban megállapított, és a helyes hivatali magatartási kódexet – a továbbiakban „a kódex” – alkotó elveket. 2. cikk Személyi hatály (1) A kódex, az ügyfelekkel való kapcsolatuk során, valamennyi alkalmazottra vonatkozik, akikre a személyzeti szabályzat is vonatkozik. (2) Az alapítvány meghozza a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az e kódexben megállapított rendel- kezések az általa foglalkoztatott más személyekre – mint például a magánjogi szerződés alapján foglalkoztatott személyek, a nem- zeti közszolgálatoktól kihelyezett szakértők és a gyakornokok – tekintetében is alkalmazásra kerüljenek. (3) Az ügyfél kifejezés egyaránt vonatkozik természetes és jogi személyekre, függetlenül attól, hogy lakóhelyük vagy székhelyük valamelyik tagállamban van-e. 3. cikk Tárgyi hatály (1) Ez a kódex a helyes hivatali magatartás általános elveit tartal- mazza, és az alapítvány munkatársainak az ügyfelekkel fennálló valamennyi viszonyára kiterjed, kivéve amennyiben azokra külö- nös rendelkezések vonatkoznak. (2) Az e kódexben megállapított elvek nem vonatkoznak az ala- pítvány és annak munkatársai közötti viszonyokra. Ezekre a viszonyokra a személyzeti szabályzat vonatkozik. (2) Amennyiben az ügyfeleket eltérő bánásmódban részesítik, a személyzet tagjai gondoskodnak róla, hogy azt az adott ügy objektív, lényegi körülményei indokolják. (3) A személyzet tagjai különösen elkerülik az ügyfelek közötti, a nemzeti hovatartozáson, a nemen, faji vagy etnikai származá- son, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló bármilyen indokolatlan megkü- lönböztetést. 6. cikk Arányosság (1) A személyzet tagjai a határozathozatal során biztosítják, hogy a meghozott intézkedések arányosak legyenek az elérni kívánt cél- lal. A személyzet tagjai különösen kerülik az állampolgárok jogai- nak korlátozását és terhek kirovását, ha ezek az intézkedések vagy terhek nincsenek ésszerű kapcsolatban a végzett tevékenység cél- jával. (2) A személyzet tagjai a határozathozatal során méltányos egyensúlyt teremtenek a magánszemélyek érdekei és az általános közérdek között. 7. cikk Hatáskörrel való visszaélés tilalma A hatáskör kizárólag azon célokból gyakorolható, amelyek érdekében azt a vonatkozó rendelkezések átruházták. A személyzet tagjai különösen kerülik az említett hatásköröknek törvényi alapot nélkülöző, illetve a közérdek által nem indokolt célú felhasználását. 8. cikk Pártatlanság és függetlenség (1) A személyzet tagjai pártatlanok és függetlenek. A személyzet tagjai nem cselekedhetnek az ügyfeleket hátrányosan érintő, önkényes módon, illetve semmilyen alapon senkit nem részesít- hetnek kedvezményes bánásmódban. (2) A személyzet tagjait nem vezérelheti semmilyen külső befo- lyás – ideértve a politikai befolyást is – vagy személyes érdek. 226 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 01/3. kötet (3) A személyzet tagjai tartózkodnak a saját érdekeiket, illetve családjuk, rokonaik, barátaik és ismerőseik érdekeit érintő hatá- rozat meghozatalában történő részvételtől. 9. cikk Objektivitás 14. cikk A kézhezvétel igazolása és a hatáskörrel rendelkező tisztviselő megjelölése (1) Az alapítvány minden hozzá érkező levél vagy panasz kéz- hezvételét két héten belül visszaigazolja, kivéve, ha érdemi válasz is adható ezen időszakon belül. tagjai a vonatkozó A határozathozatal során a személyzet tényezőket – mindegyiket megfelelő súllyal – veszik figyelembe, és a mérlegelésből minden oda nem tartozó elemet kizárnak. (2) A válasz vagy visszaigazolás tartalmazza az üggyel foglalkozó munkatárs nevét és telefonszámát, illetve a szolgálat megnevezé- sét, amelyhez a munkatárs tartozik. 10. cikk Jogos elvárások és következetesség (1) A személyzet tagjai következetesek saját hivatali magatartá- sukban, valamint az alapítvány hivatali tevékenységének végzése- kor. A személyzet tagjai követik az alapítvány szokásos hivatali gyakorlatát, kivéve amennyiben az ilyen gyakorlattól történő elté- rést az egyedi ügyben jogos indokok támasztják alá. (2) A személyzet tagjai tiszteletben tartják az ügyfelek jogos és ésszerű elvárásait, amelyek az alapítvány múltbeli tevékenységén alapulnak. 11. cikk Méltányosság (3) Nem szükséges visszaigazolást vagy választ küldeni olyan ese- tekben, amikor a levelekkel vagy panaszokkal – túlzott számuknál vagy ismétlődő, érdektelen jellegüknél fogva – visszaélnek. 15. cikk Az alapítvány illetékes szolgálatához történő továbbítás kötelezettsége (1) Amennyiben az alapítványhoz intézett levelet vagy panaszt az elintézésére az ügyben nem illetékes szolgálatnak címeztek vagy küldtek, a szolgálat biztosítja, hogy az ügyiratot haladéktalanul áttegyék az alapítvány illetékes szolgálatához. (2) A levelet vagy panaszt eredetileg kézhez vevő szolgálat érte- síti a levél íróját a továbbküldésről, és megjelöli a személyzet azon tagjának nevét és telefonszámát, akihez az ügyirat átkerült. A személyzet tagjai méltányosan és ésszerűen járnak el. 16. cikk 12. cikk Udvariasság (1) A személyzet tagjai az ügyfelekkel való kapcsolatuk során szolgálatkészek, korrektek, udvariasak és elérhetőek. A személy- zet tagjai a levelek, telefonok és e-mailek megválaszolása során igyekeznek a lehető legsegítőkészebbek lenni, és a feltett kérdése- ket megválaszolni. (2) Amennyiben a személyzet tagjai az érintett ügy vonatkozásá- ban nem rendelkeznek hatáskörrel, az állampolgárt a személyzet illetékes tagjához irányítják. (3) Az ügyfél jogait vagy érdekeit hátrányosan érintő hiba bekö- vetkezése esetén a személyzet tagjai bocsánatot kérnek. 13. cikk A leveleknek az állampolgár nyelvén történő megválaszolása A személyzet tagjai gondoskodnak arról, hogy az Unió minden állampolgára, illetve minden ügyfél, aki a Szerződésben szereplő nyelvek egyikén ír az alapítványnak, ugyanazon a nyelven kapjon választ. A meghallgatáshoz való jog és a nyilatkozattétel joga (1) A személyzet tagjai, olyan esetekben, amikor egyének jogai- ról vagy érdekeiről van szó, a döntéshozatali folyamat minden szakaszában biztosítják a védekezéshez való jog tiszteletben tar- tását. (2) Minden ügyfélnek joga van a saját jogait vagy érdekeit érintő határozathozatal esetén a döntés meghozatala előtt írásbeli megjegyzéseket benyújtani, illetve, szükség esetén, szóbeli észre- vételeket tenni. 17. cikk A határozathozatal ésszerű határideje (1) A személyzet tagjai biztosítják, hogy az alapítványhoz inté- zett minden kéréssel vagy panasszal kapcsolatos határozatot hala- déktalanul, ésszerű határidőn belül, és minden esetben a kézhez- vételtől számított két hónapon belül meghoznak. Ugyanez a szabály vonatkozik az ügyfelek leveleinek megválaszolására. (2) Amennyiben az alapítványhoz intézett kéréssel vagy panas- szal kapcsolatban – az abban taglalt ügyek bonyolultsága követ- keztében –a fent említett határidőn belül nem hozható döntés, a személyzet tagjai a lehető leghamarabb értesítik erről a levél íróját. Ebben az esetben a végleges határozatról levél íróját a lehető leg- rövidebb időn belül tájékoztatják. 01/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 227 18. cikk 22. cikk A határozatok indoklásának kötelezettsége A tájékoztatásra irányuló kérelem (1) Az alapítvány minden olyan határozatának, amely egy magánszemély jogait vagy érdekeit hátrányosan érintheti, indok- lást kell tartalmaznia, egyértelműen megjelölve a vonatkozó tényeket és a határozat jogi alapját. (2) A személyzet tagjai elkerülik az olyan határozatokat, amelyek hiányos vagy bizonytalan alapon állnak, illetve amelyek nem tar- talmaznak egyedi indoklást. (3) Amennyiben a hasonló határozatok által érintett személyek nagy száma következtében nincs mód a határozat részletes indok- lására, és ezért szabványos válaszok születnek, az egyedi indok- lást kifejezetten kérő állampolgár számára a személyzet tagjai ezt a későbbiekben biztosítják. 19. cikk Jogorvoslati lehetőségek megjelölése (1) Az alapítvány olyan határozata, amely hátrányosan érintheti egy magánszemély jogait vagy érdekeit, megjelöli a határozat ellen rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőséget. A határozatban külö- nösen megjelölik a jogorvoslat jellegét, a testületeket, amelyeknél azt gyakorolni lehet, és az erre rendelkezésre álló határidőt. (2) A határozatok különösen az Európai Közösséget létrehozó szerződés 230. és 195. cikkében foglalt feltételek értelmében a bírósági eljárás és az ombudsmanhoz benyújtott panasz lehető- ségére hívják fel a figyelmet. 20. cikk Értesítés a határozatról (1) A személyzet tagjai biztosítják, hogy a magánszemélyek jogait vagy érdekeit érintő határozatról annak meghozatalakor az érin- tett személyt vagy személyeket írásban értesítsék. (2) A személyzet tagjai tartózkodnak a határozatnak más forrá- sok számára történő közlésétől mindaddig, amíg az érintett sze- mélyt vagy személyeket nem tájékoztatták. 21. cikk Adatvédelem (1) A személyzetnek az állampolgárokat érintő személyes adato- kat feldolgozó tagjai betartják a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 95/46/EK irányelvben megállapított elveket. (2) A személyzet tagjai különösen tartózkodnak a személyes ada- tok jogellenes célból történő feldolgozásától vagy az ilyen adatok- nak jogosulatlan személy számára történő átadásától. (1) A személyzet tagjai, amennyiben az érintett ügy vonatkozá- sában hatáskörrel rendelkeznek, az ügyfelek számára megadják az általuk kért tájékoztatást. A személyzet tagjai figyelmet fordíta- nak arra, hogy az adott tájékoztatás világos és érthető legyen. (2) Amennyiben a tájékoztatásra irányuló szóbeli kérelem túlsá- gosan bonyolult vagy túlságosan átfogó ahhoz, hogy kezelni lehessen, a személyzet tagjai javasolják az érintett személynek, hogy kérését írásban fogalmazza meg. (3) Amennyiben a személyzet tagja a kért információt annak bizalmas jellege miatt nem adhatja meg, e kódex 18. cikkének megfelelően az érintett személy számára megjelöli a tájékoztatás megadását kizáró okokat. (4) A személyzet tagjai a tájékoztatásra irányuló olyan kérelem esetén, amely vonatkozásában nem rendelkeznek hatáskörrel, az illetékes személyhez irányítják a kérelmezőt, és megjelölik annak nevét és telefonszámát. A más közösségi intézményt vagy testü- letet érintő, tájékoztatásra irányuló kérelem esetén a személyzet tagjai az említett intézményhez vagy testülethez irányítják a kérel- mezőt. (5) A személyzet tagjai adott esetben, a kérelem tárgyától füg- gően a tájékoztatást kérő személyt az alapítványnak a nyilvános- ság tájékoztatásért felelős szolgálatához irányítják. 23. cikk A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés iránti kérelem (1) A személyzet tagjai az alapítvány dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférés iránti kérelem esetén az alapítványnak az alapítvány dokumentumaihoz történő nyilvános hozzáférésre vonatkozó határozatával (1) összhangban hozzáférést biztosíta- nak ezekhez a dokumentumokhoz. (2) Amennyiben a személyzet tagjai a dokumentumokhoz való hozzáférés iránti szóbeli kérést nem tudják teljesíteni, javasolják az állampolgárnak, hogy kérését írásban fogalmazza meg. 24. cikk Megfelelő nyilvántartás vezetése Az alapítvány szervezeti egységei megfelelő nyilvántartást átvett vezetnek a beérkező és kimenő postájukról, dokumentumokról és a meghozott intézkedésekről. az 25. cikk A kódexhez való nyilvános hozzáférés (1) Az alapítvány megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy ez a kódex az állampolgárok körében a lehető legszélesebb körű nyilvánosságot kapja. (2) Az alapítvány az ezt kérő állampolgárok számára átadja e kódex másolatát. (1) HL L 296. , 1999. 11. 17. , 25. o. 228 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 01/3. kötet 26. cikk Panasz benyújtásának joga az európai ombudsmanhoz 28. cikk Hatálybalépés Amennyiben a személyzet bármely tagja nem tartja be az e létrehozó kódexben foglalt elveket, az Európai Közösséget ombudsman szerződés alapokmányával (1) összhangban panasszal lehet fordulni az európai ombudsmanhoz. cikkével európai 195. az és Ez a határozat 2000. február 12-én lép hatályba. Ezt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában kihirdetik. 27. cikk Felülvizsgálat Kelt Brüsszelben, 2000. február 11-én. lépését követően két a határozatot hatályba Ezt évvel a felülvizsgálják. Az felülvizsgálat előkészítéseként, a határozat 2000. február 12-től 2002. február 11-ig terjedő időszakban történő végrehajtásáról szóló jelentést nyújt be az európai ombudsmannak. 2002-ben, alapítvány igazgatója az Iroda részéről Marc BOSNIEL alelnök (1) Az Európai Parlament 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Eura- tom határozata az ombudsman feladatainak végrehajtására irányadó rendeletekről és általános feltételekről (HL L 113. , 1994. 5. 4. , 15. o. )


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-0441/00 υποβολή: Hiltrud Breyer (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Σχέδιο για ένα νέο κοινοτικό πλαίσιο για κρατικές ενισχύσεις με σκοπό την προστασία του περιβάλλοντος.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
consultation procedure
control of State aid
environmental protection
non-profit organisation
public hearing
renewable energy

text: C 303 E/194 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 24. 10. 2000 Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (9 Marti·oy 2000) H Eπιτροπη΄ γνωρι΄ζει την προτεινο΄µενη απο΄ το Ηνωµε΄νο Βασι΄λειο νοµοθεσι΄α, η οποι΄α απαγορευ΄ει την εκτροφη΄ ζω΄ων που θανατω΄νονται για να ληφθει΄ η γου΄να τους. Το νοµοσχε΄διο γνωστοποιη΄θηκε στην Επιτροπη΄ συ΄µφωνα µε τις διατα΄ξεις της οδηγι΄ας 98/34/ΕΚ του Κοινοβουλι΄ου και του Συµβουλι΄ου της 22 Μαρτι΄ου 1998, η οποι΄α καθιερω΄νει διαδικασι΄α για την παροχη΄ πληροφοριω΄ν σχετικα΄ µε τα τεχνικα΄ προ΄τυπα και κανονισµου΄ς (1). Συ΄µφωνα µε τις διατα΄ξεις της οδηγι΄ας αυτη΄ς προβλε΄πεται µι΄α περι΄οδος στα΄τους κβο τριω΄ν µηνω΄ν απο΄ την ηµεροµηνι΄α γνωστοποι΄ησης του κειµε΄νου της προτεινο΄µενης απο΄ το κρα΄τος µε΄λος νοµοθεσι΄ας. Η περι΄οδος αυτη΄ λη΄γει στις 13 Μαρτι΄ου 2000. Η Επιτροπη΄ επι΄ του παρο΄ντος εξετα΄ζει τα µε΄τρα που υποβλη΄θηκαν απο΄ το Ηνωµε΄νο Βασι΄λειο µε βα΄ση τις ισχυ΄ουσες διατα΄ξεις της κοινοτικη΄ς νοµοθεσι΄ας περιλαµβανοµε΄νων και αυτω΄ν που αναφε΄ρθηκαν απο΄ τον κ. βουλευτη΄. Εφο΄σον µετα΄ απο΄ την ολοκλη΄ρωση της εξε΄τασης αυτη΄ς η Επιτροπη΄ συµπερα΄νει ο΄τι η προτεινο΄µενη βρετανικη΄ νοµοθεσι΄α κατα΄ τα φαινο΄µενα ει΄ναι ασυµβι΄βαστη µε την κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α, θα ενηµερω΄σει το κρα΄τος µε΄λος αυτο΄ για τις παρατηρη΄σεις της σχετικα΄ µε το θε΄µα συ΄µφωνα µε την διαδικασι΄α που ορι΄ζει η οδηγι΄α 98/34/ΕΚ. Η Επιτροπη΄ θα πληροφορη΄σει τον κ. βουλευτη΄ σχετικα΄ µε την θε΄ση της στο θε΄µα µο΄λις λα΄βει οριστικη΄ απο΄φαση µε βα΄ση την προαναφερθει΄σα οδηγι΄α. (1) ΕΕ L 204 της 21. 7. 1998. (2000/C 303 E/222) GRAPTH ERVTHSH P-0441/00 ypobolh·: Hiltrud Breyer (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (11 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Σχε΄διο για ε΄να νε΄ο κοινοτικο΄ πλαι΄σιο για κρατικε΄ς ενισχυ΄σεις µε σκοπο΄ την προστασι΄α του περιβα΄λλοντος Οι υπηρεσι΄ες της Επιτροπη΄ς συζητου΄ν επι΄ του παρο΄ντος µε τα κρα΄τη µε΄λη για ε΄να σηµαντικο΄ ε΄γγραφο: «κοινοτικο΄ πλαι΄σιο σχετικα΄ µε κρατικε΄ς ενισχυ΄σεις για την προστασι΄α του περιβα΄λλοντος». Αυτο΄ προ΄κειται να τεθει΄ σε ισχυ΄ τον Ιου΄λιο του 2000. Οι κατευθυντη΄ριες γραµµε΄ς ει΄ναι ουσιω΄δεις για τη διαχει΄ριση των κρατικω΄ν ενισχυ΄σεων σε θε΄µατα περιβα΄λλοντος, ο΄πως, π. χ. σε ο΄τι αφορα΄ την ενι΄σχυση των κρατω΄ν µελω΄ν για ανανεω΄σιµες πηγε΄ς ενε΄ργειας. Ποια΄ ει΄ναι τα κυ΄ρια κριτη΄ρια συ΄µφωνα µε τα οποι΄α η Επιτροπη΄ αξιολογει΄ τις κρατικε΄ς ενισχυ΄σεις για την 1. προστασι΄α του περιβα΄λλοντος; Ακριβε΄στερα, σε ποια΄ προσε΄γγιση βασι΄ζονται οι κατευθυντη΄ριες γραµµε΄ς, συ΄µφωνα µε τις οποι΄ες ενισχυ΄ον- 2. ται οι ανανεω΄σιµες πηγε΄ς ενε΄ργειας; Σε ποιε΄ς ενε΄ργειες προτι΄θεται να προβει΄ η Επιτροπη΄, για να ζητη΄σει τη γνω΄µη του Ευρωπαι¤κου΄ 3. Κοινοβουλι΄ου και των περιβαλλοντικω΄ν οργανω΄σεων, πριν λα΄βει οριστικη΄ απο΄φαση σε αυτο΄ το σηµαντικο΄ θε΄µα; Πω΄ς θα εξασφαλισθει΄ η διαφα΄νεια και η συνεργασι΄α µε το Ευρωπαι¤κο΄ Κοινοβου΄λιο, την οποι΄α ε΄χει 4. υποσχεθει΄ ο Προ΄εδρος της Επιτροπη΄ς Prodi, πριν εγκριθου΄ν οι ανωτε΄ρω κατευθυντη΄ριες γραµµε΄ς; Apa·nthsh toy kyri·oy Monti ej ono·matow thw Epitroph·w (15 Marti·oy 2000) Συ΄µφωνα µε τις διατα΄ξεις του α΄ρθρου 6 (πρω΄ην α΄ρθρο 3γ) της συνθη΄κης ΕΚ, η Επιτροπη΄ µεριµνα΄ ω΄στε οι 1. απαιτη΄σεις προστασι΄ας του περιβα΄λλοντος να εντα΄σσονται στον καθορισµο΄ και στην εφαρµογη΄ του συνο΄λου των πολιτικω΄ν και των ενεργειω΄ν της Κοινο΄τητας. Στο πλαι΄σιο αυτο΄, και προκειµε΄νου να εξασφαλιστει΄ η καλυ΄τερη προστασι΄α του περιβα΄λλοντος µακροπρο΄θεσµα, η Επιτροπη΄ φρονει΄ ο΄τι η κοινοτικη΄ πολιτικη΄ πρε΄πει να στηρι΄ζεται στην εφαρµογη΄ της αρχη΄ς «ο ρυπαι΄νων πληρω΄νει». Με τον τρο΄πο αυτο΄, επιτυγχα΄νεται κατα΄ το καλυ΄τερο δυνατο΄ν η ευαισθητοποι΄ηση ο΄λων των πολιτω΄ν σχετικα΄ µε την προστασι΄α του περιβα΄λλοντος. Η χορη΄γηση κρατικω΄ν ενισχυ΄σεων συνη΄θως αντιβαι΄νει αυτη΄ την αρχη΄, καθω΄ς απαλλα΄σσουν τις επιχειρη΄σεις απο΄ ττην υποχρε΄ωση να 24. 10. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 303 E/195 αναλαµβα΄νουν το αντι΄στοιχο κο΄στος ο΄σον α΄φορα΄ το περιβα΄λλον. Συνεπω΄ς, η Επιτροπη΄ θεωρει΄ ο΄τι η χορη΄γηση ενισχυ΄σεων µπορει΄ να αποδειχτει΄, µακροπρο΄θεσµα, αντιπαραγωγικη΄ απο΄ περιβαλλοντικη΄ α΄ποψη. Οι ενισχυ΄σεις θα πρε΄πει α΄ρα να περιορι΄ζονται στις περιπτω΄σεις ο΄που πραγµατικα΄ συµβα΄λλουν στην αισθητη΄ βελτι΄ωση του περιβα΄λλοντος, καθω΄ς και σε εκει΄νες ο΄που βοηθου΄ν τις επιχειρη΄σεις να προσαρµοστου΄ν σε νε΄ες συνθη΄κες, ιδι΄ως φορολογικη΄ς φυ΄σεως. Οι διατα΄ξεις αυτε΄ς θα αναλυθου΄ν διεξοδικα΄ στο νε΄ο πλαι΄σιο των κρατικω΄ν ενισχυ΄σεων υπε΄ρ του περιβα΄λλοντος, που βρι΄σκεται στο στα΄διο της προπαρασκευη΄ς, και που θα αρχι΄σει να εφαρµο΄ζεται απο΄ την 1 Μαρτι΄ου 2000. Η Επιτροπη΄ υποστηρι΄ζει τη χρη΄ση και την ανα΄πτυξη των ανανεω΄σιµων µορφω΄ν ενε΄ργειας. Έχει συναι΄σθηση 2. του γεγονο΄τος ο΄τι οι εν λο΄γω µορφε΄ς ενε΄ργειας µειονεκτου΄ν, απο΄ πλευρα΄ς κο΄στους παραγωγη΄ς, σε σχε΄ση µε τις παραδοσιακε΄ς µορφε΄ς ενε΄ργειας. Θεωρει΄ συνεπω΄ς, ο΄τι προσωρινε΄ς ενισχυ΄σεις υπε΄ρ αυτω΄ν των µορφω΄ν ενε΄ργειας δικαιολογου΄νται, χωρι΄ς ωστο΄σο να µπορου΄ν ει΄ναι µο΄νιµες. Πρε΄πει οι επιχειρη΄σεις να προσαρµοστου΄ν σταδιακα΄ στις συνθη΄κες της αγορα΄ς. Η Επιτροπη΄ ε΄χει ετοιµα΄σει σχε΄διο νε΄ου κοινοτικου΄ πλαισι΄ου για τις ενισχυ΄σεις, το οποι΄ο θα εξεταστει΄ 3. και 4. απο΄ τους εµπειρογνω΄µονες των κρατω΄ν µελω΄ν σε συµβουλευτικη΄ επιτροπη΄, και στη συνε΄χεια θα εγκριθει΄ απο΄ την Επιτροπη΄. Η Επιτροπη΄ δεν διαβουλευ΄εται απευθει΄ας µε τις οργανω΄σεις που παρεµβαι΄νουν στον τοµε΄α του περιβα΄λλοντος, παρα΄ µο΄νον ανεπι΄σηµα µε΄σω αντιπροσω΄πων των κρατω΄ν µελω΄ν που συµµετε΄χουν στη συµβουλευ- τικη΄ επιτροπη΄ γνωµοδο΄τησης στην Επιτροπη΄. Κατα΄ συνε΄πεια, η Επιτροπη΄ λαµβα΄νει γνω΄ση της γνω΄µης των εν λο΄γω οργανω΄σεων, ε΄µµεσα. Όσον αφορα΄ το Κοινοβου΄λιο, η διαδικασι΄α δεν προβλε΄πει διαβου΄λευση πριν απο΄ την ε΄γκριση κοινοτικω΄ν πλαισι΄ων για τις κρατικε΄ς ενισχυ΄σεις. Εντου΄τοις, το µε΄λος της Επιτροπη΄ς που ει΄ναι αρµο΄διο για θε΄µατα ανταγωνισµου΄ αποδι΄δει µεγα΄λη σηµασι΄α στην τακτικη΄ ενηµε΄ρωση του Κοινοβουλι΄ου σχετικα΄ µε τις εργασι΄ες της Επιτροπη΄ς. Το θε΄µα αυτο΄ θα πρε΄πει συνεπω΄ς να εξεταστει΄ σε προσεχη΄ συνα΄ντηση. (2000/C 303 E/223) GRAPTH ERVTHSH E-0444/00 ypobolh·: Daniela Raschhofer (NI) prow thn Epitroph· (24 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Ενι΄σχυση εφηµερι΄δων Ευχαριστω΄ πολυ΄ για την απα΄ντηση στην ερω΄τηση (Ε-1876/99 (1)) που ε΄δωσε η Επιτροπη΄ στις 5 Ιανουαρι΄ου 2000. Σχετικα΄ µε τα κριτη΄ρια επιλογη΄ς που απαριθµει΄ για την ενι΄σχυση εφηµερι΄δων, θα η΄θελα να επισηµα΄νω ο΄τι παρε΄µειναν ανοικτα΄ κα΄ποια ερωτη΄µατα η΄ δηµιουργη΄θηκαν και α΄λλα: Με βα΄ση ποια αντικειµενικα΄ κριτη΄ρια εξετα΄ζεται η «αξιοπιστι΄α» ενο΄ς µε΄σου ενηµε΄ρωσης το οποι΄ο λαµβα΄νει 1. επιχορη΄γηση απο΄ την αντιπροσωπει΄α της Επιτροπη΄ς; 2. 3. Υπα΄ρχουν η΄δη στατιστικε΄ς για τις δαπα΄νες της Επιτροπη΄ς υπε΄ρ αυστριακω΄ν µε΄σων ενηµε΄ρωσης για το 1999; Ποιε΄ς οικονοµικε΄ς ενισχυ΄σεις προβλε΄πει η Επιτροπη΄ για αυστριακα΄ ΜΜΕ το ε΄τος 2000; Πα΄νω σε ποια βα΄ση υπολογι΄ζονται οι επιδοτη΄σεις αυτε΄ς και µπορει΄ η Επιτροπη΄ να προβει΄ η΄δη σε εκτιµη΄σεις 4. για το ποιες εφηµερι΄δες της Αυστρι΄ας θα µπορε΄σουν να τυ΄χουν επιδο΄τησης το 2000; (1) ΕΕ C 203 της 18. 7. 2000, σελ. 78. Apa·nthsh toy k. Prodi ej ono·matow thw Epitroph·w (24 Marti·oy 2000) Η αξιοπιστι΄α ενο΄ς µε΄σου µαζικη΄ς ενηµε΄ρωσης εξετα΄ζεται βα΄σει της µακρο΄χρονης και συνεχου΄ς παρακολου΄- 1. θησης του κατα΄ πο΄σον οι αναφορε΄ς του στα κοινοτικα΄ θε΄µατα ει΄ναι ορθε΄ς


title: PREGUNTA ESCRITA E-0320/00 de Dana Scallon (PPE-DE) a la Comisión. La Conferencia relativa al Protocolo sobre Bioseguridad y el procedimiento de toma de decisiones.

eurovoc_concepts:
EU law
biodiversity
biotechnology
genetic engineering
genetically modified organism
international agreement
international trade
precautionary principle
protocol to an agreement
trade restriction

text: 21. 11. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 330 E/123 (2000/C 330 E/136) PREGUNTA ESCRITA E-0319/00 de Dana Scallon (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (11 de febrero de 2000) Asunto: Contaminaci(cid:243)n medioambiental y salud Considerando la estrecha relaci(cid:243)n que existe entre la contaminaci(cid:243)n medioambiental y la salud pœblica, ¿c(cid:243)mo prevØ la Comisi(cid:243)n que se desarrolle la coordinaci(cid:243)n entre estos dos Æmbitos? ¿EstÆ la Comisi(cid:243)n de acuerdo, por ejemplo, en que la comisi(cid:243)n de medio ambiente siga manteniendo el control de la liberaci(cid:243)n de organismos genØticamente modificados? Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (28 de marzo de 2000) La relaci(cid:243)n entre la contaminaci(cid:243)n medioambiental y la salud pœblica ha sido y continœa siendo un factor muy importante tanto en la pol(cid:237)tica de medio ambiente, como en la de la salud pœblica. Los dos servicios interesados estÆn preparando propuestas para un plan de pol(cid:237)tica de medio y mÆs amplio alcance, que serÆn adoptadas por la Comisi(cid:243)n a finales de este aæo. La Direcci(cid:243)n General de Medio Ambiente estÆ preparando una propuesta para el sexto programa de medio ambiente. La Direcci(cid:243)n General de salud y protecci(cid:243)n del consumidor estÆ preparando una estrategia comunitaria en el terreno de la salud pœblica, que incluye programas de acci(cid:243)n en el campo del medio ambiente y la salud. Durante los trabajos preliminares de estos programas, ambos servicios se estÆn preocupando especialmente de que el debate y la coordinaci(cid:243)n dentro del servicio salvaguarden la estrecha relaci(cid:243)n que existe entre el medio ambiente y la salud. El marco reglamentario existente sobre organismos genØticamente modificados tienen como objetivo proteger la salud humana y el medio ambiente. Este marco se basa en la Directiva 90/220/CEE del Consejo, de 23 de abril de 1990 relativa a la liberaci(cid:243)n intencional en el medio ambiente de organismos modificados genØticamente (OMG) (1) y en la Directiva 90/219/CEE del Consejo, de 23 de abril de 1990 relativa a la utilizaci(cid:243)n confinada de microorganismos modificados genØticamente (1), tal y como fue modificada por la Directiva 98/81/CEE del Consejo, de 26 de octubre de 1998 (2). Otros aspectos de los OMG, como los alimentos nuevos, son competencia del miembro de la Comisi(cid:243)n responsable de la protecci(cid:243)n de la salud y del consumidor, con quiØn existe una colaboraci(cid:243)n estrecha y continua. La Comisi(cid:243)n sigue asegurando la correcta coordinaci(cid:243)n de estos aspectos en los servicios interesados. (1) DO L 117 de 8. 5. 1990. (2) DO L 330 de 5. 12. 1998. (2000/C 330 E/137) PREGUNTA ESCRITA E-0320/00 de Dana Scallon (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (11 de febrero de 2000) Asunto: La Conferencia relativa al Protocolo sobre Bioseguridad y el procedimiento de toma de decisiones ¿C(cid:243)mo decide la Comisi(cid:243)n la posici(cid:243)n que debe adoptar la delegaci(cid:243)n europea en foros como la Conferencia relativa al Protocolo sobre Bioseguridad en Montreal cuando la normativa comunitaria en materia de ingenier(cid:237)a genØtica (especialmente la Directiva 90/220/CEE (1) todav(cid:237)a es objeto de controversia? (1) DO L 117 de 8. 5. 1990, p. 15. C 330 E/124 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 11. 2000 Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (14 de marzo de 2000) La Comunidad consigui(cid:243) un acuerdo con todos los (133) gobiernos presentes sobre la adopci(cid:243)n del Protocolo de Cartagena relativo a la seguridad biol(cid:243)gica de 28 de enero de 2000. Esto supone un gran logro a nivel internacional que integra asuntos medioambientales, comercio y desarrollo de una manera equilibrada, con el apoyo general de todas las naciones en v(cid:237)as de desarrollo. La posici(cid:243)n negociadora de la Comunidad se bas(cid:243) en las conclusiones del Consejo de 13 de diciembre de 1999. transporte, El Protocolo trata la seguridad en el tratamiento y utilizaci(cid:243)n de los organismos vivos modificados (OVM) que puedan producir un efecto adverso en la biodiversidad y presta especial atenci(cid:243)n a los movimientos transfronterizos. El protocolo establece un procedimiento de acuerdo informativo avanzado (AIA) para las importaciones de organismos vivos modificados que se pretenden introducir en el medio ambiente, un procedimiento alternativo para los OVM destinados a convertirse en productos, como alimento, piensos y procesados; tambiØn precisa informaci(cid:243)n detallada y requisitos de documen- taci(cid:243)n. Incorpora espec(cid:237)ficamente el principio de acci(cid:243)n preventiva en la parte operativa del protocolo. El protocolo tambiØn contiene disposiciones relativas a la informaci(cid:243)n confidencial y a la compartida, capacidad de instalaci(cid:243)n y recursos financieros, prestando especial atenci(cid:243)n a la situaci(cid:243)n de los pa(cid:237)ses en v(cid:237)as de desarrollo y a aquellos que carecen de sistemas de reglamentaci(cid:243)n nacional, al igual que a recursos que hagan posible un rØgimen de responsabilidad civil. El Protocolo ofrece la posibilidad de aplicar procedimientos internos o las disposiciones m(cid:237)nimas previstas en el mismo. Esta œltima opci(cid:243)n sirve para ayudar a los pa(cid:237)ses en v(cid:237)as de desarrollo que carecen de medidas administrativas y legislativas adecuadas para la protecci(cid:243)n de la biodiversidad. Esto significa que la Comunidad continuarÆ aplicando sus propios procedimientos de acuerdo con el objetivo y las disposicio- nes del Protocolo. (2000/C 330 E/138) PREGUNTA ESCRITA E-0321/00 de Dana Scallon (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (11 de febrero de 2000) Asunto: Seguridad alimentaria Datos cient(cid:237)ficos de escaso alcance se tradujeron en problemas como los planteados por la EEB y la talidomida. Estos sucesos han afectado gravemente a la salud humana y animal y han provocado una pØrdida de confianza de los consumidores en la seguridad alimentaria. ¿Piensa la nueva autoridad aplicar el principio de cautela? ¿C(cid:243)mo se va a actuar respecto a otras instituciones como la Organizaci(cid:243)n Mundial del Comercio? El coste de los citados problemas en tØrminos de dolor humano es incalculable, por no hablar de las pØrdidas econ(cid:243)micas. ¿C(cid:243)mo piensa la Comisi(cid:243)n determinar responsabilidades y fijar las sanciones derivadas del incumplimiento de las mismas? O, por el contrario, ¿estÆ satisfecha la Comisi(cid:243)n con la directiva sobre responsabilidad de los productos que estÆ actualmente debatiØndose en el Parlamento Europeo? Respuesta del Sr. Byrne en nombre de la Comisi(cid:243)n (7 de abril de 2000) La Comisi(cid:243)n ha adoptado una Comunicaci(cid:243)n sobre el principio de cautela con el objetivo, entre otros, de definir el enfoque de la Comisi(cid:243)n a este respecto y de establecer directrices de la Comisi(cid:243)n para su aplicaci(cid:243)n, as(cid:237) como de aportar informaci(cid:243)n al debate sobre este asunto, tanto dentro de la Comunidad como a nivel internacional. La Comisi(cid:243)n considera que la aplicaci(cid:243)n del principio de cautela es una decisi(cid:243)n relacionada con la gesti(cid:243)n del riesgo. La nueva autoridad alimentaria europea tendrÆ competencias para la evaluaci(cid:243)n y la comuni- caci(cid:243)n del riesgo, pero la gesti(cid:243)n del riesgo seguirÆ siendo competencia de la Comisi(cid:243)n, el Parlamento y el Consejo, segœn el caso


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-0437/00 från Richard Howitt (PSE) till kommissionen. Rättsliga möjligheter för parlamentet att nedvärdera de politiska kontakterna med en medlemsstat eller vägra ha kontakt med den staten.

eurovoc_concepts:
Austria
European Parliament
European Union membership

text: C 303 E/192 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 (cid:129) Unga idrottsm(cid:228)n kan vara sista l(cid:228)nken i en kedja av missbruk och olagliga, straffbara handlingar som s(cid:228)llan uppt(cid:228)cks eller beivras. (cid:129) De som (cid:228)r aktiva inom idrottsv(cid:228)rlden k(cid:228)nner oftast d(cid:229)ligt till l(cid:228)kemedlens verkliga egenskaper. (cid:129) Det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att EU g(cid:229)r i spetsen i kampen mot dopning. T(cid:228)nker kommissionen mot bakgrund av ovanst(cid:229)ende och i enlighet med EG-direktiven och den europeiska lagstiftningen p(cid:229) l(cid:228)kemedelsomr(cid:229)det (cid:229)l(cid:228)gga l(cid:228)kemedelsindustrin att genom m(cid:228)rkning av nya l(cid:228)kemedels- produkter och tydliga varningstexter inuti f(cid:246)rpackningarna informera l(cid:228)karna och idrottsm(cid:228)nnen om de l(cid:228)kemedel som utg(cid:246)r dopningspreparat? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 mars 2000) Som framg(cid:229)r av kommissionens meddelande (cid:148)Gemenskapsplan f(cid:246)r st(cid:246)d till kampen mot dopning inom idrotten (1)(cid:148) anser kommissionen att (cid:246)kad information om l(cid:228)kemedel har stor betydelse n(cid:228)r det g(cid:228)ller att bek(cid:228)mpa anv(cid:228)ndningen av dopnings(cid:228)mnen inom idrotten. Enligt artikel 12 i r(cid:229)dets direktiv 92/27/EEG av den 31 mars 1992 om m(cid:228)rkning av humanl(cid:228)kemedel och om bipacksedlar (2) har kommissionen m(cid:246)jlighet att vid behov utarbeta f(cid:246)rklarande texter, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det beh(cid:246)ver varnas f(cid:246)r vissa l(cid:228)kemedelskategorier. Vidare f(cid:246)reskrivs i artikel 2 i samma direktiv att den yttre l(cid:228)kemedelsf(cid:246)rpackningen f(cid:229)r m(cid:228)rkas med symboler eller bildframst(cid:228)llningar som (cid:228)r avsedda att f(cid:246)rmedla vissa upplysningar om l(cid:228)kemedlet och som (cid:228)ven har sjukv(cid:229)rdsupplysande v(cid:228)rde, s(cid:229) l(cid:228)nge som dessa symboler eller bildframst(cid:228)llningar inte b(cid:228)r pr(cid:228)gel av reklam. Mot bakgrund av detta och i syfte att (cid:246)ka informationen om l(cid:228)kemedel som inneh(cid:229)ller aktiva (cid:228)mnen som (cid:228)r dopningsklassificerade har kommissionen satt upp detta (cid:228)rende p(cid:229) dagordningen f(cid:246)r n(cid:228)sta m(cid:246)te med l(cid:228)kemedelskommittØn, som (cid:228)ger rum den 22(cid:141)23 mars 2000. Medlemsstaterna och Europeiska l(cid:228)kemedels- myndigheten kommer att vara f(cid:246)retr(cid:228)dda p(cid:229) m(cid:246)tet. Kommissionen har utarbetat ett fr(cid:229)geformul(cid:228)r f(cid:246)r att man skall kunna inventera vad som redan inf(cid:246)rts p(cid:229) nationell niv(cid:229) i vissa medlemsstater. M(cid:229)let (cid:228)r att l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag till harmoniserade texter, som skall finnas b(cid:229)de p(cid:229) f(cid:246)rpackningsm(cid:228)rkningarna och p(cid:229) bipacksedlarna som information till patienterna, samt p(cid:229) produktresumØn som (cid:228)r till f(cid:246)r att upplysa sjukv(cid:229)rdspersonalen. (1) KOM(1999) 643 slutlig (cid:129) Meddelande fr(cid:229)n kommissionen till r(cid:229)det, europaparlamentet, ekonomiska och sociala kommittØn och regionkommittØn, 1 december 1999. (2) EGT L 113, 30. 4. 1992. (2000/C 303 E/220) SKRIFTLIG FR¯GA P-0437/00 fr(cid:229)n Richard Howitt (PSE) till kommissionen (11 februari 2000) ˜mne: R(cid:228)ttsliga m(cid:246)jligheter f(cid:246)r parlamentet att nedv(cid:228)rdera de politiska kontakterna med en medlemsstat eller v(cid:228)gra ha kontakt med den staten Med h(cid:228)nvisning till mitt (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag nr 1 till resolution B5-0101/2000 om den aktuella situationen i (cid:214)sterrike, vill jag be kommissionen svara p(cid:229) f(cid:246)ljande fr(cid:229)ga: Vilka m(cid:246)jligheter finns det f(cid:246)r Europa- parlamentet att i enlighet med F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen nedv(cid:228)rdera de politiska kontakterna eller helt v(cid:228)gra ha kontakter p(cid:229) politisk niv(cid:229) med en medlemsstat i Europeiska unionen? Kan kommissionen behandla denna fr(cid:229)ga separat och st(cid:228)lla den i relation framf(cid:246)r allt till f(cid:246)ljande: tilltr(cid:228)de till Europaparlamentets lokaler, diplomatiska och protokoll(cid:228)ra kontakter mellan talmannen och de andra ledam(cid:246)terna s(cid:229)som f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r Europaparlamentet, deltagande i f(cid:246)rlikningsf(cid:246)rfarandet, deltagande av en medlemsstats politiska f(cid:246)retr(cid:228)dare under den statens ordf(cid:246)randeskap f(cid:246)r Europeiska unionen, deltagande 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/193 av politiska f(cid:246)retr(cid:228)dare fr(cid:229)n en medlemsstat som inte (cid:228)r ordf(cid:246)rande i Europaparlamentets utfr(cid:229)gningar, utskott och delegationer, m(cid:246)jligheten f(cid:246)r parlamentets delegationer eller ledam(cid:246)ter p(cid:229) tj(cid:228)nsteresa till en medlemsstat att v(cid:228)gra sammantr(cid:228)ffa med politiska f(cid:246)retr(cid:228)dare fr(cid:229)n denna stats regering, m(cid:246)jligheten att nedv(cid:228)rdera kontakterna eller v(cid:228)gra ha kontakt n(cid:228)r det g(cid:228)ller alla andra verksamheter som bedrivs av Europaparlamentet? Svar fr(cid:229)n Romano Prodi p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (24 mars 2000) Som parlamentsledamoten kanske minns, enades det portugisiska ordf(cid:246)randeskapet med stats- och regeringscheferna i 14 medlemsstater om att vissa politiska (cid:229)tg(cid:228)rder skulle vidtas mot en (cid:246)sterrikisk regering med medlemmar fr(cid:229)n partiet FP(cid:214). (cid:214)sterrikes f(cid:246)rbundskansler underr(cid:228)ttades om detta den 31 januari 2000. Parlamentsledamoten kommer s(cid:228)kert ocks(cid:229) ih(cid:229)g att kommissionen den 1 februari 2000 gjorde ett uttalande, d(cid:228)r det sades att kommissionen kommer att forts(cid:228)tta att uppfylla sina uppgifter som v(cid:228)ktare av principer och v(cid:228)rden som angivits i f(cid:246)rdragen, n(cid:228)mligen att unionen bygger p(cid:229) principerna om frihet, demokrati och respekt f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och de grundl(cid:228)ggande friheterna samt p(cid:229) r(cid:228)ttsstats- principen (se s(cid:228)rskilt artiklarna 6 och 7 i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen). Kommissionen p(cid:229)pekade ocks(cid:229) att EU-institutionernas verksamhet f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte (cid:228)r p(cid:229)verkad och att ur arbetsh(cid:228)nseende f(cid:246)rblir relationerna till de (cid:246)sterrikiska myndigheterna desamma. Samtidigt framh(cid:246)lls att kommissionen uppm(cid:228)rksamt f(cid:246)ljer utvecklingen. Kommissionen anser att det (cid:228)r Europaparlamentets sak att fastsl(cid:229) sin egen politiska linje i denna fr(cid:229)ga. Noteras b(cid:246)r dock att parlamentet deltar i det f(cid:246)rfarande som anges i artikel 7 i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen. De institutionella f(cid:246)rfarandenas beh(cid:246)riga g(cid:229)ng skall inte p(cid:229)verkas av eventuella beslut. (2000/C 303 E/221) SKRIFTLIG FR¯GA P-0438/00 fr(cid:229)n Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) till kommissionen (11 februari 2000) ˜mne: F(cid:246)ljderna f(cid:246)r den inre marknaden av ett brittiskt f(cid:246)rbud mot p(cid:228)ls F(cid:246)renade kungariket planerar att f(cid:246)rbjuda p(cid:228)lsdjursavel i England och Wales. Enligt f(cid:246)rslaget kommer det fr(cid:229)n och med 2003 att vara f(cid:246)rbjudet att h(cid:229)lla djur endast f(cid:246)r deras p(cid:228)ls. Underhuset lade fram ett f(cid:246)rslag om f(cid:246)rbud mot p(cid:228)lsdjursavel den 25 februari 1999. F(cid:246)rslaget behandlades en andra g(cid:229)ng den 5 mars 1999. F(cid:246)rslaget lades sedan fram p(cid:229) nytt inf(cid:246)r underhuset den 22 november 1999. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande granskas f(cid:246)rslaget till ny lagstiftning av kommissionen. Enligt Elliot Morley, statssekreterare vid ministeriet f(cid:246)r jordbruk, fiske och livsmedel, anser regeringen att det (cid:228)r fel att djur slaktas f(cid:246)r sin p(cid:228)ls. Han p(cid:229)pekar att det inte (cid:228)r f(cid:246)renligt med sunda v(cid:228)rden och respekten f(cid:246)r djurens liv. Elliot Morley har uppgett att f(cid:246)rbudet mot den brittiska p(cid:228)lsn(cid:228)ringen har beslutats om av (cid:148)moraliska sk(cid:228)l(cid:148) eftersom det inte finns n(cid:229)gon moralisk motivering till att bedriva p(cid:228)lsdjursavel i F(cid:246)renade kungariket. Enligt detta syns(cid:228)tt kan det inte moraliskt ifr(cid:229)gas(cid:228)ttas att en ko d(cid:246)das f(cid:246)r sitt skinn medan man av moraliska sk(cid:228)l f(cid:246)rd(cid:246)mer att en mink d(cid:246)das p(cid:229) grund av sin p(cid:228)ls. Har kommissionen beaktat effekterna av detta planerade f(cid:246)rbud mot p(cid:228)ls, inte bara p(cid:229) den brittiska p(cid:228)lsdjursn(cid:228)ringen utan ocks(cid:229) p(cid:229) Europeiska unionens inre marknad? Skulle f(cid:246)rbudet vara f(cid:246)renligt med handelsreglerna eller kan f(cid:246)rbudet, enligt kommissionen, direkt eller indirekt utg(cid:246)ra ett verkligt eller eventuellt hinder f(cid:246)r handeln inom gemenskapen? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder kommer kommissionen att vidta om detta f(cid:246)rbud genomf(cid:246)rs? Har kommissionen beaktat det faktum att f(cid:246)rbudet mot p(cid:228)lsdjursavel i Europa endast skulle leda till att verksamheten flyttades utanf(cid:246)r Europa och utanf(cid:246)r Europeiska unionens och medlemsstaternas kontroll?


title: Regolamento (CE) n. 320/2000 della Commissione, dell'11 febbraio 2000, che fissa l'importo massimo dell'aiuto per il burro concentrato per la 219a gara particolare effettuata nell'ambito della gara permanente di cui al regolamento (CEE) n. 429/90

eurovoc_concepts:
aid system
award of contract
butter
concentrated product

formats: pdf print

text: L 37/8 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 12. 2. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 320/2000 DELLA COMMISSIONE dell'11 febbraio 2000 che fissa l'importo massimo dell'aiuto per il burro concentrato per la 219a gara particolare effet- tuata nell'ambito della gara permanente di cui al regolamento (CEE) n. 429/90 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 1255/1999 del Consiglio, del 17 maggio 1999, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore del latte e dei prodotti lattiero-caseari (1), in partico- lare l'articolo 10, (2) (3) È opportuno fissare, in ragione delle offerte ricevute, l'importo massimo dell'arrivo dell'aiuto al livello sotto indicato e di determinare in conseguenza la cauzione dei destinazione. Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per il latte e i prodotti lattiero-caseari, considerando quanto segue: (1) regolamento (CEE) n. 429/90 della A norma del Commissione, del 20 febbraio 1990, relativo alla concessione tramite gara di un aiuto per il burro concen- trato destinato al consumo diretto nella Comunità (2), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 124/ 1999 (3), gli organismi di intervento istituiscono una gara permanente per la concessione di un aiuto per il burro concentrato; a norma dell'articolo 6 del citato regolamento, alla luce delle offerte ricevute per ciascuna gara particolare, si procede alla fissazione di un importo il burro concentrato avente massimo dell'aiuto per tenore minimo di grassi pari al 96 %, ovvero si decide di non dare seguito alla gara; occorre di conseguenza stabi- lire l'importo della cauzione di destinazione. HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per la 219a gara particolare effettuata nell'ambito della gara permanente istituita dal regolamento (CEE) n. 429/90, l'im- porto massimo dell'aiuto e l'importo della cauzione della desti- nazione sono fissati come segue: — importo massimo dell'aiuto: — cauzione della destinazione: 117 EUR/100 kg, 129 EUR/100 kg. Il presente regolamento entra in vigore il 12 febbraio 2000. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, l'11 febbraio 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 48. (2) GU L 45 del 21. 2. 1990, pag. 8. (3) GU L 16 del 21. 1. 1999, pag. 19


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0320/00 van Dana Scallon (PPE-DE) aan de Commissie. Conferentie over het Protocol biologische veiligheid.

text: 21. 11. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 330 E/123 (2000/C 330 E/136) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0319/00 van Dana Scallon (PPE-DE) aan de Commissie (11 februari 2000) Betreft: Milieuvervuiling en gezondheid Hoe ziet de Commissie de co(cid:246)rdinatie tussen de aanpak van milieuvervuiling en het volksgezondheidsbe- leid, gezien de nauwe relatie die tussen deze twee bestaat? Gelooft de Commissie bijvoorbeeld dat de Commissie milieubeheer, volksgezondheid en consumentenbe- leid het vrijkomen van genetisch gemodificeerde organismen nog steeds onder controle heeft? Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (28 maart 2000) Het verband tussen milieuproblemen en volksgezondheid is en blijft een belangrijke factor bij de communautaire beleidsmaatregelen op het gebied van milieu en volksgezondheid. Elk van de twee betrokken diensten is bezig met de voorbereiding van voorstellen voor beleidsplannen die later dit jaar door de Commissie moeten worden goedgekeurd. Het Directoraat-generaal Milieu werkt aan een voorstel voor het zesde milieuactieprogramma. Het Directoraat-generaal Gezondheid en consumenten- bescherming werkt een strategie op het gebied van volksgezondheid uit, waaronder actieprogramma(cid:146)s op het gebied van (cid:132)Milieu en gezondheid(cid:148). Bij het voorbereidende werk voor deze beleidsprogramma(cid:146)s op het gebied van milieu en volksgezondheid zien beide diensten er nauwlettend op toe dat dankzij discussies tussen de diensten en samenwerking rekening wordt gehouden met het verband tussen milieu en gezondheid. Het bestaande regelgevingskader met betrekking tot genetisch gemodificeerde organismen is erop gericht de bescherming van de gezondheid van de mens en van het milieu te garanderen. Het is gebaseerd op Richtlijn 90/220/EEG van de Raad van 23 april 1990 inzake de doelbewuste introductie van genetisch in het milieu (1) en op Richtlijn 90/219/EEG van de Raad van gemodificeerde organismen (GGO(cid:146)s) 23 april 1990 inzake het ingeperkte gebruik van genetisch gemodificeerde micro-organismen (1), als gewijzigd bij Richtlijn 98/81/EEG van de Raad van 26 oktober 1998 (2). Andere aspecten van GGO(cid:146)s, zoals nieuwe voedingsmiddelen, vallen onder de verantwoordelijkheid van het Commissielid dat verantwoordelijk is voor gezondheid en consumentenbescherming, met wie er een doorlopende en nauwe samenwerking is. De Commissie blijft erop toezien dat deze aspecten tussen de betrokken diensten correct worden geco(cid:246)rdineerd. (1) PB L 117 van 8. 5. 1990. (2) PB L 330 van 5. 12. 1998. (2000/C 330 E/137) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0320/00 van Dana Scallon (PPE-DE) aan de Commissie (11 februari 2000) Betreft: Conferentie over het Protocol biologische veiligheid Hoe beslist de Commissie welk standpunt de Europese delegatie moet innemen in fora als de Conferentie over het Protocol biologische veiligheid in Montreal, terwijl over de Europese wetgeving inzake genetische manipulatie (met name richtlijn 90/220/EEG (1) nog steeds een controverse gaande is? (1) PB L 117 van 8. 5. 1990, blz. 15. C 330 E/124 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 21. 11. 2000 Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (14 maart 2000) De Gemeenschap heeft op 28 januari 2000 met de 133 vertegenwoordigde regeringen overeenstemming is een belangrijke internationale bereikt over het Protocol van Cartagena inzake bioveiligheid. Dat doorbraak omdat in het Protocol, met de volledige steun van de ontwikkelingslanden, op evenwichtige wijze overwegingen op het gebied van milieu, handel en ontwikkeling in aanmerking zijn genomen. De onderhandelingspositie van de Gemeenschap was gebaseerd op de conclusies van de Raad van 13 december 1999. Het Protocol betreft de veilige overdracht, de veilige hantering en het veilige gebruik van gemodificeerde levende organismen (LGO(cid:146)s) die nadelige gevolgen kunnen hebben voor de biodiversiteit en legt daarbij specifiek de nadruk op grensoverschrijdende activiteiten. Het bepaalt een procedure inzake voorafgaande ge(cid:239)nformeerde toestemming voor de invoer van LGO(cid:146)s die in het milieu ge(cid:239)ntroduceerd worden, alterna- tieve procedures voor LGO(cid:146)s die bestemd zijn voor verwerking tot voedsel en voeders (LGO-producten) en gedetailleerde vereisten ten aanzien van informatie en documentatie. In het praktijkgerichte gedeelte verwijst het Protocol uitdrukkelijk naar het voorzorgsbeginsel. Het bevat tevens bepalingen over vertrou- welijke informatie, het uitwisselen van informatie, het ontwikkelen van knowhow en financiºle middelen, waarbij bijzondere aandacht wordt besteed aan de situatie van de ontwikkelingslanden en de landen die geen reglementering op dit gebied hebben, alsmede een bepaling die een toekomstige aansprakelijkheids- regeling mogelijk maakt. Het Protocol laat de keuze tussen nationale procedures of de in het Protocol vastgestelde minimummaat- regelen. Deze laatste mogelijkheid is bedoeld als hulpmiddel voor de ontwikkelingslanden die geen passende wettelijke en bestuursrechtelijke maatregelen hebben voor de bescherming van hun biodiversiteit. Dit betekent dat de Gemeenschap haar eigen procedures, die overeenstemmen met het doel en de bepalingen van het Protocol, zal blijven toepassen. (2000/C 330 E/138) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0321/00 van Dana Scallon (PPE-DE) aan de Commissie (11 februari 2000) Betreft: Voedselveiligheid Problemen als BSE en de softenon-baby(cid:146)s konden zich voordoen omdat onvoldoende wetenschappelijk onderzoek was verricht. De gevolgen waren dat de gezondheid van mensen en dieren werd aangetast en dat het vertrouwen van de consument in de veiligheid van het voedsel een knauw heeft gekregen. Zal het nieuwe bureau voor de voedselveiligheid het voorzorgsbeginsel hanteren, en welke relaties zal het onderhouden met andere instellingen, bijv. de WTO? De financiºle kosten van dergelijke problemen zijn niet te becijferen, om nog maar te zwijgen van het aangericht menselijk leed. Hoe wil de Commissie vaststellen wie de verantwoordelijkheid draagt, en welke sancties zal zij opleggen aan degenen die zich niet van hun verantwoordelijkheid hebben gekweten? Of stelt de Commissie zich tevreden met de richtlijn inzake productaansprakelijkheid die momenteel in overleg met het Europees Parlement wordt opgesteld? Antwoord van de heer Byrne namens de Commissie (7 april 2000) De Commissie heeft een mededeling over het voorzorgsbeginsel gepubliceerd. Met de mededeling beoogt de Commissie, onder andere, het eigen standpunt ten aanzien van het voorzorgsbeginsel uiteen te zetten en richtsnoeren voor de toepassing ervan vast te stellen. Daarnaast is de mededeling bedoelt als input voor het debat over dit onderwerp, zowel binnen de Gemeenschap als op internationaal vlak. De Commissie is van mening dat het toepassen van het voorzorgsbeginsel een besluit is dat samenhangt met risicobeheer. De nieuwe Europese voedselautoriteit gaat zich met risicobeoordeling en risicomelding bezighouden, terwijl risicobeheer een bevoegdheid blijft van de Commissie, respectievelijk het Europees Parlement en de Raad


title: Iniciativa del Reino de Dinamarca con vistas a la adopción de una Decisión marco del Consejo para combatir los delitos graves contra el medio ambiente

eurovoc_concepts:
Denmark
administrative sanction
degradation of the environment
environmental offence
offence

text: C 39/4 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 11. 2. 2000 (Actos jur(cid:237)dicos preparatorios en aplicaci(cid:243)n del t(cid:237)tulo VI del Tratado de la Uni(cid:243)n Europea) II CONSEJO Iniciativa del Reino de Dinamarca con vistas a la adopci(cid:243)n de una Decisi(cid:243)n marco del Consejo para combatir los delitos graves contra el medio ambiente (2000/C 39/05) EL CONSEJO DE LA UNI(cid:211)N EUROPEA, Visto el Tratado de la Uni(cid:243)n Europea y, en particular, su art(cid:237)culo 3 y la letra b) del apartado 2 de su art(cid:237)culo 34, b) formas de almacenamiento, eliminaci(cid:243)n o vertido de resi- duos o sustancias similares que supongan un deterioro sus- tancial o un peligro manifiesto de deterioro sustancial del medio ambiente. Vista la iniciativa del Reino de Dinamarca, Visto el dictamen del Parlamento Europeo, Considerando lo siguiente: (1) El Consejo estÆ preocupado por la creciente importancia de los delitos contra el medio ambiente y por sus frecuentes efectos transfronterizos. (2) Los delitos graves contra el medio ambiente representan una amenaza para Øste y requieren por ello una respuesta firme. (3) Los delitos graves contra el medio ambiente son un pro- blema comœn de todos los Estados miembros, que deben por ello tomar medidas concertadas para proteger el medio ambiente a travØs del Derecho penal. (4) Los delitos graves contra el medio ambiente han de com- batirse mediante investigaciones y procedimientos judiciales eficaces en los Estados miembros y mediante una coopera- ti(cid:243)n eficaz a nivel policial, penal y administrativo entre Østos. (5) Los intercambios de informaci(cid:243)n entre Estados miembros sobre los delitos graves contra el medio ambiente deben intensificarse. (6) El 9 de septiembre de 1998 el Consejo de Europa adopt(cid:243) un Convenio sobre la protecci(cid:243)n del medio ambiente a travØs del Derecho penal (denominado en lo sucesivo «el Convenio de 1998»), HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISI(cid:211)N MARCO: Art(cid:237)culo 1 1. En la presente Decisi(cid:243)n marco se entenderÆ por «delito grave contra el medio ambiente» todo acto u omisi(cid:243)n en el que concurran circunstancias agravantes contrarias a la legislaci(cid:243)n nacional sobre protecci(cid:243)n del medio ambiente, y que se tra- duzca en: Se entenderÆ que concurren «circunstancias agravantes», 2. en particular, cuando: a) el acto u omisi(cid:243)n no pueda considerarse parte del ejercicio cotidiano normal de una actividad por lo demÆs l(cid:237)cita; b) el delito sea de una magnitud considerable; o c) el delito haya generado ganancias econ(cid:243)micas o se haya cometido con Ænimo de lucro. Para determinar si el delito es de una magnitud considerable se concederÆ una importancia especial a los factores siguientes, entre otros: a) el que la conducta de que se trate sea sistemÆtica o persis- tente y demuestre un incumplimiento deliberado de normas elementales de protecci(cid:243)n el medio ambiente; b) el que el delito se haya cometido con pemeditaci(cid:243)n; c) el que se haya intentado ocultar la contaminaci(cid:243)n o el almacenamiento, agravando con ello el daæo o el peligro, al no haberse tomado o haberse tomado muy tarde medidas de descontaminaci(cid:243)n o de prevenci(cid:243)n. Art(cid:237)culo 2 Los Estados miembros adoptarÆn medidas para garantizar 1. que: a) los delitos graves contra el medio ambiente estØn castigados en el Derecho penal con sanciones eficaces, proporcionadas y disuasorias y puedan dar lugar a extradici(cid:243)n; b) las personas jur(cid:237)dicas puedan ser consideradas responsables, de conformidad con el Derecho penal nacional, de los de- litos graves contra el medio ambiente. a) contaminaci(cid:243)n atmosfØrica, del agua, del suelo o del sub- suelo que suponga un deterioro sustancial o un peligro manifiesto de deterioro sustancial del medio ambiente; 2. que: Los Estados miembros adoptarÆn medidas para garantizar 11. 2. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 39/5 a) pueda procederse, de conformidad con la legislaci(cid:243)n nacio- nal, al embargo preventivo y decomiso de equipos y bene- ficios (o activos de valor equivalente) en relaci(cid:243)n con delitos graves contra el medio ambiente; b) los delitos graves contra el medio ambiente se contemplen en las disposiciones nacionales encaminadas a dar cumpli- miento al Convenio del Consejo de Europa relativo al blan- queo, seguimiento, embargo y decomiso de los productos del delito, de 8 de noviembre de 1990; c) toda persona condenada por un delito grave contra el medio ambiente pueda ser castigada con pena de prohibici(cid:243)n o inhabilitaci(cid:243)n para ejercer actividades que requieran autori- zaci(cid:243)n o aprobaci(cid:243)n oficial si los hechos probados demues- tran que existe un riesgo claro de que la situaci(cid:243)n o activi- dad se preste a abusos; d) toda persona condenada por un delito grave contra el medio ambiente pueda ser castigada, si concurren circunstancias especiales que lo hagan necesario, con pena de inhabilita- ci(cid:243)n para otra actividad o para crear, gestionar o ser admi- nistrador de una sociedad de responsabilidad limitada, com- paæ(cid:237)a o asociaci(cid:243)n que requiera aprobaci(cid:243)n oficial especial o un fondo, en las condiciones contempladas en la letra c); y e) los delitos graves contra el medio ambiente sean objeto de normas efectivas de indemnizaci(cid:243)n por daæos y de normas sobre rehabilitaci(cid:243)n del medio ambiente con arreglo a la legislaci(cid:243)n nacional. Art(cid:237)culo 3 Cada Estado miembro tomarÆ las medidas necesarias para ga- rantizar que, ademÆs de la aplicaci(cid:243)n normal de medidas coer- citivas como el seguimiento y el embargo preventivo, las au- toridades policiales y judiciales dispongan de atribuciones y mØtodos de investigaci(cid:243)n que les permitan investigar y perse- guir eficazmente los delitos graves contra el medio ambiente, respetando las garant(cid:237)as jur(cid:237)dicas pertinentes. Art(cid:237)culo 4 1. Cada Estado miembro garantizarÆ que sus autoridades tengan jurisdicci(cid:243)n sobre los delitos graves contra el medio ambiente cometidos: a) total o parcialmente en su territorio, incluso en los buques que estØn registrados en Øl; b) por personas f(cid:237)sicas nacionales del Estado miembro o que tengan residencia permanente en Øl; c) por personas jur(cid:237)dicas cuya sede estØ en su territorio. 2. Si el delito penal se ha cometido en el territorio de otro Estado miembro, la jurisdicci(cid:243)n de las autoridades nacionales podrÆ estar supeditada, en los casos contemplados en las letras b) y c) del apartado 1 del presente art(cid:237)culo, a la condici(cid:243)n de que los hechos de que se trate estØn tipificados tambiØn como delito penal en la legislaci(cid:243)n aplicable en el otro Estado. 3. Cada Estado miembro garantizarÆ que sus autoridades tengan jurisdicci(cid:243)n sobre los delitos graves contra el medio ambiente que afecten a su territorio o cometidos con la inten- ci(cid:243)n de que afecten a su territorio. Art(cid:237)culo 5 Cada Estado miembro tomarÆ las medidas necesarias para ga- rantizar la adecuada coordinaci(cid:243)n de las actividades que reali- cen las autoridades nacionales competentes para combatir los delitos graves contra el medio ambiente. En funci(cid:243)n de la es- tructura administrativa y del ordenamiento jur(cid:237)dico del Estado miembro de que se trate, podrÆ participar en esa coordinaci(cid:243)n nacional, regional o local, por ejemplo, ministerios, la fiscal(cid:237)a, la polic(cid:237)a y las autoridades responsables del medio ambiente. Art(cid:237)culo 6 1. Los Estados miembros cooperarÆn en toda la medida de lo posible en la investigaci(cid:243)n y persecuci(cid:243)n de los delitos gra- ves contra el medio ambiente. 2. Los Estados miembros que hayan formulado reservas o declaraciones con arreglo al art(cid:237)culo 5 del Convenio europeo de asistencia judicial en materia penal, de 20 de abril de 1959, estudiarÆn si tales reservas o declaraciones dificultan el estable- cimiento de una cooperaci(cid:243)n efectiva con los demÆs Estados miembros para combatir los delitos graves contra el medio ambiente y, en caso afirmativo, limitarÆn el alcance de las reservas o declaraciones en relaci(cid:243)n con los demÆs Estados miembros. 3. Los Estados miembros garantizarÆn, de conformidad con los Acuerdos, Convenios y demÆs instrumentos vigentes, una tramitaci(cid:243)n rÆpida de las comisiones rogatorias relativas a de- litos graves contra el medio ambiente y mantendrÆn informado al Estado requirente de la evoluci(cid:243)n del asunto de que se trate y de todo problema que pueda plantear la tramitaci(cid:243)n de la comisi(cid:243)n rogatoria. 4. Cuando corresponda, los Estados miembros tomarÆn las medidas necesarias para que las autoridades locales competen- tes puedan cursar y recibir directamente comisiones rogatorias. Art(cid:237)culo 7 1. Los Estados miembros se prestarÆn mutuamente la mayor asistencia posible, de conformidad con la legislaci(cid:243)n nacional y con los convenios y acuerdos internacionales pertinentes, en lo que respecta al intercambio de informaci(cid:243)n sobre delitos graves contra el medio ambiente, incluida la informaci(cid:243)n que tenga carÆcter administrativo o sea competencia de las autoridades administrativas. C 39/6 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 11. 2. 2000 Cada Estado miembro, de conformidad con la legislaci(cid:243)n 2. nacional, remitirÆ motu proprio informaci(cid:243)n concreta sobre de- litos graves contra el medio ambiente a otro Estado miembro si considera que procede facilitar dicha informaci(cid:243)n para que se inicie o se lleve a cabo una investigaci(cid:243)n o proceso penal en el Estado destinatario. 3. Cuando un Estado miembro necesite informaci(cid:243)n para tomar medidas de descontaminaci(cid:243)n o de prevenci(cid:243)n, o bien para obtener pruebas o realizar detenciones en relaci(cid:243)n con delitos graves contra el medio ambiente, los Estados miembros que tengan informaci(cid:243)n pertinente sobre tales delitos se la remitirÆn inmediatamente, sin dilaciones injustificadas. Dicha informaci(cid:243)n podrÆ transmitirse, segœn las circunstancias del caso, a travØs de los puntos nacionales de contacto designados con arreglo al art(cid:237)culo 9. Art(cid:237)culo 8 1. Cada Estado miembro garantizarÆ que puedan trans- mitirse a los demÆs Estados miembros los procedimientos pe- nales a que den lugar los delitos graves el medio ambiente, de conformidad con el Convenio europeo sobre transmisi(cid:243)n de procedimientos en materia penal, de 15 de mayo de 1972. Cada Estado miembro garantizarÆ que puedan ejecutarse 2. las sanciones penales de conformidad con los principios esta- blecidos en el Convenio Europeo sobre la validez internacional de las sentencias penales, de 28 de mayo de 1970. Art(cid:237)culo 9 1. Cada Estado miembro designarÆ uno o varios puntos de contacto para la recogida y el intercambio con los demÆs Es- tados miembros de informaci(cid:243)n sobre delitos graves contra el medio ambiente. Cuando el punto de contacto de un Estado miembro no pueda responder directamente a una solicitud o ejecutar una petici(cid:243)n de un Estado miembro, estarÆ facultado para remitir la solicitud o petici(cid:243)n a la autoridad correspondiente de su pa(cid:237)s. Al menos uno de los puntos de contacto de cada Estado miembro deberÆ estar disponible las veinticuatro horas del d(cid:237)a. 2. La Secretar(cid:237)a General del Consejo prepararÆ una lista de los puntos de contacto de cada Estado miembro y la mantendrÆ actualizada. Dicha lista se distribuirÆ a todos los Estados miem- bros. Este cometido se asignarÆ a Europol en caso de que, para alcanzar los objetivos fijados en el apartado 1 del art(cid:237)culo 2 del Convenio Europol, se decidiera incluir en el mandato de la Oficina los delitos contra el medio ambiente. La labor contemplada en el apartado 1 se asignarÆ a 2. Europol en caso de que, para alcanzar los objetivos fijados en el apartado 1 del art(cid:237)culo 2 del Convenio Europol, se atri- buya competencia a Europol. Art(cid:237)culo 11 Los Estados miembros remitirÆn al depositario del regis- 1. tro su contribuci(cid:243)n a dicho registro. El depositario del registro compilarÆ el registro basÆndose 2. en la aportaci(cid:243)n de los Estados miembros. 3. El depositario se ocuparÆ de que todos los cambios o complementos del registro basados en informaci(cid:243)n adicional facilitada por los Estados miembros se incluyan debidamente en Øl y se notifiquen a los Estados miembros. Art(cid:237)culo 12 Cada Estado miembro contribuirÆ a la formaci(cid:243)n del re- 1. gistro con informaci(cid:243)n sobre los conocimientos tØcnicos, com- petencias o aptitudes especiales que haya adquirido en relaci(cid:243)n con la lucha contra los delitos graves contra el medio ambiente y que, a su juicio, deba estar a disposici(cid:243)n de todos los demÆs Estados miembros. 2. La contribuci(cid:243)n aportada por los Estados miembros de- berÆ ofrecer, como m(cid:237)nimo, una descripci(cid:243)n suficientemente detallada de los distintos tipos de conocimientos tØcnicos, com- petencias o aptitudes especiales, de modo que los organismos competentes de los demÆs Estados miembros puedan determi- nar si esa informaci(cid:243)n es pertinente a efectos de la realizaci(cid:243)n de sus operaciones para combatir los delitos graves contra el medio ambiente. La informaci(cid:243)n comunicada por los Estados miembros especificarÆ asimismo de quØ forma puede accederse con rapidez a la fuente de conocimientos tØcnicos de que se trate. 3. SerÆ competencia de los Estados miembros el velar por que la informaci(cid:243)n comunicada se actualice cuando correspon- da. 4. Los Estados miembros podrÆn pedir en cualquier mo- mento que se incluyan nuevos datos en el registro o que se supriman datos anteriormente comunicados. 5. El registro no podrÆ incluir mÆs datos personales que los nombres y direcciones o nœmeros de telØfono necesarios para que el sistema funcione. Art(cid:237)culo 10 La Secretar(cid:237)a General del Consejo, denominada en lo su- 1. cesivo «el depositario del registro», se encargarÆ de la prepara- ci(cid:243)n, custodia y difusi(cid:243)n de un registro de competencias y conocimientos especializados para combatir los delitos graves contra el medio ambiente, denominada en lo sucesivo «el regis- tro». 1. Cada Estado miembro tendrÆ un ejemplar del registro o posibilidad de acceder a Øl. Cuando los organismos competen- tes de un Estado miembro deseen hacer uso de los conocimien- tos tØcnicos, competencias o aptitudes especiales recogidos en el registro, deberÆn ponerse en contacto directamente con el Estado miembro que haya facilitado la informaci(cid:243)n correspon- diente. Art(cid:237)culo 13 11. 2. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 39/7 Los Estados miembros interesados convendrÆn directa- 2. mente entre s(cid:237) las condiciones en que podrÆ hacerse uso de los conocimientos tØcnicos, competencias o aptitudes especiales recogidos en el registro; no podrÆ entenderse en ningœn caso que la inclusi(cid:243)n de un dato en el registro da automÆticamente derecho a utilizarlo. Art(cid:237)culo 14 Cada Estado miembro velarÆ, de conformidad con la legislaci(cid:243)n nacional, por tomar cuanto antes, y a mÆs tardar el 1 de enero de 2000, todas las medidas necesarias para proceder a la firma del Convenio de 1998. GarantizarÆ que, a mÆs tardar el 1 de enero de 2001, el Parlamento nacional tenga ante s(cid:237) propuestas de ratificaci(cid:243)n del Convenio de 1998. Al ratificar dicho Con- venio, los Estados miembros procurarÆn en la medida de lo posible no formular ninguna reserva al respecto. Art(cid:237)culo 15 1. Los Estados miembros adoptarÆn las medidas necesarias para dar cumplimiento a lo establecido en la presente Decisi(cid:243)n marco a mÆs tardar a finales del aæo 2000. Los Estados miembros transmitirÆn a la Secretar(cid:237)a General 2. del Consejo el texto de las disposiciones de transposici(cid:243)n al derecho nacional de las obligaciones que impone la presente Decisi(cid:243)n marco. El Consejo evaluarÆ antes del 30 de junio de 2001, sobre la base de la informaci(cid:243)n recogida por la Secretar(cid:237)a General del Consejo, si los Estados miembros han dado cum- plimiento a lo dispuesto en la presente Decisi(cid:243)n marco. Art(cid:237)culo 16 La presente Decisi(cid:243)n marco entrarÆ marco entrarÆ en vigor el d(cid:237)a de su publicaci(cid:243)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Hecho en. Por el Consejo El Presidente