title: Komission uudistaminen - Valkoinen kirja - Osa I

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISOJEN KOMISSIO Bryssel 5. 4. 2000 KOM(2000) 200 lopullinen OSAI KOMISSION UUDISTAMINEN Valkoinen kirja - Osa I (komission esittama) SISALL YSLUETTELO KOMISSION UUDISTAMINEN KOMISSION JASENTEN LAATIMA JOHDANTO. 3 I HAAS'fEISIIN VASTAAMINEN ···································································································5 \ II PAL VELUA KOR. OST AV A HALLINTOKULTTUURI. 7 Ill PAINOPISTEIDEN MAARITTELY, VOIMAVAROJEN KOHDENTAMINEN JA TEHOKAS KAYIT0. 9 111. 1 Toimintojohtaminen: valine politiikan painopisteiden toteuttamiseen. 9 Ill. 2 Toimintojen eriyttamispolitiikan kehittdminen. 10 Ill. 3 Suoritusperusteiset tydtavat. 12 IV HENKILORESURSSIEN KEHITT AMINEN. 12 IV 1 Johtaminen. 13 IV2 Urakehitys. _. 13 IV 3 Muu kuin pysyva henkildstd. 17 IV 4 Tydympdristd ja tasa-arvo. 17 IV 5 Kurinpito. 18 IV 6 llmianto. 19 IV 7 Henkildstdsddntdjen avoimuus. 19 IV 8 Mui ta seikkoja. 20 V SISAINENTARKASTUS, TALOUSHALLINTOJA VARAINHOIDONVALVONTA. 20 V 1 Tulojen ja menojen hyvahyjien seka linjaesimiesten vastuun mddrittely. 21 V2 Taloushallinnon, varainhoidon valvonnanja sisaisen tarkastuksen uudistaminen. 22 V3 Yhteisdn taloudellisten etujen suojaaminen. 24 VI UUDISTUKSEN TOTEUTTAMINEN JA VARMISTAMINEN. 25 VII PAATELMAT. 27 LIITTEET LIITE 1: UUDISTUKSEN AV AINKOHDAT LIITE 2: LAUSUNTOKIERROS LIITE 3: SANASTO KAAVIO I: T ALOUSHALLINNON, V ARAINHOIDON VAL VONNAN JA SISAISEN T ARKASTUKSEN UUSI ORGANISAA TIO LIITE 4: TOIMINTASUUNNITELMAN AIKATAULU TOIMINTASUUNNITELMA (ERILLINEN ASIAKIRJA) 2 KOMISSJON JA°SENTEN LAATIMA JOHDANTO tarvitsee vahvan komission. Komission Vahva Eurooppa laatimat, hallitustcnvaliselle konferenssille osoitetut ehdotukset ja komission viisivuotistavoitteet perustuvat tahan ajatukseen. Tama nakemys edellyttaa lisaksi, etta komission on uudistettava organisaationsa ja saatava kayttoonsa tarvittavat resurssit voidakseen hoitaa perustamissopimusten mukaiset tehtavansa. Globalisaation ja tulevan laajentumisen asettamien haasteiden vuoksi hallintoa on parannettava kaikilla tasoilla, myos EU:n tasolla. Euroopan kaikkien poliittisten elinten, myos komission, on vastattava tahan haasteeseen. Uudistus on taman vuoksi valttamaton edellytys tulevaisuuden Euroopasta muodostamamme vision toteuttamiselle. Taman vuoksi komission jasenet ovat seka kollegiaalisena toimielimena etta yksittaisina komissaareina sitoutuneet tassa valkoisessa kirjassa esitettyyn uudtstusohjelmaan. Komissio ei kuitenkaan ole uudistushankkeessaan yksin, silla komission henkilokunta, joka ansaitsee ja aikaisemmista tunnustuksen saavutuksistaan, on selkeasti ilmaissut halunsa yhteistyohon todellisten tulosten saavuttamiseksi. Eurooppa-neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat antaneet selkean tukensa komission hallinnonuudistukselle. sitoutumisestaan Eurooppa-aatteeseen seka nykyisista Haluamme, etta komissiolla on erinomainen hallinto, jatkossakin hoitaa mahdollisimman tehokkaasti perustamissopimusten mukaiset tehtavansa. Unionin kansalaiset ansaitsevat ja komission henkilosto haluaa taata vahintaankin taman. Edella mainitun tavoitteen saavuttamiseksi vanhoista jarjestelmista on sailytettava parhaat osat, jotka on yhdistettava uusiin, tulevaisuuden haasteita varten luotuihin jarjestelmiin. Maailma muuttuu nopeasti. Komission on taman vuoksi oltava riippumaton, tilintekovelvollinen, tehokas seka avoin organisaatio, joka noudattaa toiminnassaan ehdotonta vastuullisuutta. jotta se voi Tassa valkoisessa kirjassa tavoitteiden saavuttamiseksi. Varsinainen tyo alkaa 11yt, kun ohjelman sisaltamia ajatuksia tyostetaan ja toteutetaan. ohjelma naiden kunnianhimoinen esitetaan Yhteisojen perustajat olivat aikansa tarkeimpia uudistajia. Nailla uudistajilla ja komissiolla on yhteiset tavoitteet ja yhta paljon paattavaisyytta. Taman vuoksi haluamme heidan perintons~i mukaisesti uudistaa komissiota, jonka he perustivat palvelemaan Euroopan kansalaisia. 3 ~~-Romano PRODI Christopher PATTEN Pascal LAMY _d f'l U ~ (,~ ~ "L,,c. David BYRNE Michel BARNIE ,--------;~. ________ ,. ____ - --- -· ""> '- ~ ------------ Erkki LIIKANEN <1f7:;:_ Philippe BUSQUIN V i v i an e / 2~~ •. ~ fl P r ic~SCHR Pedro SOLBES Antonio VITORINO / - :·~x_~y~ Poul NIELSON --h C// ,_y. ,,,-:;--- -:r_·_· -~. L--- Annfa' DIAMAN OPOULOU 4 I HAASTEIS/JN VASTAAMINEN Komission tehtiivdt Rooman sopimuksessa komissiolle annettiin enty1sasema ja -tehtavia juuti perustetussa Euroopan yhteisossa. Komissio perustettiin riippumattomaksi elimcksi, jonka tehtavtina oli toimia yhteison yleisen edun mukaisesti, valvoa perustamissopimusten noudattamista etenkin kayttamalla oikeuttaan tehda lainsaadantoaloitteita, valvoa, etta jasenvaltiot noudattavat yhteison taytantoon kauppasopimuksia lainsaadantoa, yhteisopolitiikkaa seka varmistaa, ettei yhteisossa esiinny kilpailun vililtistymiil. yhteison mm1ssa, neuvotella panna joka laajenee edelleen joiden seurauksena jasenvaltion unioni, Taman jalkeen on tapahtunut monia muutoksia. Kuuden jasenvaltion yhteisosta on tullut tulevaisuudcssa. Komissio on viidentoista kaynnistanyt muutokset, ja myohemmin poliittiseksi unioniksi. Komission saavutukset ovat merkittavi~i, ja ne ovat tarjonneet hyvin ·tarpeellista ohjausta siirryttaessa kohti sellaista Euroopan intcgraatiokehitysta, talousalan joka palvelee unionin etua ja sen kansalaisten pyrkimyksia. Kahden rnrkean saavutuksen eli yhtenaismarkkinoiden ja yhteisen rahan lisaksi se on luonut perustan yhtenaisellc Euroopalle, joka rakentuu kansalaisten ja alueiden yhteisvastuulle. Samaan aikaan neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat antaneet komissiolle monia uusia johtotehtavia. Euroopan unionin jasenvaltioiden yhteiskunnalliset ja taloudelliset olot ovat lisaksi muuttuneet merkittavasti. tulliliitto kehittyi ensin taloudelliseksi Yksi asia on kuitenkin sailynyt ennallaan. Vahva, riippumaton ja tehokas komissio on valttamaton edellytys Euroopan unionin ja sen kansainvaliselle asemallc. tehtilvien hoiU. i 71inen vaatii rakenteiden ja ja~jestelmien Perustamissopimusten mukaisten merkittavaa parantamista. Vuosikymmenien aikari. ~, omaksutut tyotavat ja kaytanteet sekil komissiolle kertyneet velvollisuudet tehokkaasti. Hallinnonuudistus auttaa komissiota hoitamaan sille toimielimena kuuluvan tehtaviln Euroopan yhdentymisen edistajana, ja se on siksi Euroopan unionille criWiin tarkeil poliittinen hanke. estavat nyt kornissiota toiminnalle t01m1masta Prodin komissio on tehnyt strategis~11 p~iatoksen, jonka mukaisesti se keskittyy entista enemman perustehtaviin, joihin kuuluvat mm. politiikan suunnittelu, politiikkaa koskevien aloitteiden taytantoonpano. Dima Hihestymistapa edellymrn uusi~n tekerninen seka yhteisooikeuden yhteistyomuotojen auttaa todennakoisesti kornissiota saavuttamaan seuraavat vuosiksi 2000-2005 asetetut poliittiset avaintavoitteet: luomista Euroopan kaikkien hallintotasojen kcskcn, ja se • Kannustetaan uusien eurooppalaisten hallintotapojen kehittamiseen antamalla kansalaisten vaikuttaa enernman siihen, miten Eurooppaa johdetaan, jq kehittUrnalla Euroopan toimielirnia avoimemmiksi ja toimivammiksi. Tilman tavoitteen saavuttamiseksi komissio hyvaksyy hallintoa koskevan valkoisen kirjan lahiaikoina. • Luodaan vakaa ja laajentunut Eurooppa, jolla on entista tarkeampi kansainvillinen asema. • Luodaan uusi taloutta ja yhteiskuntaa koskeva suunnitelma, jolla taloutta uudistetaan tyollisyytta ja kestavaa digitaaliaikaan siirtymista varten siten, etta samalla edistetaan kehitysta. • Parannetaan elamanlaatua tarjoamalla tehokkaita ratkaisuja kysymyksiin, jotka ovat osa kansalaisten arkipai villi. Nykyaan kuitenkin lahes puolet ~-omission henkilostosta hoitaa paatoimisesti toimenpanotehtavia ja vastaa etenkin ohjelmien ja hankkeiden hallinnoinnista seka hankkeiden valittomasta valvonnasta. Rajalliset resurssit eivat tassa tilanteessa ole tehokkaassa bytossa. Lisaksi nain vahennetaan niitil resursseja, joita komissio voi kayttaa perustamissopimusten mukaisten tehtaviensa hoitamiseen ja Prodin komission viisivuotissuunnitelman painopisteisiin. 5 lisaarvoa Euroopan Komissio on taman vuoksi jokin aika sitten aloittanut toimiensa ja resurssiensa yleisarvioinnin. Tarkoituksena on toiminnan keskittaminen tarkeimpiin poliittisiin tavoitteisiin. Komissio yksiloi taman vuoksi toimia, jotka voidaan Jakkauttaa, koska ne eivat o]e ensisijaisia eivatka tuota resursseja on aikaisempaa huomattavasti riittavasti suuremmassa maarin jaettava uudelleen komission yksikoiden sisalla ja niiden kesken. Tassa yhteydessa komissio yksiloi toimia, joita ulkopuoliset elimet voisivat, tarvittaessa komission valvonnassa, toteuttaa tarkoituksenmukaisemmin ja tehokkaammin. Naiden toimenpiteiden ansiosta kornissio voi keskittya entista paremmin tarkeimpiin tehtaviinsa. Nykyisten toimiensa perusteellisen arvioinnin komissio saa paatokseen syyskuuhun 2000 mennessa. tasolla. Lisaksi Komissio voi talloin arvioida tarkkaan, vastaavatko sen kaytettavissa olevat resurssit sille annettuja tehtavia. Jos kay ilmi ettei nain ole, komissiolle on osoitettava Iisaresursseja. Jos naita lisaresursseja ei saada, komission on keskeytettava joidenkin tehtavien hoitaminen, ja kaikkien toimielinten on suhtauduttava tarjolla oleviin vaihtoehtoihin vakava3ti. Komissio ilmoittaa taman arvioinnin tulokset neuvostolle ja Euroopan parlamentille syyskuussa 2000 ja tekee tarvittavat ehdotukset. Tassa yhteydessli on selvaa, etta voidakseen toimia tehokkaasti komissio tarvitsee. lisaksi mahdollisimmat hyvat rakenteet ja jarjestelmat resurssiensa hyodyntamiseksi. Tassa valkoisessa ki~jassa esitetilan sen vuoksi ohjelma tyotapojen, ohjelmatyon sekli henkilosto- ja taloushallinnon perusteelliseksi tarkistamiseksi. On selvaa, etta komission ensisijaiset poliittiset tavoitteet eivat millaan tavoin vapauta sita vastuusta kayttaa julkisia varoja ehdottoman tehokkaalla ja moitteettomalla tavalla. Komissio voi tayttaa taman vaatimuksen varainhoidon uudistetun valvontajarjestelman avulla. Vuoden 1999 tapahtumat, joihin kuuluu myos kaikkien komission jasenten eroaminen tehtavistaan, osoittivat selvasti, etta uuttajarjestelmaa tarvitaan. Uudistuksen toteuttaminen Prodin komissio kaynnisti heti toimikautensa alkaessa uudistusohjelman valmistelun. Apua laatimasta kahdesta valmistelutyohon se sai raportista ja raportista seka useista Decode-hankkeesta, jotka olivat tarkeita lahtokohtia parhaillaan kaynnissa olevalle uudistukselle. Myos SEM 2000 - ja MAP 2000 -ohjelmista on saatu arvokasta kokemusta. Nykyinen uudistusohjelma on kuitenkin huomattavasti laajempi ja kunnianhimoisempi kuin aikaisemmat uudistushankkeet. riippumattomien asiantuntijoiden komitean sisaisista etenkin Williamsonin selvityksista, Komissio julkaisi talta pohjalta 18. tammikuuta asiakirjan komission sisalla ja muiden Euroopan toimielinten kanssa kaytavaa, uudistusstrategiaa koskevaa perusteellista keskustelua varten. Komission henkiloston, seka yksittaisten tyontekijoiden etta tyontekijoita edustavien elinten, osallistuminen keskusteluun on ollut ennennakemattoman vilkasta. Se on osoittanut, etta henkilosto on hyvin kiinnostunut asiasta, ja vastausten valtaosasta on lisaksi kaynyt ilmi henkiloston selkea sitoutuminen tiudistukseen. Saadut vastaukset ovat olleet erittain rakentavia, ja ehdotettuun lahestymistapaan on niiden perusteella tehty merkittavia muutoksia (katso liite 2). Tammikuun 19. paivana riippumattomien asiantuntijoiden komitean laatimasta toisesta raportista annetussa Euroopan parlamentin paatoslauselmassa kannatetaan voimakkaasti komission tarjonnut keskusteluasiakirjassa annettua tarkeaa uudistukselle paatelmansa myos neuvosto hyvaksyi 14. helmikuuta komission ehdottamaa lahestymistapaa koskevat paatelmat, joissa lahestymistapaan suhtaudutaan erittilin myonteisesti. ehdotettua joten paatoslauselma on tukea. Helsingissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston lahestymistapaa, Taman kattavan kuulemisprosessin perusteella komissio ehdottaa strategiaa, joka koostuu kolmesta taman asiakirjan rakenteessa: liittyv~ista aihekokonaisuudesta, jotka heijastuvat toisiinsa 6 • Poliittisten asettamisessa painopisteiden noudatettavicn toimintatapojen uudistaminen. Uusilla politiikkaan keskittyvil1a paatoksentekomenettelyilla varmistetaan, etta komissiolla on kaytettavissaan toimien toteultamiseen tarvittavat herikilo-, ja tietotekniikkaresurssit seka taloudelliset resurssit. Tulostcn arviointi otetaan hallinto- tavanomaiseksi osaksi johtamista. jakamisessa resurssien ja • Henkilostopolitiikan tarkeat muutokset, J0tssa korostetaan tuloksia, taydennyskoulutusta, laatujohtamista seka rekrytoinnin ja urakehitysmahdollisuuksien parantamista. Muutoksissa painotetaan myos tyoympariston ja tasa-arvon seka henkilostohallinnon ja henkiloston arvioinnin kehittamista, ja muutosten ansiosta tapaukset, joissa tycjsuoritus on epatyydyttava, voidaan kasitella asianmukaisella ja oikeudenmukaisella tavalla. 1 • Taloushallinnon perusteellinen uudistus, jonka ansiosta kukin yksikko voi luoda omia tarpeitaan vastaavan tehokkaan sisaisen valvontajarjestelman. Yksikot voi vat ntiitil jatjcstclmia perustaessaan pyytaa apua komission erityisyksikoilta. Uudistus pcrustuu kunkin toimijan vastuiden tarkkaan maarittelyyn seka uuden sisaisen tarkastuksen osaston stiannollisesti tekemiin laatua ja luotettavuutta. jotka koskevat kunkin sisaisen valvontajatjestelman tarkastuksiin, Uudistuksen tueksi on laadittu toimintasuunnitelma, joka sisaltyy valkoisen kirjan toiseen osa'1n. Ohjelma kestaa vuoden 2002 jalkipuoliskolle asti, ja joulukuussa 2002 julkaistaan perusteellinen katsaus, joka toimitetaan muille toimielimille. Komissiolle toimitetaan Iisaksi s~ilinnollise~;ti seurantaraportteja kasitelH:Lin keston 'otcuttamisen lisaksi naiden toimenpiteiden toimintasuunnitelman mukaisten toimenpiteiden laadullisia vaikutuksia, joita mitataan henkilostolta s·tadun palautteen avulla. ajan. N aissil raporteissa ohjelman koko Jotkin uudistuksen vaikutuksista ntikyvat jo lahitulevaisuudessa, toiset puolestaan tulevat selvlbt, toimenpiteet edellyttavat Euroopan nakyviin vasta ·pidemman ajan kuluttua, silla parlamentin ja neuvoston hyvaksymia lainsaadantomuutoksia. Tata vaativaa aikataulua voidaan siksi noudattaa vain, jos kaikki yh!:::i~,on toimielimet osallistuvat hankkeeseen rnysipainoisesti. Uudistushankkeen onnistumista tarvitaan kaikissa toimielimissa, ja uudistuksen mukanaan tuomat hyodyt ovat kaikkien toimielintcn yhteisen edun mukaisia: csimerkiksi ulkoiscn avun hallinnoinnin parantuminen uudistuksen ansiosta vahvistaa Euroopan unionin kansainvalistU asemaa. tietyt Uudistus vaatii teknisia muutoksia, ja n~iiden muutosten kuvaamiseen tarvitaan erikoistc1meja cli ammattiterminologiaa. Tama ei kuitenkaan saisi hamtirtaa sirn seikkaa, ettil kyseessa ovat perusteellisia muutoksia koskevat ehdotukset, joiden toteuttamiscen komissio on varauksetta sitoutunut. Valkoisen kirjan liitteena on luettelo tarkeimmisUi tennc1srn ja lyhenteista (liite 3). ff PALVELUA KOROSTAVA HALLINTOKULTTUURJ Uudistuksella parannetaan komission mahdollisuuksia hoitaa perustamissopimusten mukaisia tehtaviaan ja nain palvella Euroopan unionia. Uudistus perustuu hyvUn hallintotavan mukaisesti seuraaviin perusperiaatteisiin: riippumattomuus, vastuu, tilintekovelvollisuus, tehokkuus ja avoimuus. Naissa periaatteissa tai komission pyrkimyksissa niiden noudattamiseen ei ole mi@in uutta. Uudistuksen peruslahtokohtina ne tarjoavat kuitenkin nyt selkean perustan palvelua korostavalle hallintokulttuuri Ile. Riippumattomuus Euroopan yhdentymiskehityksen onnistumisen alkuper~iisenti ja olcnnaisena takeena on sc, etni EU:n taytantoonpanoclimena toimiva komissio on ylikansallinen elin, joka ei ole riippuvainen kansallisista, eri aloja edustavista tai rnuista tahoista. Tama on tarkcin cdellytys siIJe, etta se pystyy ajamaan Euroopan unionin etuja. Komissaarien ja yksitWisten virkamiesten osalta rnma merkitsee sita, etteivat he pyyda tai ota ohjeita milUian hallitukselta tai muulta taholta. 7 Vastaavasti jasenvaltiot eivat saisi pyrkia vaikuttamaan komission jaseniin tai henkilokuntaan naiden hoitaessa tehtaviaan. Vastuu Vastuuperiaatetta sovelletaan kaikilla tasoilla alkaen komissaarien muodostamasta kollegiosta, kun se maarittelee, mita komissio tekee ja miten. Poliittinen vastuu on yksittaisilla komissaareilla ja komissaarien muodostamalla kollegiolla, kun jokapaivaisesta johtamisesta on paaosastoilla. Yksikoiden ja yksittaisten tyontekijoiden tehtavien selkeampi maarittely selkeyttaa myos vastuunjakoa. Kunkin komission virkamiehen olisi tiedettava tarkkaan omat vastuualueensa. taas vastuu toiminnan Tili nte kove lvollisuus liittyy hyvin Tilintekovelvollisuus laheisesti vastuun ottamiseen. Komissio on aina tilintekovelvollinen toiminnastaan. Tama nakyy monin tavoin: komissio esimerkiksi laatii toiminnastaan kertomuksia neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Tilintekovelvollisuuden vaikutukset ulottuvat kuitenkin tata pidemmalle: komission kaytettavissa olevien resurssien hyva hallinta edellyttaa sen varmistamista, etta resurssit kaytetaan tehokkaasti ja tuloksekkaasti. Tilintekovelvollisuutta sovelletaan myos komission sisalla, mika edellyttaa yhteistyota henkiloston ja osastojen keskuudessa ja taman yhteistyon parantamista. Tehokkuus toimielimet joutuvat ratkaisemaan, miten rajallisin resurssein v01ta1s11n Kaikki yhteison saavuttaa parhaat mahdolliset tulokset. Jotta naihin tuloksiin paastaisiin, on parannettava menettelytapoja, joita komissio noudattaa sisaisessa toiminnassaan seka muiden toimielinten, jasenvaltioiden ja kansalaisten kanssa tehtavas~a yhteistyossa. Yksinkertaistaminen on tarkeaa, ja nam myos koska yksinkertaistetut menettelyt ovat helpommin ymmarrettavissa todennakoisesti paremmin toimivia. Tehokkuutta voidaan Iisata myos hajauttamisella, joka yhdistettyna selkeaan vastuunjakoon kannustaa virkamiehia aloitteellisuuteen. Avoimuus Hallinnon avoimuus on erittain tarkea osoitus kyseisen hallinnon luottamuksesta palveluksessaan olevia tyontekijoita kohtaan seka niita kohtaan, joille se on vastuussa toiminnastaan. Avoimuus komission sisaisessa hallinnossa on ehdoton edellytys sille, etta avoimuutta voidaan perustamissopimuksen mukaisesti Iisata myos suhteessa komission ulkopuolisiin tahoihin. Sisaisella avoimuudella tasoilla ja myonteista suhtautumista uusiin ajatuksiin seka kritiikkiin; ulkoisella avoimuudella puolestaan tarkoitetaan sita, etta organisaatio on kaikilta osin avoin julkiselle tarkastelulle. tehokasta viestintaa kaikilla tarkoitetaan **** Vaikka koko uudistusprosessilla tuetaan palvelua korostavan hallintokulttuurin luomista, voidaan erottaa tiettyja taman tavoitteen kannalta erityisen tarkeita toimia. Komission ja Euroopan parlamentin suhteita koskevilla toimintasaannoilla esimerkiksi lisataan tehokkuutta helpottamalla naiden kahden toimielimen yhteistyota. Uusilla maarayksilla, joilla parannetaan yleison mahdollisuuksia tutustua yhteison toimielinten asiakirjoihin, puolestaan lisataan Amsterdamin · sopimuksen maaraysten mukaisesti avoimuutta. Lisaksi on tarkeaa varmistaa, etta komissio suorittaa eraantyneet maksut hyvan toimintatavan mukaisesti ajallaan. Tiissii luvussa ehdotettuja toimenpiteitii kiisitelliiiin yksityiskolitaisesti valkoisen kirjan II osassa olevan toimintasuunnitelman II luvussa (toimet 1-11). 8 III TEHOKAS KAYTTO PAINOPISTEIDEN MM. RITTELY, VOIMAVAROJEN KOHDENTAMINEN JA tarvitaan entista Komissiossa ja voimavarojen kohdentamiseen. Rajalliset henkiloresurssit on nyt jaettu Iii an monenlaisiin toimiin ja tehtaviin, mika vahentaa tehokkuutta ja toiminnan uskottavuutta. Komission on kohdistettava toimintansa jalleen ydintehtaviinsa ja poliittisiin tavoitteisiinsa. tehokkaampaa menetelmaa painopisteiden mililrittelyyn Voimavaroja on yleensa kasitelty painopisteista irrallaan kahdesta syysta. Ensiksikin komission omat toimintaa koskevat paatokset on yleensa tehty erillaan voimavaroja koskevista paatoksista. Toiseksi neuvosto ja parlamentti ovat antaneet komissiolle uusia tehtavia myontamatta kuitenkaan lisaresursseja. Lisaksi nykyisessa hallintokulttuurissa valvonta korostuu tavoitteiden kustannuksella. Ongelmaa hankaloittaa viela se, etta tavoiteltavia tuloksia ja vastuita ei aina ole maaritelty riittavan selkeasti. Kuten. edella on tuotu esiin, komissio pyrkii ratkaisemaan nilitil menneiltil ajoilta periytyneita ongelmia tekemalla kokonaisarvion painopisteistil, toiminnoista ja voimavaroista syyskuuhun 2000 mennessa. Tama on kuitenkin vasta alkua. Kysymyksia on pohdittava jatkuvasti ja tinkimatta tuloksiin ja tehokkuuteen pyrkien. Avaintoimia on kolme: • Maaritellaan toiminnan painopisteet sekil ehdottomasti vliltettavai toimet komission kaikilla tasoilla. Jos halutaan ottaa mukaan uusia painopisteita, on entiset arvioitava huolellisesti uudelleen. • Pyritaan tasapainottamaan toimintojen sisainen ja ulkoinen johtaminen entista paremmin. • Otetaan kayttoon entista parempia tyomenetelmia. III. I Toimintojohtaminen: valine politiikan painopisteiden toteuttamiseen Komission toimintaa on johdettava niin, ettil tahdiltililn tuloksiin politiikan painopistealueilla. Naita ovat ydintoiminnot ja uudet politiikan painopisteet, ja niitil mailriteltilessil on otettava huomioon myos perustamissopimuksessa ja kansainvalisissil sopimuksissa asetetut velvoitteet. Jotta tahan paastaisiin, komissiossa otetaan kayttoon toimintojohtamisjarjestelma. Sen avulla pyritaan organisaation kaikilla tasoilla tekemaan politiikan painopisteita ja niihin myonnettyja resursseja koskevat paatokset samanaikaisesti. Nain voidaan kohdentaa voimavaroja politiikan painopistealueille ja toisaalta politiikan painopisteita koskevat paatokset voidaan tehda taysin tietoisena niihin vaadittavista resursseista. ja hallintoresurssien seka Talia tavoin lisataan tehokkuutta, silla painopisteita, politiikan tavoitteita ja toimia koskevat tietoteknisten ja paatokset voidaan sovittaa yhteen henkilo- taloudellisten resurssien kohdentamista koskevien paatosten kanssa. Myos vastuun- ja tehtavanjako selkiytyvat, ja esimiehet saavat enemman liikkumavaraa hyvilksytyn talousarvion kaytossa. Lisaksi esimiehet kaikilla tasoilla voivat entista paremmin hyodyntaa tietoja, jotka nykyaan ovat hajallaan ja hyvin erilaisissa muodoissa. Yksittaisten osastojen raportointi asianomaiselle komissaareille ja kollegiolle kuten myos kollegion raportointi Euroopan parlamentille voidaan nain suorittaa entista sujuvammin. Tama puolestaan lisaa huomattavasti komission toiminnan avoimuutta. Komission tavoitteena on, etta toimintojohtaminen (ABM) on kaytossil koko komissiossa heinakuuhun 2002 mennessa. Tama edellyttaa monia hallinnollisia muutoksia, mukaan luettuna tietoteknisen tukijarjestelman kehittaminen (IRMS), joita esitellaan taman valkoisen kirjan II osassa (toimintasuunnitelman III luvussa). C) Jarjestelman avaintekija on komission toiminnan suunnittelun ja voimavarojen kayton perustuminen entista selvemmin yhteison politiikkaan. Tata tarkoitusta varten paasihteeristoon perustetaan heinakuussa 2000 strategisesta suunnittelusta ja ohjelmoinnista vastaava elin, jonka tehtavana on avustaa kollegiota politiikan painopisteita ja voimavarojen kohdentamista koskevassa paatoksenteossa seka lisata suoritusjohtamista koko komissiossa. Uuden toimintaprosessin lahtokohtana ovat selkeat poliittiset suuntaviivat, jotka strategisesta suunnittelusta ja ohjelmoinnista vastaava elin julkistaa komission puheenjohtajan valtuuttamana kollegion kayman suuntaviivoja koskevan keskustelun jalkeen. Komission yksikkojen annettua oman palautteensa kollegio laatii vuotuisen strategiaohjelman, jossa maaritellaan politiikan tavoitteet, menettelytavat ja niitil vastaavat henkilo- ja taloudelliset resurssit koko komissiolle toimialoittain (siis karkeasti ottaen kullekin komission toimialalle). Strategiaohjelma on komission tarkein valine maariteltaessa toiminnan painopisteita ja myos. ehdottomasti valtettavia toimia. Strategiaohjelmasta keskustellaan neuvoston ja parlamentin kanssa, ja se on liikkeelle panevana voimana laadittaessa talousarviota seka alustavaa talousarvioesitysta, jossa se esitetaan yksityiskohtaisemmin. Strategiaohjelma toimii perustana laadittaessa tyoohjelmaa komissiolle ja sen yksikoille, joiden vastuulla on · politiikan painopisteiden toteuttaminen kaytannossa ja niiden siirtaminen yksittaisten virkamiesten tyoohjelmiin. Nain komission politiikan painopisteet vaikuttavat suoranaisesti jokaisen virkamiehen tehtaviin. Komission on luonnollisesti pystyttava sopeuttamaan painopisteitililn joustavasti vuoden miuaan odottamattomien tapahtumien niin vaatiessa. Siksi ohjelmaa on pystyttilvil tarkistamaan lyhyella varoitusajalla. Myos seurantaa ja arviointia parannetaan, jotta toiminnan tehokkuutta ja kustannuksia voidaan arvioida asianmukaisesti. Nain saadaan tarkeaa prosesseja koskevaa palautetta ja voidaan maarittaa toimet, joita on syyta valttaa. Raportointia tulee myos kehittila. Kunkin pailosaston laatimassa vuosikertomuksessa toiminnasta saatuja seurantatuloksia ja arvioidaan tarjotun palvelun laatua. Muita raportointivaatimuksia on arvioitava uudelleen ja mahdollisuuksien mukaan yksinkertaistettava. tarkastellaan sen Jarjestelma ulotetaan myos EU:n ulkopuolella ulkopuolelle suuntautuvan tuen hallinnointi voidaan hajauttaa tehokkaasti. toimiviin komission edustustoihin, jotta toimielinten vastuualueet. Komissio on Strategiaohjelma, talousarvio ja tyoohjelma antavat yhdessa kaikille yhteison toimielimille selkeampaa tietoa yhteison politiikan kokonaiskustannuksista. Silti on tarkeaa maaritella selvasti tilintekovelvollinen Euroopan parlamentille. eri Parlamentti ei voi kuitenkaan toimia tilssa perustamissopimuksissa asctetussa roolissa, jos se alkaa tehda paatoksia komission operatiivista toimintaa ja johtamista koskevissa kysymyksissa. Kaventamalla komission esimiesten toimintavapautta tilllaisct pililtoksct lisilksi hcikentilisivilt vakavasti komission kykya toimia tuloksellisesti. Nain ollen hallinnollisista ja tehokkuussyista budjettivallan kayttajan osallistumista mikrotason johtamiseen tulee valttaa. Taman valttamiseksi tulee tehda toimielinten valinen sopimus. Ill 2 Toimintojen eriyttamispolitiikan kehittaminen Prodin komissio on tehnyt poliittisen paatoksen toimintojen eriyttamisesta, mika tarkoittaa sita, etta komissio siirtaa kaikki tai osan tehtavistaan tai toiminnoistaan muiden tehtavaksi. Tama on yksi tapa panna taytantoon komission uudelleenkeskittamisstrategiaa sen keskeisissa tehtavissa ja politiikkojen painopistealueissa. Oikean tasapainon loytilminen sisaisten ja ulkoisten voimavarojen valilla on erityisen tarkeaa jlirjestelmilssli, jossa resurssien jakamista koskevat paatokset sisaltyvat painopistealueiden mililrittelyyn ja ohjelmointiin. JO Komissiolla on ollut ulkoisia voimavaroja kilytossililn jo kauan, joko toimintaohjclmicn teknisena apuna tai ulkopuolelta ostettuina palveluina. Selkeilil toimintojen criyttilmispolitiikkaa, soveltamisperusteita tai oikeudcllisia sililnnt>ksia ci kuitcnkaan olc ollut olcmassa. Nyt on aika kehittilil tilllainen eriytUimispolitiikka. Vuonna 1999 julkaistu opas tckniscn avun loimistoillc oli ensimmainen askel, mutta eriyttamiseen tarvitaan selkeil strategia, kuten Euroopan parlamentti on ilmaissut. Vaikka komissio 1uonnollisesti tarvitsee riittavan maaran omaa henkilokuntaa, u)kopuolisia voimavaroja tarvitaan myos jatkuvasti. KomissioIJa ei ole riittavilsti omia voimavaroja eraita uusia ja/tai tilapaisia tehtavia varten. Saatujen kokemusten perusteella nayttaa yha enemman silta, etta monet toimet hoidetaan paremmin kohderyhman lahella kuin keskitetysti Brysselista. Jokaisessa jotka erikoistuneet yhtiot hoitavat tehokkaammin kuin organisaatio itse. suuressa organisaatiossa on tehtavia, Toimintojen eriyttamispolitiikka pitaa sisallaan tehtilvien delegoimisen yhteison elimille, hajauttamisen kansallisille viranomaisille ja palvelujen ostamisen yksityiselta sektorilta. Kehittamalla eriyttilmispolitiikkaa komissio pyrkii saamaan jilrjcstystli jo olemassa olevaan eriyttamiseen luotcttavampia menctclmiil rahoitusohjelmien ha1linnointiin. tchokkaampia kehittamallil erityisesti ja turvauduttava Toimintojen, eriyttilmiseen olisi Ja tai kustannustehokkuudeltaan parempi vaihtoehto saada kulloinkin tavaroita. Eriyttamista ei pida miBoinkaan kilyllilil puutteelliscsti mililriteltyjen tehtilvien toteuttamiseen eika se saa koskaan tapahtua tilintekovelvollisuuden kustannuksella. Komission toteuttaa perustamissopimuksen 274 artiklan mukaista poliittista vastuutaan on voitava talousarvion taytantoonpanemiseksi. sc toimivampi tarvittavia palveluita vain, jos on Perusperiaatteena on oltava se, etta saantely- tai neuvottelutoimintoja ja varojen myontamista koskevia toimia, joihin sisaltyy harkintavallan k~yttoa, voidaan antaa vain julkishallinnolle. lisaksi kieltaydyttava ottamasta hoitaakseen tehtavia, joista se ei katso Komission olisi selviavansa hyvaksyttavissa olevalla riskimarginaalilla, riippumatta siita, hoidetaanko tehtliva komissiossa vai sen ulkopuolella. eriyttlimispolitiikkaan kuuluu komission hcnkilokunnan johtaman Kehittei-lla olevaan uudentyyppisen tilytantoonpanoclimcn testaamincn. Erityislil huomiota kiinnitctiltin yhtcisUn ulkopuolelle myonnettilviln tuen alaan, joka kallaa nykyisclHiiln kaksi kolmasosaa kaikista komission kayttamista ulkopuolisista tekniscn avun toimistoista ja tuhansia yksitUiistcn asiantuntijoiden kanssa tchtyjil sopimuksia. Tarvitaan kiirccllisHi ratkaisuja, joidcn avulla komissiolla on valmiina kaytettilvissililn tarvittavaa asiantuntcmusta hankkciden totcuttamiseksi ajallaan ja tehokkaasti siten, etta samalla varmistetaan EU:n politiikalta edellytettava nakyvyys ja johdonmukaisuus. Ulkopuolisen tuen hallinnoinnin erilanil vaihtoehtona olisi tutkittava toimistotyyppista rakennetta tai rakenteita. Tilman ja muiden vaihtoehtojen on liityttava yha kasvavaan keskittamisen vahentamiseen ja hajauttamiseen, jota suunnitellaan osana ulkopuolisen tuen tehokkaampaa toimittamista. Toimintojen eriyttamisen tarve vaihtelee yksikoittain niiden tehtavien mukaan, joten kaikille sopivan yhden vaihtoehdon etsiminen· ei ole soveltuvaa. Johdonmukaisuutta on kuitenkin voitava parantaa, jotta samanlaisia tapauksia varten voidaan kayttila samanlaisia valineita. Komissio ei aio ta. ta politiikkaa suunnitellessaan laajentaa toimintojensa eriyttamista yleisesti eika valttaa sisaisia voimavaroja koskevan kysymyksen kilsittelyli. Toimintojen eriyttilmiseen ryhdytililn vain, jos se on sinlillililn pcrustcltua, cikil sitli pidctli kcskcistcn tchtUvicn hoitamisccn tarvittavan henkiloston puuttccn korvikkccna. Ulkoistcn voimavarojcn asianmukaiscn kiiyWn edellytyksena on se, etta valvontaan tai johtamisccn on olcmassa riitlilvlisti sisilisiil voimavaroja. l I Ill. 3 Suoritusperusteiset tydtavat Lausuntokierros on osoittanut, etta yleisesti ottaen henkilosto on samaa · mielta komission tyoskentelytapojen yksinkertaistamis- ja uudenaikaistamistarpeesta. Hyvat hallintotavat ovat jo. kaytossa monissa paaosastoissa. Ne on otettava kayttoon koko komissiossa. Yksikoiden itsenaisilla toimilla on kuitenkin rajansa, koska saattaa olla tarpeen kasitella jotkut kyseessa olevista aiheista tai menettelyista koko komission tai useiden komission toimintojen tasolla. tyotapoja Tallaisia menetelmia· kehitettaessa on lisaksi tarpeen tutkia, miten voidaan parantaa muiden toimielinten kanssa, esimerkiksi harkinnan kayttamineh komiteamenettelyn osalta. Kyseisen tutkimuksen tulokset otetaan huomioon komission ehdotuksissa. tehnyt monia hyodyllisia ehdotuksia ja -menetelmien Henkilosto on kehittamiseksi. Tallaisten ehdotusten esittamiseen ja niiden seurantaan tarvitaan jarjestelma. Tallaisia mekanismeja on jo olemassa joissakin paaosastoissa, j'l niita paaosastoja, joissa sellaisia ei viela ole, kannustetaan ottamaan niita kayttoon. Paasihteeristo yhdistaa paaosastojen jarjestelmat verkoksi, joka muodostaa yhteisen ideapankin. Kukin esitetty idea arvioidaan, ja sen Jotkut ehdotukset koskevat vain jotain tiettya esittaneelle virkamiehelle annetaan palautetta. paaosastoa, mutta monia muita voidaan Tallaisen ideapankin avulla komissio voi jatkuvasti parantaa ja kehittaa tyotapojaan. todennakoisesti soveltaa tyojarjestelyiden laajemmin. Aluksi tarvitaan kuitenkin jarjestelmallisempaa lahestymistapaa. Paasihteeristoon nimitetaan sen vuoksi toinen apulaispaasihteeri, jonka erityistehtavana on tyomenetelmien parantaminen ja niiden kayton lisaaminen koko komissiossa. Naiden kysymysten ratkaisemiseksi laaditaan komission omia Ja toimintasuunnitelma taman vuoden loppuun mennessa. Siina kaytetalin ulkopuolisia asiantuntijoita. Painopistealueisiin kuuluvat komission jasenten kollegion vastuunjakoa koskevat uudet silannot, joita koskeva ensimmainen raportti olisi laadittava kiireellisesti, palitoksenteon ja hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistaminen pliatoimipaikalla ja komission toimistoissa ympliri maailmaa, yksikoiden vtilisen koordinoinnin parantaminen, parempien Ja mukautumiskykyiset hallinnolliset rakenteet, uuden teknologian parempi hyodyntaminen ja jo laatujohtamistekniikoiden kayttoonotto. joissakin komission yksikoissa kaytossa olevien Erityisesti tietojarjestelmien kehittyminen, kuten asiakirjojen elektroninen hallinnointi, merkitsee sita, etta meidan pitaisi voida edeta kohti paperitonta komissiota. arkistointimenetelmien kehittaminen komissiossa, joustavat koko Tiissii luvussa ehdotetut toimenpiteet kiisitelliiiin yksityiskohtaisesti valkoisen kirjan II osassa olevan toimi11tasuun11itelma11 III luvussa (toimet 12-20). IV HENKILORESURSSIEN KEHITTA°MINEN Komissiossa tyoskentelevat ihmiset ovat komission tarkein voimavara. Naiden ihmisten kyvyt ja sitoutuminen tehtaviinsa ovat olleet avainasemassa komission saavutusten kannalta. Yhtenainen henkiloresurssien hallinto, joka sallii tyontekijoiden hyodyntaa kaikkia voimavarojaan, on elintarkea komission tehokkaan toiminnan kannalta. Kun Euroopan yhteison toimielimilla on riippumaton~ pysyva ja laadukas virkamieskunta, ne voivat taytHHi tehtavansa Euroopan unionissa mahdollisimman tehokkaasti. Tamlin tavoitteen saavuttamiseksi henkiloresurssien hallintoa on nykyaikaistettava palvelukseen ottamisesta aina elakkeelle siirt~imiseen siten, etta siita on hyotytl kaikkien palkkaluokkien virkamiehille. Kuluvan vuoden aikana julkaistaan keskusteluasiakirjoja, jotka sisaltavat yksityiskohtaisia ehdotuksia palvelukseenottopolitiikan, johtamispolitiikan, urajarjestelman jne. uudistuksista. Jokaisessa keskusteluasiakirjassa esitetaan toimintaperiaatteet, jotka perustuvat jasenvaltioiden hallinnoissa ja muissa kansainvalisissa organisaatioissa noudatettujen parhaiden kaytantojen lainsaildannostil, jolla analyysiin. Keskusteluasiakirjoihin on malira sisallyttail luonnokset 12 tai taytantoon to1mmtaperiaatteet pannaan tehtavia muutoksia. Naiden keskusteluasiaki1jojen pohjalta taytantoonpanolainsaadantoon henkilostolle tassa valkoisessa kirjassa esitettyjti hallinnonuudistuksen yleisperiaatteita ja niiden taytantoonpanoa seka olla naissa toimissa mukana. tarjotaan mahdollisuus kommentoida joko henkilostosaantoihin joka kilsittaa ja Henkilostopolitiikan uudistusta selostetaan perusteellisesti seuraavissa jaksoissa. Lisatietoja annetaan toimintasuunnitelmassa. Monet ehdotetuista muutoksista voidaan toteuttaa voimassa olevien henkilostosaantojen perusteella soveltamalla paremmin nykyisia saantoja ja panemalla ne paremmin taytantoon. Joillakin alueilla henkilostosaantojen muuttaminen on kuitenkin valttamatonta. Muutoksen onnistuminen edellyttaa kaikilla alueilla henkiloston osallistumista. IV 1 Johtaminen Johtajien asema on keskeinen komissiossa kuten muissakin organistiatioissa. Heidan tehtavansa on kahtalainen: heilla on oltava erityisesti tyotehtaviin liittyvaa tietoa ja kokemusta ja Iistiksi heidan on pystyttava yleisesti motivoimaan ja johtamaan alaisiaan. Hallinnonuudistuksella on maara myotavaikuttaa tehokkaampaan johtamiseen siten, etta otetaan kayttoon selkeammat tarkea tehtava komission saannot ja maaritellaan vastuualueet tasmallisemmin. Erityisen tulevat olemaan hallinnonuudistuksessa on keskijohdon virkamiehilla. Yksikonpaallikot hajautettujen uudistustoimien liikkeellepaneva voima, silla heidan tehtavantian on huolehtia ryhmatyon toteuttamisesta ja tyon organisoinnin jatkuvasta parantamisesta. Lisaksi tarvitaan erityistoimia johtamistaitojen parantamiseksi ja ·yhteisen johtamiskulttuurin luomiseksi koko komissiossa. · Nain ollen komissio tulee painottamaan entista encmman johtamistaitoja johtajanimityksissa, jotka tehdaan koeajaksi. Lisaksi sovelletaan penaatetta, jonka mukaan nimitys voidaan tai peruuttaa: vapaaehtoisesti luopuu tehtavast:i, hanet siirrettaisiin pois johtotehtavista, ja han pysyisi edelleen samassa palkkaluokassa. jos johtotehtavaan nimitetty henkilo ei osoita vaadittuja johtamiskykyja Kayttoon otetaan johtamiskoulutusohjelma, joka on tarkoitettu kaikille johtajille ja jossa otetaan huomioon mm. lahetystojen paallikoiden koulutuksen erityistarpeet. Tyydyttava~i osallistumista tallaiseen koulutukseen edellytetaan jokaiselta, jolla on johtamisvastuuta. Kaikentasoistcn johtajien, myos paajohtajien ja johtajien, toimintaa arvioidaan jarjestelmallisesti. IV 2 Urakehitys Palvelukseen ottaminen Nykyisen, avoimiin kilpailuihin perustuvan palvelukseenottopolitiiLni ansiosta komissiolla on erittain pateva ja luotettava henkilosto. Avoimia kilpailuja aiotaan jatkossakin ktiytUia seb yleishenkiloston etta erikoistuneiden tyontekijoiden palvelukseenotossa. Komission toimicn paremman ohjelmoinnin ja siihen liittyvien patevyysprofiilien maarittelyn myota on mahdollisrn suunnitella henkiloresurssitarve etukateen entista paremmin niin henkilbston taitojen kuin maarankin osalta. ja henkiloston antamat kommentit osoittavat, etta avoimien kilpailujen Kokemukset organisaatiota ja niissa kaytettyja kokeita on parannettava siten, etta varmistetaan komission henkilostotarpeiden tayttaminen ja otetaan huomioon valintatekniikoissa ja tietotekniikassa tapahtunut edistys. Erityisesti huomiota tullaan kiinnittamilan kilpailujen eri osien jarjestelyjcn parantamiseen. Palvelukseenoton lopullisen hallinnan tilytyy kuitenkin olla komissiolla. Lisaksi on tasapaino varmistettava henkilostosaantojen (erityisesti niiden 27 artiklan) mukaisesti. Kuitenkaan kilpailujen jai:jestaminen kansallisuuden tai kansallisuuskiintioiden perusteella tai yleinen siirtyminen maantieteellisen henkiloston komission jakauman 13 kielikohtaisiin kilpailuihin ei ole asianrnukaista. Uusien valintakokeiden kehittamisessa on maara ottaa kaikilta osin huomioon EU:n monikulttuurinen tasa arvokysymykset maantieteellisen tasavertaisia mahdollisuuksia tasapainoa koskevien edellytysten maarittelemiseksi. luonne seka sukupuolten ja jakauman Palvelukseenotto muihin Euroopan unionin ikaan kilpailujen pcrusteella. Tarkoitus on ensisijaisesti tarkastella muiden toimielinten kanssa mahdollisuuksia luoda toimielinten yhteinen palvelukseenottoelin. tapahtuu niin toimielimiin Uraneuvonta ja liikkuvuus Palvelukseen ottarnisen jalkeen komission on hyodynnettava uusien tyontekijoiden ta1t0Ja tavalla ja autettava heita kehittamaan voirnavarojaan komission parhaalla mahdollisella kansainvalisessa lapi perusteellisen perehdytysohjelman kahdentoista kuukauden mittaisen koeajan kuluessa. Koeajan jalkeen suoritettava tiukka arviointi kuvastaa sita, etta vakituisen virkamiehen asemaan paaseminen merkitsee tarkeita oikeuksia. tyoyrnparistossa. Kaikki uudet virkarniehet kayvat Komissio perustaa yhteisen uraneuvontaelimen, jonka tehtavana on levittaa tietoa parhaista toimintatavoista paajohtajille seka opastaa ja avustaa virkamiehia urakehitysasioissa. Kuhunkin paaosastoon perustetaan sarnanlainen neuvontaelin, jotta virkarniehet saisivat taman verkoston avulla mahdollisirnman hyvaa opastusta koko tyouransa ajan. toimialaa koskevat Liikkuvuutta edistetaan poistamalla esteita, joita ovat aiheuttaneet esimerkiksi nykyinen liikkuvuussaannc. H ylennysjarjestelrna. Erityisesti ulkomaanedustuksen pidetaan voimassa ja niita parannetaan tarvittaessa. Liikkuvuuden ehtoja ja edellytyksia, joita sovelletaan Euroopan yhteison toimielimissa ja niiden seka jasenvaltioiden hallintoelimien ja mahdollisesti rnuiden julkisen ja yksityisen sektorin elimien valilHi, on maara tarkastella henkilovaihdon helpottamista silmallapitaen. Yleensa ottaen liikkuvuus aiotaan katsoa ansioksi henkiloston arvioinnissa ja johtajanirnityksissa, koska joidenkin henkiloiden liikkuvuus on vahilista ja halutaan kannustaa liikkuvuuteen. Liikkuvuuden mahdollisesti Iisaantyessa jatkuvuudesta huolehditaan erityisesti parantamalla organisointia tehtavien siirtyessa tyontekijalta toiselle. tyontekijoita toiminnan Koulutus Komission henkiloston koulutusbudjetti on suhteellisesti paljon pienempi kuin jasenvaltioiden valtionhallinnoissa keskimaarin. Se vastaa kahden paivan koulutusta tyontekijaa kohti vuodessa. Tahan lukuun kuuluu yleisluonteinen ja kielikoulutus seka tietotekniikkakoulutus. Koulutus vaatii paitsi varoja myos aikaa, mika merkitsee, etta koulutukseen osallistuminen on katsottava osaksi yksikkojen toimintaa. Koulutus on otettava huomioon tyotehtavissa. Komissioon on jossa koulutusta pidetaan olennaisena eika valinnaisena, kehitettava oppimiskulttuuri, ylimaaraisena tyontekijoita on kannustettava kehittamtrn. n henkilokohtaisia voimavarojaan ja heille on annettava siihen mahdollisuus. Taman toteuttaminen edellyttaa varojen lisaamista koulutusbudjettiin asteittain ja myos enemrnan henki lokuntaa. toirnintana. Kaikkiin ura-alueisiin kuuluvia (kuten Tavoitteena on jatkuva koulutus koko tyouran aikana. Tietyissa uran vaiheissa voidaan suositella "erilaisuuden hallintaa"). erityiskoulutusta Muunkin tyyppista koulutusta tarvitaan. Jotkut koulutustyypit olisivat pakollisia kaikille, tekstinlaadinnan ja budjettihallinnon perustaitojen esimerkiksi oikeustieteen, taloustieteen, hallinta. Muu koulutus vaihtelisi (esirnerkiksi tai uravaiheen mukaan perehdyttamiskurssit, budjetti- ja talousasioiden erityiskoulutus, johtamistaitokoulutus). tekstinlaadintataitojen kehittamista laadun tyon tai Muiden koulutuskeskuksen perustamista. Se olisi tarkoitettu erityisesti keski- ja ylimmalle johdolle. tutkitaan myos erityisen Euroopan unionin virkamiesten toimielinten kanssa 14 Urajarjestelma tarkasti huomioon yksittaisten Nykyinen ero eri ura-alueiden valilla perustuu hyvin voimakkaasti tutkintoihin ja koulutukseen, joka virkamiehella on jo palvelukseen otettaessa. Sen vuoksi ura-alueisiin sijoittamisessa ei oteta tyontekijoiden kehitysmahdollisuuksia, eika siina riittavan arvioida lainkaan yleisempia kykyja, esimerkiksi p~iatoksentekotaitoja tai johtamispotentiaalia. Lisaksi siina ei myoskaan yleenst1 oteta riittavasti huomioon tutkintoja, joita B-, C- ja D-ura alueen tyontekijat ovat suorittaneet palvelukseen ottamisen jalkeen, tai heidan taitojaan ja heidan tyotehtaviensa todellista luonnetta. Siirtyminen ura-alueelta toiselle on vaikeaa, eika sisaisiil kilpailuja jarjestetil saannollisesti. Kullakin ura-alueclla on rajoitcttu maara palkkaluokkia, ja useimmat virkamiehet saavat ylennyksen vain kolme tai nelja kertaa uransa aikana. Koska palkkaluokkia on rajoitettu maara, se merkitsee myos, etta merkittavi~i pullonkauloja muodostuu B-, C- ja D-ura-alueiden huipulla ja A 4-tasolla. Yhteenvetona voidaan todeta, etta nykyinen jarjestelmti ei juuri innosta hyviin suorituksiin, eika siina palkita henkilokohtaista aloitteellisuutta tyopaikalla eikli uusien taitojcn hankkimista tai muiden tutkintojen suorittamista. Urajarjestelma jarruttaa keinotekoisesti erityisen lahjakkaidcn ja pystyvien henkiloiden etenemista. Siina ei anneta asianmukaista tunnustusta B-, C- ja D-ura alueeseen kuuluvien tyontekijoiden tyolle, johon kuuluu usein paljon suurempi vastuu kum henkilostosaantojen vakiotoimenkuvauksista kay ilmi. Tamti on vahingoksi seka henkilostolle etta komissiolle. On luettava komission henkiloston ansioksi, etta heidan tyosuorituksensa on ollut hyva naista rakenteellisista puutteista huolimatta. Nykyisen jarjestelman heikkouksien vuoksi komissio ehdottaa uuden ja lineaarisemman urajarjestelman luomista. Siina ei olisi ura-alueita, mutta siina olisi enemman palkkaluokkia kuin nykyisessa jarjestelmassa ja vahemman palkkata )ja palkkaluokkaa kohti. Uudet tyontekijilt otettaisiin palvclukseen tiettyihin palkkaluokkiin Jtkintoja ja ammattikokemusta koskevien vahimmaisvaatimusten mukaisesti. Uudessa urajarjestelmassa olisi myos mahdollista, etta tietyissa tarkoin maaritellyissa tehtavis~. a tai toimissa maksettaisiin tietyn palt:kaluokan mukaista palkkaa. Naita tehtavia, joihin liittyy erityisia vastuita, hoitaville virkamiehille maksettaisiin kyseisen palkkaluokan mukaista palkkaa tehtliviin sina aikana, kun he hoitavat puolueettomasti ja avoimesti. tehtavlia. Virkamiehet nimitettliisiin tallaisiin Ylempaan palkkaluokkaan nimittlimisesta pliatettaisiin ansioiden perusteella, kun taas virkaika maartiisi etenemisen kunkin palkkaluokan sisalla olevilla tasoilla. farjestelman pitaisi myos varmistaa, etta sellaisille virkamiehille, jotka eivat kuulu johtoon mutta joidcn tiedot ja taidnt ovat komissiolle arvokkaita, on tarjolla hyvat uramahdolhsuudet. 'Lima tarkoittaisi erityisesti, etta johtamistehtavien ei pitaisi yleensa olla edellytys ylempLJn pa!I\. Kaluokkaan nirnittamiseksi. tahansa julkishallinnossa uuden urajarjestelman Missa luomincn on erittfon merkittav~i tapahtuma, koska sen vaikutukset saattavat ulottua laajalle. Uuden j~itjcstelm~in kehittHminen edellyttaa myos monien kysymysten, kuten henkiJoston arvioinnin ja ylennysmenettelyn, yksityiskohtaista analysointia. Tassa valkoisessa kitjassa esiteUiUn ylciset periaatteet EU:n virkamiesten uudeksi uraja~jestelmaksi. Kun Iineaariscn uraja1jestclmiin eri vaihtoehdot on tutkittu tarkoin, komissio julkaisee yksityiskohtaisen ehdotuksen manaskuussa 2000. Komissio ottaa tehtavakseen varmistaa, etta uudessa urajarjestelmassli, olisi se millainen tahansa, otetaan huomioon komission sitoutuminen siihen, ettei hallinnonuudistuksessa huononneta nykyisen henkiloston yleisiH tyoehtoja eika heikenncta henkilostlin monikulttuurista koostumusta. Tama tulee nakymaan niissa ehdotuksissa, joita komissio mahdollisesti antaa asiasta neuvostolle. 15 Suorituksen arviointi ja suorituksen vertaamisesta sovittuihin tarkoitusta palauttccn antamiscsta Kai kill a henkiloston arviointijilrjestelmi Ila on monta tyontekijoille tyilntckijC,i<. lcn ylennyskelpoisuuden arvioimisccn. Komission hcnkilosU>arvioinnin Hihmkohtana on oltava tyfinlckijlili kutakin yksikkoa koskcvat sclkeilsti mliilritcllyt toiminta-ajatukscl ja kutakin koskevat toimenkuvaukset ja tehtavanmilaritykset. Namil ovat joka tapauksessa komission toiminnan suunnittelu- ja ohjelmointijarjestelman avaintekijat. tavoittcisiin aina Uusi jarjestelma on toki tarpeen, mutta kokemus on kuitenkin osoittanut, etta onnistuneen jarjestelmaa henkiloston arviointijarjestelman avaintekija on, etta arvioijat oikeudenmukaisesti ja oikein. Johtajille on ensisijaisesti maara antaa erityiskoulutusta arviointiin, ja lisaksi on maara tarkastaa, miten he soveltavat jarjestelmaa. Arvioinnin tasavertaisen ja tehokkaan suorittamisen varmistamiseksi mietitaan sopi via tapoja. soveltavat Uuden arviointijarjestelman ytimena pitaisi olla joka vuosi kilytavil keskustelu · arvioitavan ja arvioijan valilla siita, miten hyvin selvilsti asetetut tavoitteet on saavutettu. Tamil on yleistil muissa Euroopan maiden hallintojarjestelmissa. Tyontekijilt saisivat puolueetonta palautetta suorituksestaan, heille annettaisiin tunnustusta ja mikali tarpeellista, heita kannustettaisiin parantamaan suoritustaan maarittelemalla parannusta vaativat alueet. Keskustelussa olisi myos kasiteltava urakehitykseen liittyvia kysymyksia, kuten koulutusta ja liikkuvuutta tyontckijiln soveltuvuutta Henkilostoarvioinnista pitilisi myos olla apua, kun arvioidaan ylennettavaksi, mika perustuisi aiempiin suorituksiin ja kykyyn omaksua uusia tehtilviil ja vastuita. Ansioituneisuus on suhteellinen kilsite, joka edellyttali, ettil tyontekijoitil arvioidaan ylennysta varten vertaamalla heita samassa asemassa oleviin tyotovereihin. Tama merkitsee sita, etta arviointiin on kuuluttava arvosanan (arvosanojen) antaminen. Henkilostoarviointi suoritetaan komissiossa nykyisin yhteytta ylennysmenettelyyn tarkastellaan perusteellisesti, jotta johdolle ja henkilostolle ei asetettaisi tarpeettoman suurta taakkaa. Uuteen arviointijarjestelmaan on kuitenkin uhrattava enemman aikaa ja vaivaa. vuosi. Uuden jokavuotisen arv1omnin toinen joka Uuden henkilostoarviointijarjestelman on ja puolueeton. Arvioinnin suorittajan olisi oltava tyontekijan valiton esimies. Arvioinnissa voisi mahdollisesti olla mukana muita kollegoja, ja palautetta olisi ehka annettava molempiin suuntiin. selvasti oltava oikeudenmukainen, avoin Lopuksi mainittakoon, etta johdon arviointijarjestelmaan pitaisi kuulua myos alaisten arvio esimiehistaan. Niille, jotka arvioivat johtoa, taattaisiin taysi oikeusturva. Pliajohtajien ja johtajien arviointia varten otetaan kayttoon erillinen arviointijarjestelmil, jonka avulla komissio voi arvioida johtajien mahdollisuuksia yleta paajohtajan paikallc. Ylentiiminen Uuden arviointijarjestelman etuja on, ettil sen avulla voidaan tilyttaa henkilostosaantojen nimenomainen vaatimus ylennyksen perustumisesta ansioihin. Ylennysjarjestelmaa on parannettava viela muullakin tavalla, jotta saavutettaisiin tavoite, etta hyva suoritus olisi palkittava asianmukaisesti. Mm. liikkuvuus ja erikoistaitojen kehittaminen on otettava huomioon. Menettelyt, joilla autetaan tyontekijoitii, joiden suoritus on epiityydyttiivii kaytettavissaan Kun jokaisen virkamiehen tehtavat maaritellaan selvasti, heilla itsellaan ja heidan esimiehillaan Vuosittaisessa on arviointikeskustelussa pitaisi siten voida havaita entista aiemmin epatyydyttavat suoritukset. Uuteen uraneuvontajarjestelmaan kuuluu ohjausta niille virkamiehille, joiden suoritus nayttaa riittamattomalta, ja heidan taitojensa uudelleenarviointi. Epatyydyttilvan suorituksen selvilstil maarittelemisesta, sen ·havaitsemisesta ja noudatettavista mcnettclyistil tullaan antamaan ohjcet. arvioimiseksi. suorituksen peruste sovittu 16 Tilanteen korjaamiseksi tyontekijoille voidaan antaa lisilkoulutusta tai heidilt voidaan osoittaa toiseen tyotehtavaan. Lisaksi otetaan kayttoon erityinen kurinpitomenettelysta erillinen menettcly, jossa kilsitcllililn henkilostosaantojen 5 l artiklan mukaiscsti oikcudcnmukaiscsti tapauksia, joissa on todcttu ammatillista epapatevyytta. Joustava eliikkeel/e siirtiiminen Elakeian joustavuus on eras keino inhimillisten voimavarojen optimoituun ktiyttoon. Nykyiset elakeikaa ja -ehtoja koskevat saannot rankaisevat niitil, jotka haluavat ltihteil elilkkeelle ennen 60 vuoden ika_a. Kukaan virkamies ei myoskaan voi jatkaa tyossaan 65 ikavuoden jalkeen. Naihin kysymyksiin on puututtava. On kehitettava uusi jarjestelma aikaistettua elakkeelle siirtamista. vart~n. Se vaikuttaa henkilostosaantoihin ja elakejarjestelmaan. On selvaa, etta Euroopan unionin laajeneminen asettaa komissiolle merkittavan haasteen. Aikaistetun elakkeelle siirtilmisen jarjestelmilil voitaisiin kilyttilil hclpottamaan uusista jasenvaltioista tulevien virkamiesten integroimista henkilostoon. Tiltil varten on mietittilvil suoraan laajenemiseen liittyvaa erityista aikaistetun elilkkeelle siirtilmisen jilrjestelmilil. IV3 Muu kuin pysyva henki/6st6 Sopimushenkilosto on aina tuonut hyodyllisen lisiln komission tyohon, silla nilin on saatu sellaista ammattipatevyytta, jota komissiossa ei muuten ole. Tilman lisaksi paikalliset toimihenkilot unionin edustustoissa jasenvaltioissa ja lahetystoissa unionin ulkopuolisissa. maissa ovat osallistuneet merkittavalla tavalla komission tehtavien hoitamiseen naissa maissa. Taman henkiloston · sitoutumisesta Euroopan unionin paamaariin ei ole epililysta. Sen palkkaamiseen ja kayttamiseen sovellettujen jarjestclyjen ja ehtojen moninaisuus on kuitenkin sen hammentavaa. Sopimushenkiloston kaytto voi palkkaaminen voi olla kalliimpaa kuin pysyvien virkamiesten kilytto, eika komissio voi olla varma siita, etta sen tarjoama ammattitaito olisi edelleen komission kilytettavissil. Komissio tulee tallaisesta edelleen kayttamaan sopimushenkilostoa, mutta aikoo vahentilil henkilostosta erityisesti pililtoimipaikoissa. TilstU syystil komissio ai~oo ehdottaa, cttU osa sopimushenkiloston palkkaamiseen varatuista mililrlirahoista muutetaan pysyviksi viroiksi. lisilksi olla epiltaloudellista, riippuvuutta sillil Sopimushenkiloston toimintaa ja sille sopivia tehtavia koskevien sailntojen epilselvyydet selvitetaan. Uusien saantojen olisi lisilksi tarjottava mahdollisuus mailrilttyjen politiikkojen kaytannon toteuttamiseen sopimushenkiloston avulla esimerkiksi silloin, kun komissioon on tarpeen palkata henkiloita, joilla on komissiosta puuttuvaa teknistil erityisasiantuntemusta. Naiden saantojen seka toimintojen eriyttamispolitiikan ja toimien milarittelemisen valilla on yhteys: sopimushenkiloston kaytto vaihtelee toimien luonteen mukaan ja sopimushenkiloston kayton laajuus komissiossa voi vaikuttaa eriyttamistarpeeseen. IV 4 Ty6ymparist6 ja tasa-arvo Tyoymparisto Komission pitaisi olla mallityonantaja, joka tarjoaa tyontekijoilleen hyvan tyoympariston. Toiden organisointi on komissiossa aiemman kaytannon jaanteena yleensa melko joustamatonta, eika komissiolle luonteenomaisen ja sita rikastavan kulttuurisen monimuotoisuuden mahdollista vaikutusta tyosuhteisiin ymmarreta riittavilsti. Tamil monimuotoisuus lisiltintyy edelleen Euroopan unionin tulevan laajentumisen myotti. Seka komission tyfiperinnc ettli riittilmiltmmut voimavarat joillakin aloilla ovat johtaneet siihen, cttil tyopilivilt ovat olleet pitkiil ja usciden virkamiesten on ollut vaikea sovittaa yhteen tyo- ja yksityiselamaa. 17 Tyoolosuhteita parannetaan monin eri tavoin. Monikulttuurisessa ymparistossa tyoskentelyyn ja monimuotoisuuden hallintaan liittyvaan koulutukseen tullaan kiinnittamaan enemman huomiota. Kaikkiin palkkaluokkiin kuuluvat virkamiehet ovat enenevassa maarin alkaneet vaatia joustavampia tyoaikoja. Entista tuloskeskeisempaan organisaatioon pyrittaessa nama toi veet on nyt taytettava, silla ne johtavat komission kannalta suurempaan joustavuuteen ja tuottavuuteen ja henkiloston kannalta parempaan motivaatioon ja viihtyvyyteen tyossa. Toimenpiteita toteutetaan joustavien tyoskentelyn ja etatyon helpottamiseksi. Joustavia tyoaikoja noudattavan henkiloston korvaamiseen liittyvia seikkoja on tarkasteltava. jakamisen, osa-aikaisen tyoaikojen, liukumien, tyon Tyon ja perhe-elaman asettamien vaatimusten tasapainottamisen mahdollistamiseksi seka vanhempainlomaan. Nykyisia biologisille annetaan lasten aitiyslomasaannoksia on myos parannettava samoin kuin komission paivahoitopalveluja. Lisaksi otetaan kayttoon oikeus perhelomaan. adoptiovanhemmille tarjoamia oikeus etta Tasa-arvo Tyoymparistoa koskevien parannusten voidaan olettaa edistavan tasa-arvoa merkittavasti. on taman henkilostopolitiikassa. lisaksi oltava keskeista uudessa Sukupuolinakokulman valtavirtaistamisen on integroidussa korjaamaan Komissio henkilostorakenteessa nykyisin vallitsevan sukupuolten valisen epatasapainon esimerkiksi asettamalla korkeisiin virkoihin nimittamisessa etusijalle naisen, jos ehdokkaana on yhta patevia miehia ja naisia. Se on myos asettanut itselleen vahimmaistavoitteeksi kaksinkertaistaa toimikautensa loppuun mennessa ylimmassa johdossa tyoskentelevien naisten lukumaaran. Maantieteellinen tasapaino ei saisi missaan tapauksessa olla esteena nimityksille. Tyohonotossa kiinnitetaan erityisUf huomiota siihen, etta kilpailut eivat ole naisille epasuotuisia ja etta valintalautakunnissa on riittavasti naisia. Parempi paasy johtamiskou1utukseen ja tallaisen koulutuksen parantunut tarjonta lisannevat ylenemismahdollisuuksia. sitoutunut jo Komissio aikoo poistaa nyt voimassa olevat ikarajat palvelukseenottokilpailuista. Asiasta kuullaan parhaillaan muita EU:n toimielimia, ja komissio on valmis nayttamaan esimerkkia. tunnustamisehdot maaritellaan. Olisi A violiiton mietittava, miten nykypaivan Euroopan kulttuurinen ja etninen monimuotoisuus saataisiin nakymaan paremmin komission henkilostossa, ja komissio haluaakin talta osin lisata keskustelua jasenvaltioiden hallintoviranomaisten kanssa. lisaksi muiden pysyvien parisuhteiden IV 5 Kurinpito tekemisiin Vain harvoin on aihetta siihen, etta komission henkiloston kurinpitojarjestelman kanssa. Nykyisessa jarjestelmassa on kuitenkin puutteita. Se on liian hidas ja koostuu monista menettelyista, ja sen perustana on ku1inpitolautakunta, jonka kokoonpano vaihtelee ja johon ei kuulu ulkopuolisia jasenia. Henkilostolle ei myoskaan ole tarjottu riittavasti tietoa velvollisuuksista eika saantojen rikkomisen mahdollisista seurauksista. joutuu jasen Tilanteen parantamiseksi voidaan toteuttaa joitakin hallinnollisia toimenpiteita, jotka eivat edellyta henkilostosaantojen muuttamista: vahvistetaan selkeat saannot ja selvitetaan oikeudet ja laaditaan ohjeet rikkeen vakavuuden mukaan maaraytyvista velvollisuudet kasikirjassa, seuraamuksista, sihteeristoa laajentamalla ja julkaistaan kurinpitoa koskevat paatokset (ilman nimia luottamuksellisuuden sailyttamiseksi). johdonmukaisuutta kurinpitolautakunnan pysyvaa. lisataan toimet jarjestelman sen viiveiden valttamiseksi edellyttavat Muut henkilostosaantojen muutoksia. yhteisen kurinpitolautakunnan perustaminen ja hallinnolle annettava mahdollisuus esittaa nakokantansa kurinpitolautakunnalle. tehostamiseksi Ja toimielinten kuuluvat t01m11n Naihin 18 IV 6 llmianto Kaikkien vastuullisten organisaatioiden, erityisesti julkishallintoon kuuluvien, on varmistettava, etta tyontekijat, joilla on perustellusti aihetta olettaa, etta rikkomus on tehty, meneil1aan tai mahdollinen, voivat tehda asiasta ilmoituksen ja olla varmoja, etta se tutkitaan perinpohjin ja etta tilanteeseen puututaan. Komission on tasmennettava epaillyista rikkomuksista ilmoittavien virkamiesten oikeudet ja velvollisuudet ja luotava toimiva jarjestelma, jol<a on ilmiantajien, rikkomuksesta syytettyjen henkiloiden ja toimielimen kannalta oikeudenmukainen. , Samalla olisi saatava takeet siita, etta kun oikeudellinen tai hallinnollinen menettely aloitetaan, sille ei aiheuteta haittaa julkistamalla todisteita ennenaikaisesti. Petostentorjuntavirastoasetuksessa, joka tuli voimaan kesakuussa 1999, tarkennetaan ne kanavat, joita vaarinkaytoksista ilmoitettaessa on kaytettava. Virkamiehilla on velvollisuus ilmoittaa epaillyista tai petostentorjuntavirastolle. Tasmennettakoon, etta petostentorjuntavirastolle tapauksen tutkintaa tulleiden ongelmien ratkaisemiseksi varten tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta. tehty ilmoitus ei vapauta johtoa sen tietoon vaarinkaytoksista pMsihteerille esimiehilleen komis;. ;ion tai Myos niita virkamiehia koskevat oikeudet ja velvollisuudet, jotka ilmoittavat rikkomuksista vastuullisesti sisaisten kanavien kautta (mutta ei yksinomaan esirniesteitse), on laadittava tasrnallisemmiksi, ja ulkoisten raportointikanavien kaytosta on annettava asianrnukaiset saannot. Ulkoisten kanavien pitaisi toirnia "varaventtiilina", ja olosuhteet, joissa on sallittua turvautua komission yhteisccn sovitteluelimeen olisi otettava yhteys sellaisissa oletetuissa 1ikkomustapauksissa, joihin ei Iiir. y petosta tai yhteison taloudellisiin etuihin vaikuttavia ~oimia. olisi maariteltava Vahvistettuun ulkopuolelle, huoleJlisesti. Niille virkamiehille, jotka laativat raportteja oikeudellisesti vahvistettuja keinoja kayttacil, jasenvaltioiden tarjotaan petostentorjuntavirastoasetuksen mukaista tarpeellista parhaiden kaytanteiden mukaisesti, ja aiheettomien tai pahantahtoisten syytosten varalta toteutetaan suojatoimenpiteita - koko henkiloston ja toimielimen etujen mukaisesti. suojelua IV 7 Henkilostdsddntojen avoimuus Henkilostosaantojen soveltamisesta on annettu vuosien mittaan useita oikeudellisia asiaki1joj:. 1. Joitakin niista sovelletaan kaikissa EU:n toimielimissa ja joitakin vain komissiossa. Ntiita asiaYirjoja ei juurikaan ole pyritty saattamaan henkiloston saataville, ei vatka komiss10n henkilostosaantojen mukaisesti tekemat useat hallinnolliset paatokset ole saatavilla. Tasta syysra selkeaa kodifioitua saantokokoelmaa-ei ole kaytettavissa. Nyt on tarkasteltava seka avoimuuteen etta saantojen asianmukaiseen soveltamiseen liittyvia kysymyksia. Kaikissa EU:n toimielimiss~i sovellettavat yhteiset henkilostosaannot sailytetaan. Hcnkilostosaantojen soveltamisesta annetut saannot yksinkertaistetaan, konsolidoidaan ja julkaistaan. Komission hallinnolliset menettelyt henkilostosaantojen soveltamiseksi tarkistetaan. Samanaikaisesti on tarkasteltava itse henkilostosaantoja kuulemismenettelyssli henkiloston edustajien kanssa sellaisten saantojen Ioytarniseksi, jotka ovat selkeasti vanhentuneita ja joita ei enaa tarvita EU:n virkamiesten pysyvyyden, laadun ja riippumattomuuden takaarniseen. Tassti tassa uudistuksessa ei millaan muotoa aseteta yhteydessa on kyseenalaiseksi sita periaatetta, etta pariteettikomiteat, joihin kuuluu henkiloston ja hallinnon edustajia, osallistuvat henkiloresurssien hallintoon. Kyseisten komiteoiden toimintaa ja tehtavia tarkistetaan kullakin erityisalueella, jotta voitaisiin varmistaa niiden sitoutuminen henki!i)srnn etujen ajamiseen. tarkeaa korostaa, etta Nama muutokset ovat osa henkiloston oikeuksien ja velvollisuuksien yksinkertaistamista ja selventamista koskevaa nykyista sitoumusta. 19 !VB Muitaseikkoja Tassa va]koisessa ki~jassa 1uonnoste1tu hcnkilostoresurssicn hal1into on avainascmassa komission strategiassa niidcn kaudcn 2000-2005 ohjclmatavoillcic. lcn saavuttamiscksi. joita esimerkiksi Euroopan unionin laajcntuminen tuo uusista jilsenvaltioista tulevicn hcnkiWslt>n jasenten integroimisen yhteydessil. Tilman lisilksi on kilynyt ilmi kaksi muuta hcnkiWrcsurssicn hallintoon liittyvaa seikkaa, joihin on kiinnitcttilvil erityistil huomiota. Ensimmilinen koskee tutkimusmaararahoista rahoitettavaa henkilostoil, johon sovelletaan erityissililntojil. Komission yleiseen liittail pitemman henkilostopolitiikkaan. Mahdollisuus erityishenkiloston palkkaamisecn villiaikaisesti sailytetaan. Toinen koskee komission ulkomaanedustusta. Lilhetystoissil ja pililtoimipaikoiss. a toimivien henkiloiden urakehitykseen kiinnitetailn erityistil huomiota, virkamieskierto, kieli- ja muu koulutus, virkamiespariskuntien kohtelu toisen tyoskennellessil Hihetystossa seka paikallisia toimihenkiloita koskeva politiikka mukaan luettuina. tutkimushenkilosto tavoitteena komission aikavalin on Tassa esitetyn uudistuskehyksen soveltaminen on merkittilvil ja jatkuva haaste komission keskushallintoyksikoille. Se on haaste, joihin nliiden yksikoidcn on nyt vastattava. Tiissii luvussa ehdotettuja toimenpiteitii kiisitelliiiin yksityiskohtaisesti valkoisen kirjan II osassa olevan toimintasuunnitelman IV luvussa (toimet 21-62). V SJSA°INENTARKASTUS, TALOUSHALLINTOJA VARAINHOIDONVALVONTA Uudistuksen keskeisena tavoitteena on luoda hallintokulttuuri, joka kannustaa virkamiehia. ottamaan vastuun hallinnassaan olevista toimista ja valvomaan toimia, joista he ovat vastuussa. Koko komissiolla on erityinen vastuu EU:n varojen (veronmaksajien rahojen) hallinnoinnista. Taloushallinnon parantamisesta ja uudenaikaistamiscsta on sellaisenaan etua vuoksi mutta sillil voidaan myos lisata suoraan ja tehokkaasti toiminnan tuloksellisuutta yleensli. taloushallinto- ja valvontajarjestelmlit eivat Komission 'enail vastaa niissil kasiteltilvien maksutapahtumien laatua ja maaraa. Nykyiset keskitetyt jarjestelmat suunniteltiin aikana, jolloin komissiossa kasiteltiin paljon nykyista pienempiil rahasummia. Maksutapahtumien maara on moninkertaistunut - niiden maara on viidessa vuodessa kaksinkertaistunut ja on Hilla hetke1la yli 620 000. Yhteison ulkopuolelle maksettavat tukimilarat ovat kolminkertaistuneet kymmenen viime vuoden aikana, ja ne lisililntyvat viela 44 proscnttia edellisestil vuodesta vuonna 2000. Menettelyja on nain ollen yksinkertaistettava, nopeutettava ja hajautettava, ja ne on muutettava avoimemmiksi. Taloudellisia vaikutuksia aiheuttavia toimia johtavan henkiloston vastuut ja tehtavat on jaettava selkeasti, ja toimille on myos luotava asianmukaiset organisaatiorakenteet ja -saannot. Tama vastuun selkiinnyttamistarve koskee niin toimien varsinaisen sisallon kanssa tyoskenteleviakin. Komission ulkomaanedustustoissa on tehtava erityisjarjestelyja, jotta ne pystyisivat hoitamaan uusia tehtaviaan. taloushenkilostoa kuin Taloushallinnon kehittamisen keskeisenil piirteenil on toimintojohtamiseen komission toiminnan painopisteisiin kilytettilvien rcsurssicn jaossa (ks. tilmiln valkoiscn kirjan II osa). Nain komissio ei enali kilrsisi tilanteesta, jossa se huomaa ottaneensa vastaan tehtilviil ilman, etta silla olisi riittavasti keinoja hoitaa niita moitteettomasti. siirtyminen Tilman lisaksi on toteutettava seuraavat toimet: • Komission taloushallinto- ja varainhoidon valvontajiirjestelmii sekii sisiiisen tarkastuksen jiirjestelmii on perinpohjaisesti tarkistettava, ajantasaistettava ja saatettava parhaiden kaytantojen mukaiseksi. Jotta voimavarat ja asiantuntemus saataisiin parhaiten hyodynnettya ja jotta otettaisiin huomioon komission vastuulla olevien menolajien valiset erot, komissioon 20 on myos luotava uusia organisaatiorakentcita ja poistettava joitakin organisaatiorakenteita asteittain kaytosta. Edistymistil maksuviivilstysten sclvittilmiscssil ja pcrustccttomasti maksettujen varojen takaisinperinnilssil alctaan mitata selkcin miltapuin. • Tulojenja menojen hyviiksyjienja kaikkien esimiesten on otettava vastuu toimiensa laadusta, saantojenmukaisuudesta ja tehokkuudesta. Saannot on toimitettava kaikkien virkamiesten tietoon koonnetussa, yksinkertaisessa ja helppokayttoisessa muodossa. lainsaadannon • Yhteison taloudellisten etujen parempi suojaaminen edellyttilli lukuisia toimenpiteitli, jotka koskevat varsinkin tilmiln huomioimista lainsaadantoesitysten lisaksi koko lainsaadantoprosessin ajan. ' Komission ja jasenvaltioiden yhteistyota parannetaan merkittavasti. Kuten tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, suurin osa kulujen tilitystil ja varojcn kilyttoil koskcvista virheistil tehdililn juuri jasenvaltioissa. laatimista petosten osalta aukottomaksi ja V 1 Tulojen ja men<~jen hyviik. \yjien sekii lif?jaesimiesten vastuun miiiirillely Jotta moitteettomasta taloushallinnosta kannettaisiin todella vastuuta, eri henkiloiden tehtilvilt on ensinnakin maariteltava selkeasti. On myos varmistettava, etta kaikki tietilvat ja ymmartavat omat tehtavansa ja valvottava eri johtamisprosessien laadukkuutta. Sililntojen rikkomisen varalle on myos luotava tasapuoliset ja luotettavat menetelmilt. Koska taloushallinto on vain yksi operatiivisen johtamisen osa, menojen hyvaksymisvaltuuksien delegoinnin on oltava yhdenmukainen johtamisprosessin vastuuketjun kanssa tavallisesta virkamiehesta paajohtajaan, komission jaseniin ja kollegioon asti. Komissio Iaatiikin selkeat saannot kunkin tehtavien rriaarittamiseksi. Saannot toimitetaan jokaiselle heista tehtavilan nimittamisen yhteydessa, ja talloin annetaan myos asianmukainen koulutus. Sililntojen noudattamatta jattaminen johtaa myonnettyjen valtuuksien peruuttamiseen. talousasioista vastaavan henkilon Tulojen ja menojen hyvilksyjien vastuualucita koskcvissa sm. inni>issil mililriltililn mytis mcnojcn hyvilksymisvaltuuksien delegoimisesta osastojcn sisilllli. Mahdollisimman uscin pyritililn siihcn, cttil henkilo, joka tekee opcratiivisen pililWkscn mcnoja aihcuttavaan toimccn ryhtymiscsUi myt)s hyvaksyy menon. Maksutapahtumien oikeellisuudcn tarkastamista varten on kuitenkin oltava asianmukainen jarjestelma. Saantojen ja menettelyjen noudattaminen voidaan parhaiten varmistaa Iaatimalla ohjeisto, joka on kaikkien virkamiesten saatavilla. Sailnnot siis koonnetaan ja esitetaan yksinkertaisissa ja helppotajuisissa kasikirjoissa, joita paivitetilan aina tarvittaessa. tarvitaan etenkin avustusten ja Yksinkertaisempia, koonnettuja saantoja ja menettelyja hankintojen myontamiseen. Kilpailuttaminen rahoituksen suuntaamisessa, taydelliset tiedot rahoitusmahdollisuuksista, kaikkien. tarjouksen tasapuolinen kohtelu, avoimet valintamenettelyt, tulosten julkistaminen ja asianmukainen seuranta ja arviointi ovat periaatteita, joita on noudatettava tiukasti. tehneiden Avustusten ja hankintojen valinen raja on joissakin tapauksissa vaikea maaritella. Tulojen ja menojen hyvaksyjien on voitava saada komission yhteisen varainhoitoelimen (ks. luku V. 2) sopimusyksikolta neuvoja menettelyn valinnassa. Tata ongelmaa kasitellatin omana kokonaisuutenaan varainhoitoasetuksen tarkistamista koskevassa ehdotusluonnoksessa. Komissio esittaa myos hankintamenettelyjcnsli parannusehdotuksia ja harkitscc itscniliscn climcn perustamista kasittelemaan hankintamenettclyista tchtyjli valituksia. Taloudellisen virheen tapahduttua tai eptiiltilcssil sililntojcnvastaisuutta, johon ci liity pctosta, vie kyseisen tapauksen petostentorjuntaviraston roolia kyseenalaistamatta kilsiteltlivaksi erityiseen tutkintaelimeen. kurinpitomenettelyn aloittamista paaosaston paajohtaja ennen :21 Heinakuun 1. pa1vaan 2000 mennessa perustettavan tutkintaelimen tehttivanil on neuvoa talousasioihin mahdollisesti liittyvien saantojenvastaisuuksien selvittelyssa. Se tietenkin kuulee virheesta tai vaarinkaytoksesta epailtyil virkamiestil. Tutkintaelin on vUlivaihe vililrinkilytoksen toteamisen ja muodollisen kurinpitomenettelyn aloittamisen villilHi. Tutkintaelin suosittaa mahdollisuuksien mukaan korjaavia ja ehkaiseviil toimia pliiljohtajalle. Nykyisen varainhoitoasetuksen saannokset tulojen ja menojen hyvaksyjien ammatillisesta ja taloudellisesta vastuusta vaikeuttavat huomattavasti ja mcnojen hyvliksyjien "vastuullistamista". Tasta ristiriidasta voi olla vakavia seurauksia. Luvussa IV esitetyt uudet taloudellisten kurinpitomenettelyt saantojenvastaisuuksien ja petosten kasittelemiseen sovcltamalla hcnki Wstosililntojen mililrilyksiil virkavastuusta silloin kun virkamies on tehnyt vakavan virhecn. Komissio esittililkin niliden erityissaannosten poistamista varainhoitoasetuksesta. ja asianmukaiset kcinot tasapuoliset tarjoavat tulojen jo Taloushallinnon, varainhoidon valvonnanJa sisiiisen larkastuksen V. 2 uudistaminen Komission nykyista taloushallintoa seka sen valvontaa ja tarkastusta on arvosteltu voimakkaasti seka komission sisalla etta sen ulkopuolella siita, ettei se ole kyennyt hoitamaan eraisiin merkittaviin riippumattomien asiantuntijoiden komitean ja tilintarkastustuomioistuimen raportit). liittyvia vakavia vaarinkaytoksiil tapauksiin esim. (ks. Nykyinen menojen ennakkovalvonta tarkoittaa periaatteessa sita, ettil maksutapahtumat tarkastetaan ja hyvaksytaan keskitetysti varainhoitoasetuksessa silildettyjen, lahinna menettelyja koskevien saantojen valossa. Tama ns. ennakkohyvaksynta ei ole osoittautunut riittavaksi ja niiden keinoksi saantojenmukaisuutta. Paattiljat saavat nliin ollcn villirlinlaisen turvallisuudentunteen tlista tarkastusjarjestelmasta, ja se on luonut kulttuurin, joka vapauttaa linjaesimiehet vastuusta. Jarjestelma on myos vaikeakilyttoinen ja siihen kuuluvat menettelyt monimutkaisia, mika osaltaan vaikeuttaa talousarvion tehokasta toteuttamista. analysoida kokonaisvaltaisesti rahoitustoimien lisliarvoa tuomaa Lisaksi vastuu ennakkovalvonnasta (hyvaksymismerkinta) ja jlirjestelmien jillkikateisarvioinnista (sisainen tarkastus) on varainhoitoasetuksen mukaiscsti komission varainhoidon valvojalla, mikil saattaa johtaa merkittavaan eturistiriitaan varainhoidon valvonnan pililosastossa. Muutosehdotuksia Tahan asiakirjaan sisaltyva ratkaisuehdotus esitetlian kaaviossa I. Tavoitteena on siirtaa jotta varainhoidon valvojan vastuulla olevia nykyisili valvontatoimintoja paaosastoihin, paajohtajat olisivat suoraan vastuussa riittavan sisaisen valllonnan suorittamisesta yksikoidensa sisalla ja jotta esimiehet olisivat taysin vastuussa tekemistailn taloudellisista paatoksista. Tama vastuu ilmenee kunkin paajohtajan vuosikertomuksessaan antamassa lausumassa siita, etta tehdyn osastossa on harjoitettu asianmukaista sisaista valvontaa ja etta kertomuksessa tutkimuksen mukaan Keskitetysta ennakkohyvaksymisesta luovutaan heti kun varainhoitoasetus on saatu muutettua voimavarojen hallinnan kannalta turvallisemmaksi ja tehokkaammaksi. tarkoituksiin. oikeisiin kaytetty varat on Paaosastojen sisalla toimivat talousyksikot neuvovat ja avustavat operatiivisia yksikoitil. Niille voidaan osoittaa myos muita tehtavia kunkin paaosaston organisaatiorakenteesta riippuen. Koska menorakenteet ja taloushallinnon vaatimukset vaihtelcvat eri yksikoissli, kunkin plilijohtajan on maariteltava asianmukaiset taloushallinnolliset menettelyt, joita hlincn alaisuudcssaan toimivissa yksikoissa noudatetaan. Kaikkia yksikoita koskevat vahimmilisvaatimukset mililritellililn tilssil valkoisessa kirjassa esitettyjen periaatteiden mukaisesti. Vaatimuksiin sisaltyy tehtavien erottelun periaate, jonka avulla varmistetaan, etta kaikista yksikoissa tehdyista menoja aiheuttavista paatoksista annetaan vahintaan kahden henkilon ja taloudellinen arvio. tekema operatiivinen 22 joka ncuvoo opcratiivisia yksiktlitil. Komissioon perustetaan yhteinen varainhoitoelin, Varainhoitoelin toimii suoraan budjettikomiss'aarin alaisuudessa ja mililrittelee talousasioissa noudatettavat saannot ja menettelyt seka pailosastojen sisilistil valvontaa koskcvat yhtcisct vahimmaisvaatimukset ja antaa neuvoja niliden sovcltamiscsta. perustetaan mytls hallinnonuudistukscsta Komissioon varapuhccnjoht,~jan alaisuudessa toimiva yhteincn sisiliscn tarkastuksen osasto auttamaan johtoa (I) valvomaan riskejil, (2) seuraamaan sililntojen noudattamista, (3) antamaan riippumattomia lausuntoja toimintojen johtamis- tehostamisesta ja niiden vaikuttavuuden lisililmiscstli sekil varmistamaan, ettil komission varoja kaytetaan taloudellisesti (varat kaytetaan oikeisiin kohtcisiin ja niille saadaan vastinctta). ja valvontajarjestelmien (4) antamaan suosituksia vastaavan laadusta, ja Kuhunkin paaosastoon organisoidaan tarkastusrakenne (joko sisilisen tarkastuksen osastoon tiiviissa yhteydessa oleva virkamies tai itsenainen yksikko), joka toimii suoraan paajohtajan alaisuudessa ja toimittaa paaosaston sisaisen valvontajilrjestelmiln tarkastuksia seka komission ulkopuolelle maksettavien varojen hallinnointia ja kayttoa koskevia tarkastuksia. (myos Komissioon perustetaan myos sisaisen tarkastuksen seurantakomitea. Sen tehtilvilnil on seurata ( 1) komission valvontaprosesseja sisilisen tarkastuksen osaston ja tilintarkastustuomioistuimen toimittamista tarkastuksista saatujen tulosten perusteella, (2) tarkastusten perusteella annettujen suositusten) suositusten taytantoonpanoa, seka (3) tarkastustyon laatua. Scurantakomitean puheenjohtajana toimii budjettikomissaari ja siihen kuuluu myos hallinnonuudistuksesta vastaava komission varapuheenjohtaja, kaksi muuta komissaaria sekil yksi komission ulkopuolinen jasen, jolla on oltava tietoa ja kokemusta yritysten hallinnoinnista ja tarkastustoiminnoista. Kaikki uudet yksikot ja seurantakomitea perustetaan 1. toukokuuta 2000 mennessil. tilintarkastustuomioistuimen hyvaksymien komission Muutosehdotuksilla varmistetaan, ettil vastuualuect on jaettu asianmukaisesti csimiehille, jotka tekevat taloudellisia vaikutuksia aiheuttavia pailtoksiil. He puolestaan saavat riittavaa neuvontaa ja ohjausta komission yhteiselta varainhoitoelimelta. Taman lisaksi sisaisen tarkastuksen osastolla on merkittava valvontarooli, ja sen suositukset otetaan asianmukaisesti huomioon sisaisen tarkastuksen seurantakomitean avu11a. Nilin pilastaan croon vastuuntuntoa vahentavasta kulttuurista seka nykyisesta tilanteesta, jossa varainhoidon valvonnan ja sisaisen tarkastuksen valille saattaa syntya eturistiriitoja. Siirtyminen uuteen jiirjestelmiiiin Siirtyminen edella esitettyyn jarjestelmaan on vaivalloista ja vie aikaa. Nykyinen lainsiladlinto ja erityisesti voimassa oleva varainhoitoasetus edcllyttilil keskitctyn ennakkohyvilksymisen sailyttamista ja asettaa varainhoidon ennakkovalvonnan ja sisliisen tarkastuksen varainhoidon valvojan antamasta ennakkohyvaksymiskaytannosta ei nain ollen voida luopua varainhoitoasetusta muuttamatta eika sita voida kaikkien taloustapahtumien osalta korvata automaattisesti annettavalla teknisella hyvaksymismerkinnalla. Varainhoidon pililosaston tehtavaksi. valvonnan Komissio aikoo ratkaista ongelman toteuttamalla kahdcnlaisia toimenpiteitli. Saadakseen uutta jarjestelmaa koskevan siirtymavaiheen mahdollisimman lyhyeksi se aikoo ensinnakin varainhoitoasetuksen tarkistamisen yhteydessa ehdottaa, emr varainhoidon valvonnan ja sisaisen tarkastuksen tehtavat erotettaisiin toisistaan. Tamlin jlilkeen komissiolla olisi oikeudelliset perusteet siirtaa vastuu sisaisesta tarkastuksesta varainhoidon valvojalta toiselle yhta riippumattomalle johtavalle virkamiehelle (sisaiselle tarkastajalle). Komissio toivoo, etta tama osa varainhoitoasetuksen uudistusta saataisiin valmiiksi nopeasti ja hyvilksyttilisiin vuoden 2001 alkuun mennessa. Ennen varainhoitoasetuksen kokonaisuudistusta komissio alkaa lisilksi vlilittomilsti hajauttaa operatiivisiin paaosastoihin tarkastus- ja jalkivalvontatoimintoja, jotka ovat tahan saakka olleet 23 tiedoksi. Perinteinen ennakkohyvilksymiscn muodossa keskitetysti varainhoidon valvojan vastuulla. Ennen tchlilvicn hajaullamisla mililrilclililn jokaiscn taloudellisia vaikutuksia omaavien pillitosten tekcmisccn liittyvtin hcnkilt>n vclvollisuudct ja annetaan ne tolcutcttu valvonta hajautetaan sililytUimalH. i kuitcnkin hcidiln varainhoitoasetuksen mukainen velvollisuutensa raportoida varainhoidon valvojalle. Tilman ajanjakson aikana varainhoidon valvoja vastaa sisilisestil tarkastuksesta hallinnonuudistuksesta vastaavalle komission varapuheenjohtajalJe, mikil vilhentliil villittomilsti eturistiriitojen mahdollisuuksia. sijoittamalla valvojat pililosastoihin mutta Henkilosto ja koulutus lujuuden taloushallinto- ja valvontajarjestelmiln valttamilttomana Uuden tarkastus-, perusedellytyksena on, etta talousasioita hoitaa pateva henkilosto. Henkiloresurssien, ammattitaidon tai asiantuntemuksen puute on vakava uhka jarjestelman luotettavuudelle. Kyseisten tehtavien, tukijarjestelmien ja erityiskoulutuksen merkitystil ei ole ehka tahan mennessa korostettu riittavasti, mika on vahentanyt halua hakeutua nilihin tehtaviin ja osaltaan lisannyt puutteita. Taloushallinto ja varainhoidon valvonta onkin nostettava etusijalle paajohtajien arvioidessa henkilostotarpeitaan. Tarvittavat resurssit on saatava kilyttoon valittomasti. Jos tarvittavan asiantuntemuksen omaavaa henkilostoa ei saada siirtamalla virkamiehia nykyisesta varainhoidon valvonnan pailosastosta, perustamalla lisavirkoja ja jarjestamalla henkilostokoulutusta, on harkittava kilpailun jarjestamista. Jotta uuden tarkastus-, taloushallinto- ja valvontajarjestelman kasitteet ja sanasto ymmarrettaisiin samoin koko komissiossa, henkilostolle jarjestetaan valittomasti koulutusta talousuudistusten taustalla olevista periaatteista. Menoja aiheuttavista ohjelmista vastaaville esimiehille jilrjestetlian kursseja, joilla kilsitellililn strategioita mahdollisimman hyviln vastinccn saamiseksi rahalle. Kun uudet kasikirjat yksinkertaistettuinc ja koonnettuine sailntoineen ja menettelyineen saadaan kayttoon, menoja aiheuttavista ohjelmista vastaavalle operatiiviselJe henkilostolle julkisia jarjestetaan perusteellisia ja hankintoja taloushallintojarjestelmaan tulee pakolliseksi koko komission henkilostolle. joilla kilsitellililn projektijohtamista, intensiivikursseja, myontlimistil. avustusten komission Johdanto budjetti- ja V 3 Yhteison taloudellisten etujen suojaaminen Saantojenvastaisuuksien torjunnan maksimointi sekil lainsilildilnnon, taloushallintosailntojen ja menettelyjen laatiminen petosten osalta aukottomiksi edellyttail useita toimenpiteita, joihin kuuluvat muun muassa seuraavat: • laaditaan moitteetonta projektijohtamista koskeva suuntaviivat • parannetaan riippumattoman petostentorjuntaviraston (OLAF) ja komission muiden yksikoiden valisen vuorovaikutuksen koordinointia • otetaan OLAF entista tiiviimmin mukaan laatimaan petosten osalta aukotonta lainsaadantoa seka kilpailu- ja sopimushallintojarjestelmia • optimoidaan EU-rahoituksen saajia koskevan keskitetyn ennakkovaroitusjarjestelman toiminta • tehostetaan perusteettomasti maksettujen varojen takaisinperintaa. Rakennerahastoja ja EMOTR:n tilien tarkastamista ja hyvaksymista koskeva yhteistyo komission yksikoiden vali11a seka komission ja jasenvaltioiden valilla on myos maariteltava paremmin, jotta voitaisiin tehokkaammin ehkaista ja havaita saantojenvastaisuuksia, petoksia ja korruptiota. Tiissii luvussa ehdotettuja toimenpiteitii kiisitelliiiin yksityiskohtaisesti valkoisen kirjan II osassa o/evan toimintasuunnitelman V /uvussa (toimet 63-98). 24 VJ UUDISTUKSEN TOTEUTTAMINEN JA VARMISTAMINEN Monien toimenpiteiden taytantoonpano voidaan aloittaa viipymilttil tassil asiakirjassa ja siihen liittyvassa toimintasuunnitelmassa esitetylla tavalla. Komission mielesta on erityisen tarkeaa jatkaa uudistuksen toteuttamista nopeassa tahdissa, jotta seka komission henkilokunta etta muut toimielimet paasisivat nopeasti osallisiksi sen eduista. Saavutukset heiniikuuhun 2000 mennessii Komissio on aivan erityisesti sitoutunut heinakuuhun 2000 mennessa: totcuttamaan seuraavat kcskeiset toimenpitcct • Sisaisen tarkastuksen osaston, sisaisen tarkastuksen seurantakomitean ja yhteisen varainhoitoelimen perustaminen. • Osastojen laatimat tutkimukset ja arviot varainhoitojarjestelyistlilin sekil ensimmainen arvio talla alalla tarvittavan henkiloston maarasta. • Uusia varainhoitojarjestelyja koskevan koko komission kattavan koulutus- ja tiedotusohjelman perustaminen. • Jokaisen linjan ja yksikon toiminta-ajatuksen vahvistaminen kyseisen paaosaston toiminta ajatuksen perusteella. • Jokaisen virkamiehen ja muun toimihenkilon toimenkuvan vahvistaminen selkeiden suunta. viivojen ja kyseisen henkilon yksikon toiminta-ajatuksen perusteella. • Kattavan pilottihankkeista muodostuvan ohjelman toteuttaminen uutta johtamiskoulutusta varten seka johtovirkoja koskevan nimitysmenettelyn kehittliminen. • Edustavan asiakaspaneelin perustaminen avustamaan hallinnonuudistuksesta vastaavaa laatua ja hallinnon pililosaston palvelujen komission varapuheenjohtajaa henkiloston koskevissa kysymyksissa. • Ehdotus varainhoitoasetuksen perusteellisesta tarkistamisesta. • Ehdotus yhteison ulkopuolisille kiireellisesta taytantoonpanosta. parantamisesta Taytiintoonpano 2000-2002 maille suunnattujen apuohjelmien hallinnon ja toiminnan vaiheiden seka hallinnonuudistuksen ensimmaisten Vuoden 2000 loppuun mennessa laaditaan keskusteluasiakirjat kaikista henkilostopolitiikan avainalueista kuten urakehityksesta ja -jlirjestclmilslil, kurinpitomenettelysta ja palvelukseen lainsaadannon ottamisesta. Naissa keskusteluasiakirjoissa myos ehdotetaan muutoksia, seka annetaan yksityiskohtaisia ehdotuksia niilta aloilta, joiden osalta tassa asiakirjassa esitetaan ainoastaan yleiset suuntaviivat. Kaikki osapuolet voivat antaa ehdotuksista lausuntonsa. ehdotuksia lausuntokierrokselle. Taydellisen avoimuuden turvaamiseksi kaikille komissaareillc tiedotctaan ti Ian teen edistymisesta jokaisessa vaiheessa. uudistusryhmillle Komissaarien tarvittavia valtuudet annetaan laatia Lausuntokierros koskee myos komission henkilokunnan edustajia. Jos ehdotetut muutokset koskevat kaikkia toimielimia, lausunto pyydetaan myos toimielinten yhteiseltil komitealta. Komission tavoitteena on saattaa sisainen lausuntokierros paatokseen viimeistaan vuoden 2001 alussa. Niiden edellyta muutoksia henkilostosaantoihin, aloitetaan sen jalkeen valittomlisti. Toimielinten valinen lausuntokierros on tarkoitus saattaa paatokseen marraskuuhun 200 l mennessa, minka jalkeen komissio antaa yhdennetyn ehdotuksen henkilostosaantojen muuttamisesta. Tama ehdotus, joka koskee myos henkilostopolitiikkaa, palkkoja ja elakkeita, annetaan neuvostolle viimeistaan joulukuussa 2001. taytantoonpano, toimenpiteiden jotka eivat 25 Talia perusteella kaikki tassa valkoisessa kirjassa esitetyt uudistusehdotukset saadaan pantua taytantoon viimeistaan vuoden 2002 jalkipuoliskolla. Palkat ja eltikkeet Uudistuksen tavoitteena on varmistaa, ettil komission hallinto tliyttilil korkcimmat mahdolliset suorituskykyyn, rehellisyyteen ja palveluun liittyvilt vaatimukset. Laadusta olisi voitava palkita asianmukaisesti. Nain ollen Euroopan unionin virkamiehiin sovcllettavat ylciset palvelussuhteen ehdot eivat saa huonontua. Naiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttali palkka- ja ellikejilrjestelmiin liittyvien suurien nykyisen palkkojen mukauttamisjilrjestelmiln soveltaminen nimittain haasteiden kasittelya: paattyy kesakuussa 200 I, lain mukaan saavutettava vakuutusmatemaattinen tasapaino. ja lisaksi elakejilrjestelmassil on ja elakejarjestelma on enty1sesti Koska palkka- urajarjestelman muutosten osalta, ja kahden perilkkilisen suuren neuvottelukierroksen kilyminen olisi hyvin monimutkaista, henkilokunnan, komission ja neuvoston kannalta paras ratkaisu on kayda palkoista ja elakkeista seka henkilostosaantojen muuttamisesta yhdet yleiset neuvottelut neuvostossa. yhteydessa hallinnonuudistukseen Tama tavoite voidaan saavuttaa antamalla neuvostolle taman vuoden kuluessa seuraavanlainen kaksiosainen ehdotus: ensiksi sailytetaan lyhyen ajanjakson, esimerkiksi kahden vuoden ajan, nykyinen tilanne jatkamalla nykyista palkkojen mukautusmenctelmliil sckli kriisimaksun ja nykyisen palkkataulukon soveltamista, lisilt ja ellikkcct mukaan luettuina. Toiseksi sitoudutaan antamaan viimeistaan joulukuussa 200 I henkilostt>sm. intojcn tarkistamisesta yhdennetty esitys, joilla voidaan. saavuttaa johon sisaltyy uusi mukautusmenetelmil sekil elakejarjestelman tasapaino pitkalla aikavalilla. toimenpiteita, Talla tavoin komissio voisi esittali neuvostolle yhdcnnety·n chdotuspaketin, joka mahdollistaisi sopimukseen paasemisen jatketun mukautusmenetelman lyhyeksi soveltaminen paattyy. TaIJaiseen ratkaisuun ei ole oikeudellisia esteita, ja sen avulla on saavutettavissa huomattavia kaytannon etuja. ennen kuin ajaksi Uudistukseen investoiminen Hallinnonuudistuksen taytantoonpanoon on investoitava resursseja. Kuten jo on mainittu, tahiln tarkoitukseen vapautetaan viipymatta virkoja hallinnollisilla toimenpiteilla, joilla pyritaan vahentamaan avoimina olevien virkojen mililrilil komissiossa. Nilitil vapautettavia virkoja osoitetaan erityisesti uuden sisilisen tarkastuksen jilrjestelman tukemiseen ja toimintojohtamisen kehittamiseen paaosastoissa. Taman Iisaksi budjettivallan kayttajalta haetaan huomattavia korotuksia koulutusta ja tietotekniikkaa koskeviin maararahoihin. Viimeksi mainitulla alalla korotettujen maararahojen avulla voidaan pienentliil komission ja sen lahetystojen valista eroa tietotekniikan varustelutasossa. Myos tehtavien entista suurempi hajauttaminen komission lahetystoihin edellyttaa niiden tietotekniikan varustelutason parantamista. Erityisesti yhteison ulkopuolisille maille annettavan avun alalla tarvitaan resursseja ruuhkautuneiden tehtavien suman purkamiseen. Uudistuksen toteuttamista ja siitii tiedottamista koskevat rakenteet Hallinnonuudistuksen toteuttamiseen ja taytantoonpanoon liittyy monia eri nakokohtia, minkli vuoksi komissio on perustanut useita rakenteita uudistukscn totcuttamiscksi. Naitil oval esimerkiksi hallinnonuudistustyoryhma ja paajohtajicn alaisuudcssa toimivat suunnittelu- ja koordinointiryhmat, jotka tutkivat ehdotettuja toimcnpiteitil tilytilntoonpanon kannalta, seka Samanaikaisesti ulkosuhtcista vastaavat komissaarit tutkivat komissaarien uudistusryhma. ulkopuolisille maille annettavan avun hallintoa toteuttamista scka vertaavat niita hallinnonuudistuksen periaatteisiin. Lisaksi talousarviosta sekil hcnkilostostil ja hallinnosta vastuualueita. vastaaville horisontaalisille rncrkittliviil yksikoillc annetaan ja 26 Tyoskentelymenetelmien parantamista ja siihen liittyvia tehtavili varten nimitetaan entymen apulaispaasihteeri. Hallinnonuudistuksesta vastaavaa komission varapuheenjohtajaa avustamaan perustetaan myos julkishallinnon ja yksityisen sektorin kokeneista johtajista muodostuva ulkopuolisten neuvonantajien tarkastelee heinilkuusta 2000 Hihtien Komissio saannollisesti naita uudistuksen toteuttamista varten perustettavia rakenteita, ja tekee niihin tarvittaessa muutoksia. ryhma. Komissio varmistaa jatkossakin seka kaikesta hallinnonuudistukseen liittyvastil tiedottamisen henkilokunnalle etta henkilokunnan osallistumisen uudistuksecn ja tarjoaa tchokkaat keinot palautteelle ja osallistumiselle. Talia tiedotusstrategialla ei ole tarkoitus korvata henkilokunnan edustajien tavanomaista lausuntokierrosta, vaan sillil on mililril tilydcntilil sitil. Euroopan parlamentin ja neuvoston rooli Tallainen lilhestymistapa voi onnistua vain tehtavia ne myos ymmilrtilvilt, mitcn Komissio ei voi yksinaan saavuttaa nilin laajan uudistuksen tavoitteita. - Tuloshakuinen Hihestymistapa painopisteiden maaritte1yssa ja tilytilntoonpanossa edustaa muutosta komission toimintatavoissa. tckemilllil samanaikaisesti muutoksia neuvostossa ja parlamentissa sitcn, cttil niliden toimiclintcn csittilessil komissiolle uusia tilllaincn pyynto vaikuttaa komission mahdollisuuksiin suoriutua nykyisistil vclvollisuuksistaan. Komission on voitava tarvittaessa kieltaytya tallaisista uusista tehtavista, jos silla ei ole niihin riittilvilsti voimavaroja. Tilllaisessa tulisi katsoa, etta komissio kieltaytyy noudattamasta tapauksessa muiden toimielinten ei demokraattista tahtoa, vaan niiden olisi nahtava kieltaytyminen vastuullisena ja jarkevana kaytoksena, jolla pyritaan turvaamaan EU:n kansalaisten ja veronmaksajien edut. Paremmalla suunnittelulla ja toimien ohjelmoinnilla seka toimielinten valisen vuoropuhelun lisaamisella pitaisi kuitenkin pystya valttamaan jo ennakolta tallaiset tilanteet. ja Euroopan parlamentti kasittelevat varainhoitoasetuksen Lainsaatajina neuvosto ja henkilostosaantojen tarkistukset. Uudesta varainhoitoasetuksesta antaa lausuntonsa myos lainsaadilntoehdotuksista poiketen nailla tilintarkastustuomioistuin. toimenpiteilla on valitonta vaikutusta muiden toimielinten toimintaan. Sen vuoksi tassa valkoisessa kirjassa esitetyn tilytilntoonpano viimeistaan toimintaohjelman kaikkien osien vuoden 2002 Joppupuoliskolla edellyttilil tukeaja sitoutumista kaikilta EU:n toimielimiltil, joista jokainen onkin ilmaissut toivovansa tehokastaja kattavaa uudistusta. Useimmista muista Tassa valkoisessa kirjassa esitetaan ohjelma, jonka tarkoituksena on tehda komission hallinnosta paras mahdollinen. Ohjelmaa toteutetaan vuoden 2002 toiselle puoliskolle asti, ja siihen sisaltyy seka henkilostosaantoja etta varainhoitosaannoksia koskevia lainsaadannon muutoksia. Kuten muissakin vastaavissa ohjelmissa, tassakin on investoitava muutoksiin. Myos neuvoston ja Euroopan parlamentin on osallistuttava muutosten toteuttamiseen. Koska ne ovat oikeutetusti ilmaisseet tahtonsa lopputulosten suhteen, on kohtuullista odottaa niilta myos halua antaa tarvittavat keinot naiden tulosten saavuttamiseen. · Taman hallinnonuudistuksen kaltaisia suuria uudistuksia toteutetaan vain kerran sukupolvessa. Yksi sen tavoitteista on luoda jatkuviin parannuksiin perustuva hallintokulttuuri seka varmistaa, etta komissiolta loytyy riittavasti joustoa muutoksiin myos tulevaisuudessa sen joutuessa vastaamaan muuttuvan maailman uusiin haasteisiin. Komissio tarkastelee saavutettua edistysta vuoden 2002 jalkipuoliskolla, johon mennessil sen on milaril panna tilytilntoon tilssa valkoisessa kirjassa esitetty uudistusstrategia. Kun riippumattomuuden, tilintekovelvollisuuden, vastuullisuuden, tehokkuuden ja avoimuuden keskeisista periaatteista tulee entista enemmiln osa tyoskentelytapoja, uudet muutokset voivat olla henkilokunnan itsensa toteuttamia taydentliviil parannuksia. Ilman hcnkiloston tilydcllistil sitoutumista kaikilla hallinnon tasoilla edistysta ci pystytilkililn saavuttamaan. Osa tilmlin ohjelman tarkoitusta onkin vapauttaa lisilil komission erittilin piltcviln hcnkilokunnan cncrgiaa ja lahjakkuutta seka parantaa tyouraan liittyvia olosuhteita. Monien muutostcn laajuus ja luonne asettavat haasteita komissiossa tyoskentelcvillc. Nilistil haastcista on mahdollisuus sdviytyii taitojen ja sitoutumisen sekil uusien tukijilrjestelmien ja koulutukscn avulla. Uudistuksen taustalla on kuitenkin tavoite parantaa Euroopan unionin kansalaisille suunnattuja palveluja ja kehittaa eurooppalaisuuden ihannetta sailyttamalla komission keskeinen rooli perustamissopimusten valvojana ja unionin liikkeelle panevana voimana, sckil lujittamalla tata asemaa. Komissio voi olla ylpea historiastaan ja nykyisesta keskeistil asemastaan. Sen tarkeys vain kasvaa unionin kohdatessa laajentumisen ja globalisoitumisen haasteet. Komission hallinnon uudistaminen, joka on osa koko Euroopan unionin hallinnon uudistamista koskevaa laajempaa haastetta, antaa komissiolle mahdollisuuden toteuttaa keskeista tehtavaansa Euroopan tulevaisuuden hyvaksi. 0-0-0-0-0-0-0-0-0-0-0-0-0-0-0-0 28 KOMISSION UUDISTUSTA KASITTELEVAN KESKUSTELUASIAKIRJAN LIITE 1 • UUDISTUKSEN AVAINKOHDAT I. 1 UUDISTUKSEN MUKANAAN TUOMIA TARKEIMPIA MUUTOKSIA HALLINTOELIMISSA JA -RAKENTEISSA A. Uutta Puheenjohtajan toimivaltaan kuuluva paasihteeristoon perustettava strategisesta suunnittelusta ja ohjelmoinnista vastaava elin avustaa kollegiota painopisteiden maarittelyssa ja voimavarojen kohdentamisessa seka suoritusjohtamisen edistamisessa. Toinen apulaispHsihteeri vastaa erityisesti tehokkaampien tyotapojen suunnittelusta, byrokratian vahentamisesta ja jarjestelmien yksinkertaistamisesta. Hallinnonuudistuksesta vastaavan varapuheenjohtajan toimivaltaan kuuluva sisiisen tarkastuksen osasto tarkastaajalkeenpain komission yksikoiden sisaiset valvonta- ja hallintojarjestelmat seka suorituskyvyn ja neuvoo tarvittaessa johtoa. Budjettikomissaarin toimivaltaan kuuluva sisiisen tarkastuksen seurantakomitea varmistaa, etta suositukset otetaan huomioon. Julkisen toiminnan etiikkaa kisittelevi komitea antaa etiikkaa ja toimintanormeja koskevia ohjeita kaikille Euroopan unionin toimielimille. B. Muutetaan Jo olemassa olevan rakenteen pohjalta kehitettava yhteinen uraneuvontaelin varmistaa, etta komissio voi paremmin sovittaa yhteen henkilokuntansa ja tyot, arvioidaja ohjata tyontekijoiden liikkuvuutta seka tarjota koulutusta. Olemassa olevia elimia yhdistaen ja niihin uusia lisaten luodaan budjettikomissaarin toimialaan kuuluva yhteinen varainhoitoelin, joka maarittelee taloushallintoa koskevat saannot ja inenettelyt seka sisaisen valvonnan vahimmaisvaatimukset, antaa neuvoja operatiivisille osastoille seka kehittaa ja hallinnoi taloushallinnon yhteisia tietojarjestelmia. Jo olemassa olevan rakenteen pohjalta kehitettava yhteinen sovitteluelin luodaan tarjoamaan apuaan, jos henkiloston jasenet ilmoittavat vaarinkaytoksista, joihin ei liity petoksia tai muita yhteison taloudellisiin etuihin vaikuttavia toimia. Toimielinten yhteinen kurinpitolautakunta korvaa nykyisen kurinpitolautakunnan, ja komissioon valitaan edustaja, joka valmistelee ja esittaa hallinnon nakokannan kuri npitolautakunnalle. 1 Taydellinen katsaus kaikista hallintoelimista ja -rakenteista on toimintasuunnitelmassa. ::!9 C. Poistetaan · Nykyinen varainhoidon valvonnan PO lakkautetaan, koska sen sisaiseen tarkastukseen liittyvat toiminnot sisallytetaan uuteen sisaisen tarkastuksen osastoon ja koska uudessa varainhoitoasetuksessa varainhoidon valvojan antama ennakkohyvaksynta poistetaan. Hallinnontarkastus lakkautetaan, silla sen toiminnot sisallytetaan sisaisen tarkastuksen osastoon. Osana hallinnon yksinkertaistamisohjelmaa toinen apulaispaiisihteeri, strategisesta suunnittelustaja ohjelmoinnista vastaava elinja sisiiisen tarkastuksen osasto tarkaste/evat o/emassa olevien elinten ja rakenteiden yksinkertaistamiseksi myohemmin mahdollisesti tehtiiviii muutoksia. 30 TARKEIMPIEN UUDISTUSTEN AIKATAULU 1 II. VllOSI VUOSINEL- JANNES !:;c'}f:; :,;: #,~/,' ' ,,, ' - 2000/1 2000/11 -,,: -;, ,, ' ',, ,~: ',•':'' ' '. TARKEIU\1. '. \T lTDISTl'KSET ',i,,,,,, ,;-,, ic: ', ', ,:,,, ,,' ~," 2\:t\' :'},t·' :, <: ~:::,;,:,,, ,,. -,,,, Komission asetusehdotus Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen julkisuudesta Jatketaan tietotekniikkajarjestelman (yhdennetty voimavarojen hallintajarjestelma) kehittamista toimintojohtamisen kayttoonoton tukemiseksi. Komission ehdotus varainhoitoasetuksen uudistamisesta (ennakkohyvaksynnan lakkauttaminen mukaan luettuna). Sisaisen tarkastuksen osaston, sisaisen tarkastuksen seurantakomitean ja yhteisen varainhoitoelimen perustaminen. Sisaisen valvonnan tehostaminen komission osastoilla. Toimintojohtamisen lisaaminen. Uusi strategisen suunnittelun ja ohjelmoinnin kierros (SPP), joka on tarpeen toimintojohtamisen toiminnan kannalta. = = = M Toisen apulaispaasihteerin nimittaminen. 2000/111 Komission tiedonanto toimintojen eriyttamisesta. Komission tiedonanto hallinnonuudistuksen vaikutuksista henkiloresursseihin. Keskusteluasiakirjat kurinpitomenettelysta, ammatillisesta epapatevyydesta. ilmiantamisesta, uudesta urajarjestelmasta ja uudesta johtamispolitiikasta. 2000/IV Komission paatos rahoituksen oikaisutoimenpiteista rakennerahastotoimia Yarten. Komission toimintasuunnitelma hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamiseksi. 1 Kaikkien toimien taydellinen aikataulu on liitteessil 2 31 VlJOSI VVOSINEL- JANNES 2001/1 T;\RKEIMMAT l:lJDISTlJKSET Komission paatos sisaisten tyomenettelyjen lisahajauttamisesta. Komission sisainen ammattiyhdistysten ja ammattialajarjestojen kuuleminen henkilostosaantoihin ehdotetuista muutoksista. Sopimustietokanta ~ 0 0 N N 0 0 N 2001/11 Komission paaWkset henkiloston uudesta arviointijarjestelmasta, henkiloston uudesta ylennysjarjestelmasta ja uudesta johtamispolitiikasta. 200I/IV Toimielinten yhteisen henkilostosaantokomitean kuuleminen henkii<. )stosaantoihin ehdotetuista muutoksista. Komissio esittaa neuvostolle yhdennetyn ehdotuksen menetel mas ta, elakejarjestelmasta ja ha! Ii nnonuudistuksen kannalta valttamatWmista henkilostosaantojen muutoksista. Neuvosto hyvaksyy hallinnonuudistuksen kannalta valttamattomat henkilostosaantojen ja varainhoitoasetuksen muutokset. Komissio tarkastelee hallinnonuudistuksen edistymista. 32 LAUSUNTOKIERROS Liite 2 Sen jalkeen kun komissio oli 18. tammikuuta hyvaksynyt keskusteluasiakirjan perustaksi uudistuksesta kaytavalle sisaiselle keskustelulle, henkilosto kautta koko komission osallistui paaosastoissaan kaytyihin kehyskeskusteluihin joko lahettamalla viesteja uudistuksesta vastaavalle varapuheenjohtajalle tai komission intranetissa olevalle, uudistusta kasittelevalle web-si vulle taikka osallistumalla virkamiesten oma-aloitteisesti perustamiin, yksikoiden valisiin keskusteluryhmiin. Huomautuksia tuli kaikkialta komissiosta palkkaluokasta ja toimipaikasta riippumatta. Henkiloston edustajien kanssa kaytiin myos taysimittaisia neuvotteluja, mika johti kantojen selkeyttamiseen seka henkilokunnan niin Brysselissa kuin Luxemburgissa pitaman yleiskokouksen antamaan paatoslauselmaan. suoraan - lausuntokierrokseen seka Tallainen henkiloston osallistuminen on tarkeaa uudistuksen onnistumiseksi, ja keinoja sen yllapitamiseksi paaosastojen ja yleisesti ottaen koko komission tasolla etsitaan, olipa kyseessa yksityiskohtaisia toimenpiteita koskeva muodollinen lausuntokierros tai itse taytantoonpano. Tahan sisaltyy mekanismi komission tyoskentelytapojen parantamista koskevien ehdotusten tekemiseksi ja niiden pohjalta toimimiseksi. Luonnollisestikaan tarkoituksena ei ole korvarn nykyisia jarjestelyja, jotka koskevat yksikoiden valista kuulemista, taikka vuoropuhelua, jota kaydaan toimintasuunnitelmassa vahvistetuilla aloilla tehtavista erityisista ehdotuksista. Jaljempana on tiivistelma tarkeimmista huomautuksista ja siita, kuinka ne on otettu huomioon taytantoonpanotoimenpiteita valkoisessa kirjassa. Muut huomautukset otetaan huomioon valmisteltaessa. I. UUDISTUSKONTEKSTI Tiirkeimmiit l1uolenailleet Poliittinen nakemys ei selva • • Uudistusstrategiaa ei esitetty selvasti Valkoisessa kirjassa a11netut tiirkeimmiit vastaukset • Kollegion laatima johdanto ja muita viittauksia • Uudistus yhdistetty selkeasti strategisiin • Asiakirjan savy kielteinen henkiloston osalta • tavoitteisiin Teksti laadittu uudelleen seka kollegion johdanto • • • Ei viittausta ulkoiseen politiikkaan Lausuntokierros liian )yhyt Ei oleteta suuria muutoksia henkiloston maaraan • Ulkomaanedustus ja ulkopuolelle suuntautuva tuki lisatty Toimenpiteita koskeva lausuntokierros jatkuu • • Komissio valmis pyytamaiin lisaii henkilosWa sisaisten rakenteiden uudistuksen jiilkeen ja jos tarvearviointi osoittaa ~-p. , tarpeelliseksi II. PALVELUA KO ROST AV A HALLINTOKUL TTUURI Tiirkeimmiit huolenaiheet Valkoisessa kirjas. m annetut tiirkeimmlit vastaukset • Komission poliittinen rooli aliarvioitu • Komission itsenaisyyden sailyttaminen • Valtuuttaminen/hajauttaminen puuttuu • Komissaarien vastuu Selitetty I jaksossq ja johdannossa • • Selitetty I jaksossa ja johdannossa • Valtuuttaminen/hajauttaminen lisatty • Vastuukysymykset jo selkeasti esitetty 33 III. PAINOPISTEIDEN MAARITTELY JA VOIMAVAROJEN KOHDENTAMINEN Tiirkeimmiit huolenaiheet • Toimintojohtaminen vaikuttaa morii mutkaisel ta • Tarvitaan joustavuutta tapahtumiin reagoimisen mahdollistamiseksi • Kollegion on tehtava poliittisia paatoksia • Muiden toimielinten rooli painopisteiden maari ttel yssa • Toimintojen eriyttamista koskeva teksti liian heikko • Laaja-alaisen yksityistamisen pelko • Ulkoisten elinten valvonta • Liian vahan yksityiskohtia tyotapojen kehittamisesta • Rakenteisiin suurempaa joustavuutta • Liikaa keskittamista talla hetkella IV. HENKILORESURSSIT Tiirkeimmiit huolenaiheet • Ei viittausta tutkimukseen tai ulkomaanedustukseen • Kielteinen savy • Kansalaisuustekija palvelukseenotossa • Toimielinten yhteista palvelukseenottoelinta ehdotettu • Valiaikaisia sopimuksia uudelle henkilostolle • vastustettu Palkkauksen ja lineaarisen urajarjestelma valinen yhteys huolestuttaa • Koulutukseen osallistumiseen on annattava aikaa • Koulutus vaikuttaa suunnatun paaasiassa johtajille • Henkiloston vuotuinen arviointi herattaa epailyksia • Arviointipisteiden kiintioittamista vastustetaan • Tasa-arvoa koskeva jakso heikko • Seksuaalista / muuta hairintaa ei kasitella • Yleista huolestumista palkoista ja elakkeista • "Kevennettyja" henkilostosaantoja vastustettu yleisesti • Varhaiselakkeen olisi oltava houkuttelevampi • Ei viittausta yhteiseen henkilostokomiteaan • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • Valkoisessa kirjassa an11etut tiirkeimmiit vastaukset Esitysmuotoa parannettu Joustomahdollisuudet selitetty paremmin Tekstia selkeytetty Pyritaan sopimukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa Kirjoitettu uudelleen Selkeasti suljettu pois Korostettu erittain tarkeana seikkana - viittaus 274 artiklaan Yksityiskohtia valkoisessa kirjassa ja toimintasuunnitelmassa Tasmennetty toimintasuunnitelmassa Tehtavien delegointia korostettu Valkoisessa kirjassa annetut tiirkeimmiit vastaukset Molemmat alat mainittu erityisesti Epaselvia lauseita selvennetty Kartsalaisuustekija poistettu kilpailuista Tallaista elinta harkitaan kiireellisena Valiaikaisista sopimuksista uudelle henkilostolle luovuttu Erityisedellytyksilla varmistetaan, etta ehdot ja edellytykset eivat huonone Oppimiskulttuuria ja koulutusmahdollisuuksia korostetaan Jatkuva koulutus koko henkilostolle vahvistettu Suureen tyomaaraan kiinnitetaan huomiota Eri mahdollisuuksista keskustellaan viela Toimet paljon eriytetympia Mahdollisuus sovitteluun Selkea kuvaus komission strategiasta Ehdotus "kevennetyista" henkilostosaannoista jatetty pois Sitoudutaan kehyksen kehittamiseen Periaate henkilostokomiteoiden osallistumisesta henkiloresurssien hallintoon sailytetaan 34 V. T ALOUSHALLINTO JA V ARAINHOIDON VALVO NT A Tlirkeimmiit huolenaiheet • Tarvetta taloushallintoa koskevaan koulutukseen • Vastuualueiden oltava selkeita • Tarve kohdistaa huomiota varainhoidolliseen vastuuseen • Henkiloston maaran vaikutukset paaosastotason valvontaan • Enemman tietoa siirtymavaiheesta • Tilinpitajan asema epaselva • Aikataulu kirea • Varainhoidon valvonnan paaosaston nykyisen henkiloston uudelleenjarjestely Va/koisessa kirjassa annetut tlirkeimmli. t vastaukset Koulutusohjelman yksityiskohtainen kuvam, Tekstia selkeytetty Ehdotus varainhoitoasetusten muuttamisesta Lisaa voimavaroja Taytantoonpanoprosessin yksityiskohtainen kuvaus Tekstia selkeytetty Voimavarojen liikkeelle saattaminen tavoitteiden saavuttarniseksi Uudelleenjarjestelystrategia suunniteltu • • • • • • • • VI. UUDISTUKSEN TOTEUTT AMINEN JA V ARMISTAMINEN Tli. rkeimmli. t huolenaiheet • Aikataulun toteutettavuus • Monimutkainen taytantoonpanorakenne · • Vaikutukset voimavaroihin • Tyotaakka kaikille paaosastoille ei vain vastuuyksikoille • Henkiloston osallistuminen tarkeaa Tarvitaan jarjestelma uudistuksen • seuraamiseksi VII. PAA TELMAT Tli. rkeimmlit huolenaiheet Va/koisessa kirjassa annetut tiirkeimmiit vastaukset foitakin paivamaaria muutettu; edistymista seurataan Jarjestelmati tarkastellaan uudelleen heintikuussa Lisavoimavaroja jaetaan; Iisaa etsitaan Lisavoimavaroja kasvaneeseen tyotaakkaan lyhye!Hi aikavalilla Lisakeskusteluja; ideapankki Saannolliset raportit komissiolle • • • • • • Valkoisessa kirjassa annetut tii. rkeimmiit vastaukset • Itsekriittinen savy eraissa osissa asiakirjaa • Tekstia tarkistettu 35 Sanasto Liite 3 A Arviointi Toimenpiteita koskevien paatelmien tarpeiden perusteella, jotka toimenpiteilla pyritaan tyydyttamaan. Ennakkoarviointi on toimen arviointi ennen sen toteuttamista; siina tutkitaan tarpeet ja ennakoitavat tulokset ja vaikutukset. Jalkiarviointi on joko toimen aikana tai sen toteuttamisen jalkeen toteutettu arviointi, jossa tutkitaan toimen vaikutuksia. teko tulosten ja vaikutusten sekil niiden D DECODE Huomfapdiviin komissio (lyhenne tulee ranskankielisesta nimesta "Dessiner la Commission de demain"). Komission toiminnan sisainen arviointihanke, jonka komissio kilynnisti lokakuussa 1997 tarkoituksenaan laatia ajantasainen analyysi kaikesta komission toiminnasta seka siihen kaytetyista varoista ja tyomenetelmista. Hallinnon tarkastuksen vastuualueeseen kuuluva hanke on synnyttanyt yhteensa 47 raporttia, jotka koskeval komission jokaista pilliosastoa/toimialaa. laadittu uscita Niiden tilanteesta monialaisia kysymyksiil kasittelevia valmisteluasiakirjoja. Yhteenvetokertomus julkaistiin 7. heinakuuta 1999. laadinnasta on vastannut kuksitoista arvioinliryhmilil. Lisilksi on E Ennakkovaroitusjirjestelmi Atk-pohjainen jarjestelma, joka ilmoittaa sellaisista EU-rahoituksen saajista, joihin liittyy vakavia hallinnoJlisia virheita, vaarinkilytoksiil tai petoksia. J Julkisen toiminnan etiikkaa kisittelevi komitea Toimielinten yhteincn komitea, joka antaa kaikkiin EU:n toimiclimiin sovcllcttavia etiikkaa ja toimintasaantoja koskevia neuvoja. K Kustann ustehokkuus Suhde tietyn tuotostason kustannusten ja sen valilla, missa maarin Hilla tuotoksella saavutetaan tavoite tai missa maarin se auttaa tavoitteen saavuttamisessa. M MAP2000 Ohjelma, joka koskee hallinnon ja henkilostopolitiikan nykyaikaistamista vuoteen 2000 siirryttaessa. (Lyhenne tulee ranskankielisesta nimesta "Modernisation de l'administration et de la politique du personnel a )'horizon 2000". ) Komission vuoden 1997 huhtikuussa tekema aloite, hajauttamista koskevaan joka peru$tuu hallinnon kertomukseen. Tavoitteena oli edistaa hallinnon hajautusta siirtamillla vastuuta hallintotehtavista paaosastoille, yksinkertaistaa menettelyja ja jarkiperaistaa henkiloresurssien kayttoa. Aloitteen tuloksena vahvistettiin 25 toimenpidetta, jotka piti panna tilytilntoon kahdessa vaiheessa. Ensimmaisen vaiheen oli maara kaynnistya maaliskuussa 1999, mutta koko menettely keskeytettiin komission erotessa 15. maaliskuuta 1999. laatimaan hallinnon tarkastuksen R Riippumattomien asiantuntijoiden komitea vastuuvapautta vuoden talousarvion Kieltaydyttyaan myontamasta komissiolle osalta Euroopan parlamentti antoi 14. tammikuuta 1999 paatoslauselman, · jossa kehotettiin perustamaan komitea tutkimaan komission menettelytapoja petosten, huonon hallinnon ja nepotismin toteamisen ja niihin suhtautumisen varalta, kaikkien rahoitusta koskevien sopimusten myontamista koskevien komission menettelyjen pcrusteellinen tarkastelu mukaan luettuna. Euroopan parlamentin ja komission yhdessa nimittilmat komitean viisi jasenta antoivat 15. maaliskuuta 1999 kertomuksen, joka johti komission eroon seuraavana paivana. Toinen kertomus annettiin 10. syyskuuta 1999. Se koski rahoituksellisten ja henkilostoresurssien hallintoa, ja siina esitettiin 90 suositusta huonon hallinnon, vililrinkaytosten ja petosten estamiseksi. 1996 Riskianalyysi, riskien arviointi jonkin Menetelmil arvioimiscksi. Jarjestelman riskit arvioidaan sen perusteella, miten suuri mahdollisuus (tai todennilkoisyys) on, etta yhta tai useampaa johdon tavoitteista ei saavuteta. jilrjcstclmilryhmiln haavoittuvuu<. lcn jarjcstclmiln tai s SEM2000 ja resurssien Moitteeton ja tehokas varainhoito; komission vuonna 1995 kolmessa vaiheessa vahvistama rahoituksen olivat koskeva varainhoitomenettelyjen jarkiperaistaminen ja yksinkertaistaminen, yhteisoohjelmien arviointi ja kustannustehokkuusanalyysi ja Euroopan parlamentin huomautusten parempi huomioon ottaminen. Ulkopuoliset asiantuntijat seuraavat tarkistetun ja ajantasaistetun ohjelman taytilntoonpanoa sililnnollisesti. tilintarkastustuomioistuimen, neuvoston uudistusohjelma. Tavoitteina hallintoa seka Seuranta Toiminnan havainnointi ja testaus seka tarvittaessa raportointi vastuuhenkiloille. Seurannan avulla voidaan jatkuvasti todentaa, miten tavoitteisiin ja paamaariin pyrkiminen edistyy. 37 Sisainen tarkastus Riippumaton ja puolueeton arv1omt1- ja neuvontato1mmto, jonka tarkoituksena on tuottaa lisaarvoa ja parantaa organisaation toimintaa tarjoamalla jarjestelmallinen ja kurinalainen lahestymistapa riskienhallinnan, valvonnan ja hyvan hallintotavan toimivuuden arviointiin ja parantamiseen (sisaisten tarkastajien jarjesto). Ilmaisu "sisainen" kuvaa toiminnon paikkaa organisaatiossa eika tarkastuksen kohdetta (koko hallintoketju, tarvittaessa lopullisen edunsaajan tasolle asti). Sisainen valvonta Organisaation johdon suunnittelema ja toteuttama toimintatapojen _ia menettelyjen muodostama kokonaisuus. Silla pyritaan varmistamaan tavoitteiden saavuttaminen taloudellisella, tehokkaalla ja toimivalla tavalla; ulkoisten saantojen, johtamispolitiikan ja saannosten noudattaminen; omaisuuden ja havaitseminen; kirjanpitoaineiston laatu seka luotettavien ja ajantasaisten talous- ja hallintotietojen tuottaminen. Sisainen valvonta kasittaa viisi osa-aluetta: l) valvontaymparisto, 2) riskien arviointi, 3) valvontatoimet, 4) tiedotus ja viestinta seka 5) seuranta. turvaaminen; petosten ja virheiden ehkaisy tiedon ja Sisainen valvontajarjestelma Jarjestelmien verkko, joka on perustettu organisaatioon varmistamaan tavoitteiden saavuttaminen taloudellisimmalla ja tehokkaimmalla tavalla. Sisaisen tarkastuksen osasto Hallinnonuudistuksesta vastaavan varapuheenjohtajan vastuualueeseen kuuluva uusi osasto, joka tekee komission yksikoiden sisaisten valvonta- ja hallintojarjestelmien seka suorituskyvyn jalkitarkastuksen ja neuvoo tarvittaessa johtoa. Sisaisen tarkastuksen seurantakomitea t01m11 puheenjohtajana budjettikomissaari. Komitean kuuluu hallinnonuudistuksesta vastaava komission varapuheenjohtaja, kaksi muuta komissaaria seka yksi komission ulkopuolinen jasen. Komitea seuraa komission valvontaprosesseja (sisaisen tarkastuksen osaston ja tilintarkastustuomioistuimen tekemien sisaisten tarkastusten tulosten perusteella), sisaisten tarkastusten johdosta annettujen suositusten taytantoonpanoa (komission hyvaksymat tilintarkastustuomioistuimen suositukset mukaan luettuina) ja sisaisten tarkastusten laatua. Lisaksi siihen Sttategisesta suunnittelusta ja ohjelmoinnista vastaava elin (SPP) Komission paasihteeriston perustama elin, joka avustaa kollegiota vuosistrategian maarittelyssa (politiikkojen painopisteiden asettamisessa ja edistaa suoritusjohtamista koko komissiossa. resurss1en kohdentamisessa) ja Suorituskyvyn mittarit Mittarit, joilla voidaan suoraan tai valillisesti mitata, m1ssa maann to1m1vuus, tehokkuus, taloudellisuus, laatu ja palvelutaso on saavutettu jonkin toiminnan tai tehtavan kohdalla. 38 T Taloudellisuus ("toimitaan vahaisin kustannuksin") toteuttamiseksi hankittuihin Toimen minimoiminen asianmukaista kustannukset verrattuina suunniteltuun panokseen. tai kaytettyihin resursseihin liittyvien kustannusten laatutasoa kuitenkaan unohtamatta. Tosiasiallisen panoksen Tehokkuus ("toimitaan tuloksellisesti") Tuloksen (tavaroiden, palvelujen ja muiden tulosten osalta) ja niiden tuottamiseksi kaytettyjen resurssien suhde. Tehokas toiminta maksimoi tuloksen suhteessa tkttyyn panokseen tai minimoi panoksen suhteessa tiettyyn tulokseen. Tietojarjestelma Laitteistojen ja ohjelmistojen muodostama toiminnallis-tekninen rakennekokonaisuus. Se jarjestaa toiminnot vertikaalisesti tai horisontaalisesti (esim. maksutapahtumien hoitaminen, asiakirjojen siirtaminen, tiedon keruu ja koontaminen). Tieto-ja viestintatekniikka Organisaation tukena oleva tekniikka, jonka avulla annetaan asianmukaista tietoa, helpotetaan menettelyja ja valitetaan tuloksia. Siihen kuuluvat laitteistot (tietokoneet, henkilokohtaiset tietokoneet, verkot, tulostimet, skannerit jne. ) seka ohjelmistot (tietojarjestelmat, tietokannat, etsinta- ja hakuvalineet, viestinta- ja esityslaitteet jne. ) Tieto- ja viestintatekniikan avulla menettelyja voidaan muokata tehokkaammiksi ja toimivammiksi paitsi hallinnossa myos paatoksenteossa, strategian suunnittelussa ja asiakaspalvelussa. Tilinpitaja Yksi perustamissopimuksessa maaritellyista kolmesta taloudesta vastaavasta henkilosta. Vastaa kirjanpitojarjestelmista. kassasta ja tilinpaatokseen liittyvien tietojen toimittamisesta muille toimielimille. Komission organisaatiossa budjettipaaosaston kirjanpitolinjan johtaja. Tilintekovelvollisuus Velvollisuus vastata omasta vastuualueesta. Toimintojohtaminen, toimintoperusteinen johtaminen (ABM) Komission kayttoon ottama uusi ohjelmatyo-, budjetointi-, johtamis- ja raportointimenetelma. Se kattaa kollegion tasolla painopisteiden maarittelyn ja resurssien kohdentamisen seka yksikoiden tasolla johtamiskaytannon yleiset periaatteet. Toimintoperusteinen budjetointi (ABB) Laajemman toimintojohtamisjarjestelman budjetointiin liittyva kasite. Toimivuus, vaikuttavuus ("toimitaan tarkoituksenmukaisesti") Missa maarin tavoitteet on saavutettu; toimen suunnitellun ja tosiasiallisen vaikutuksen suhde. 39 Tulojen ja menojen hyvaksyja Yksi perustamissopimuksessa maaritellyista kolmesta taloudesta vastaavasta henkilosta. Hyvaksyy menot ja antaa perintamaaraykset. Ensisijainen valta hyvilksya menot on kollegiolla. Kollegio voi siirtaa vallan virkamiehille (esim. pailjohtajille), jotka voivat vuorostaan jakaa valtaa talousarvion toteuttamista koskevien, komission sisilisissil sililnnoissil maariteltyjen edellytysten mukaan. V Valvonnan itsearviointi Menettely, jossa Jinjajohto ja henkilosto maarittavat tavoitteet, valvonnan Ja riskit omalla alueellaan seka sopivat parannustoimistaja panevat ne tilytantoon. Valvonta Mika tahansa johdon toteuttama toimi, jolla pyritaan lisaamaan tavoitteiden ja paamaarien saavuttamisen todennakoisyytta. Johto suunnittelee, organisoi ja ohjaa toimien toteuttamista. Toimia on oltava riittavasti, jotta tavoitteiden ja paamaarien saavuttaminen voidaan taata suunnitte)un, kohtuullisen varmasti. Valvonta on organisoinnin ja ohjauksen tulos. asianmukaisen toteuttaman johdon Varainhoidon valvonta (Ks. myos sisainen valvonta). Mekanismi, jolla pyritilan takaamaan, etta taloudellisten voimavarojen kaytto on saantojen ja menettelyjen mukaista. Sen ulottuvuus on kapeampi kuin sisaisen valvonnan. Vaarinkaytosten tutkintaelin jonka Tutkintaelin, vaarinkaytoksissa. kurinpitomenettelyn aloittamisen valilla, jos kurinpitomenettely on tarpeen. tehtavana Se on on valivaihe vaarinkaytoksen neuvoa toteamisen talousasioihin mahdollisesti ja liittyvissa muodollisen w Williamsonin raportti Henkilostopolitiikkaa kasitelleen mietintaryhmiln 6. marraskuuta 1999 antama raportti; ryhmlin · puheenjohtajana toimi komission entinen paasihteeri David Williamson. hallinnon ja ammattijarjestojen/ammattiyhdistysten Ryhman muodostivat ja edustajat. (ammattiyhdistykset ammattijarjestot/ammattiyhdistykset (ammattiyhdistykset ja ammattialajarjestot) tekivat 18. toukokuuta 1998 sopimuksen ryhman perustamisesta. Ryhma tarkasteli vuoden 1998 heinakuun ja marraskuun valisena aikana lukuisia henkilostoresursseihin liittyvia asioita. Raportissa esitettiin paatelmia ja suosituksia toteutettavista toimista. edustajat ja ammattialajarjestot) Komissio 40 y Yhteinen varainhoitoelin Talousasioissa neuvoja antava keskeinen elin budjettipililosastossa. Mililrittilil sililnnot, mcncttelyt ja s1saisen valvonnan vahimmaisvaati~ukset, neuvoo niiden soveltamisessa, kehitUiil taloushaHinnon tietojarjestelmia ja antaa koulutusta. 41 KAAVIOl: TALOUSHALLINNON, VARAINHOIDON VALVONNAN JA SISAISEN TARKASTUKSEN UUSI ORGANISAATIO KOMISSIO Uudistuksesta vastaava ~a~p~heenjohtaja ·,::z}-~_!lje!!ll<omissaari · rkastuJuen. · osasto • Neuvonta riskienhallinnassa. valvonta- ja johtamisprosesseissa • Sisaisen tarkastuksen ja johtamisjarjestelmien asianmukaisuuden riippumaton arivointi • Toiminnantarkastus • Tarkastusnormien laadinta I l--------------------------J Neuvonta, tiedotus KOM tiliopitljl • Konsolidoitu tilinpaatos. laillisuuden raportointi • Kassa. maksut. pankkien tilitapahtumat • Kirjanpitojarjestelmat Moitteettomasta Ja · tehc,kkaasta hallinnosta vastaava yhteineo varaiohoitoelin • Maarittelee taloushallinnon saannot ja menettelyt ja sisaisen valvonnan vahimmaisnormit. neuvoo niiden soveltamisessa • Tarjoaa koulutusta ja laatii ktisikirjoja (myos hakijamaille) • Antaa tukea neuvontapisteena (verkostuminen. arviointi, sopimukset. ulkoistaminen) • Tietokannat ( ennakkovaroi tus j arjestel-ma, sopimustietokanta) -------------------------------~-------------------------, I ----------------~--' ! · 'Komissaari I l'Yu. JIIJ!ta1a <f '",. ~t--------------r- i. I i I I ! val vontajarjestel mien asianmukaisuudesta (3) • Vastaa johtamis- ja M6~tiUabet tebtlvlt (2) ' ' )_">. ·~f:;. - -,-. ' - • Kokonaisbudjetointi ja resurssisuunnittelu • A vustaminen ja neurnnta • Taloushallintojarjestelmien hoitaminen ,,;··. ~/'·~. ~~~,_-~)'~. '. -. - ,. _. , ~nJ,~~iebet • Budjetointi ja resurssisuunnittelu • Toimien kehittaminen. suunnittelu ja seuranta • Tarjouseritelmien laatiminen • Talouden seuranta • Paaosastojen vuositilinpaatokset • Taloustoimintojen laadunvarmistus (tarjouskilpailut. ehdotuspyynnot) • Tuettavien toimien valintapaatokset. seuranta ja jatkotoimet. (4) • Toi mien laillisuuden ja saantojenmukaisuuden jalkitarkastukset kentalla • Yhteison meno-ohjelmien hajautettujen hal Ii nnointij arjeste lmien tarkastus • Sisaisen valrnnnan arviointi. riskien arviointi • Toimintojen arviointi L------------------------------------------------------------------------------------------------------------- -------------- ------------------------------------------- ( l) Sisaisen tarkastuksen seurantakomitea jakaa komissiossa tehtavat. jotka liittyvat tarkastusraporttien pohjalta toteuttaviin jatkotoimiin, edistymisen seurantaan seka sen varmistamiseen, etta sisaisen tarkastuksen osaston tyo sisaistetaan komissiossa. (2) Paajohtaja paatta. mika on asianmukainen organisaatio naiden tehtavien hoitamiseksi. (3) \fenojen hyvaksyja tarkistaa kuhunkin maksutapahtumaan liittyvan suorituksen oikeellisuuden ('acquit liberatoire'). 'Acquit liheratoire' merkitsee. etta lasku on valmis tilinpitajan maksettavaksi. ( 4) Paajohtaja paattaa, sisaltyyko taloustoimintojen laadunvarmistukseen taloustapahtumien jalkitarkastuksia (watchdog). 42 Komiss1on uudistamista kasitte!zvan va!koisen kiijan Hite 4 TOiMIEN AIKA T AULU - TOIMET 2000/2001 - II. PALVELUA KOROSTAVA HALLINTOKULTTUURI lvastuuyksikko ) I Toimet I ~ (sG (sG (sG (cid:143) G lso ADMIN/OIL, CTI, SG, OPOCE, INFSO, Press Service I. Ammattietiikka julkisessa toiminnassa 1. Julkisen toiminnan etiikkaa kasitteleva komitea Komission ehdotus Toimielinten valinen sopimus I I I 1-1 I I I I I, I CJ II. Hyvlili hallintotapaa koskevat toimintaslilinn6t 2. Hyvaa hallintotapaa koskevat toimintasaannot. J Ill. Uudet siilinn6t yhteison toimielinten asiakirjojen ju/kisuuden lisalimiseksi 3. Ehdotus asetukseksi Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen julkisuudesta c=i I Toukol 4. IV. Komission ja kansalaisyhteiskunnan vlilisen vuoropuhelun parantaminen Suositusten antaminen kuulemisprosessissa noudatettavista parhaista toimintatavoista Luettelon laatiminen virallisiin tai muihin jarjestelmallisiin kuulemisprosesseihin osallistuvista komiteoista ja tyoryhmista 5. I V. Euroopan parlamentin kanssa tehtliva puitesopimus 6. Neuvotellaan uusi puitesopimus parlamentin 15. syyskuuta 1999 uudesta komissiosta antaman paatoslauselman mukaisesti VI. Komissio siihkoiseen toimintaympiiristoon 7. Komissio sahkoiseen toimintaymparistoon (a) Tieto- ja viestintatekniikka (b) Tietoliikenneverkot 8. Kayttajien tarpeisiin vastaaminen l»l»l»l»l»l»l»l»l»l»I D >> >> >> >> >> ✓ >> >> >> >> >> >> >> >> >> >> (a) Palautejarjestelmat ja tekniikan kehityksen seuraaminen (b) Siirtyminen vuorovaikutteisiin kuulemisprosesseihin (Internet} \ \ (c) Europa-sivuston jatkuva parantaminen 9. Sahkoiset julkiset hankinnat ja sahkoiset taloustoimet >> >> >> >> >> >> >> >> >> >> \ VII. Maksuaikojen lyhentliminen Kaikki PO:t BUDG 10. 11. Maksuaikojen noudattamista koskevat paaosastokoh_taiset tulokset Keskitetty Jaskujen kirjausjarjestelma I I I II I II I I I~ ✓ = Tavoltekuukausl » = Kaynnissi oleva menettely tal valmlstelualka 43 Komission uudistamista kasittelevan valkoisen kirjan liite 4 TOIMIEN AIKA TAULU - TOIMET 2000/2001 - Ill. PAINOPISTEIDEN MAARITTELEMINEN, VOIMAVAROJEN JAKAMINEN JA TEHOSTAMINEN IVastuuyksikko I I Toimet I f. 4aali~Huhtilf oukqKesajHein9 Elo I Syysl LokatAarraJJoul~ 120011 2002 I VIII. Toimintoiohtaminen (ABM} SG ABM-ryhman avustamana SG ABM-ryhman IRMS ABM-ryhman kaytossa ADMIN/0I ABM-ryhman avustamana BUDG ABM-ryhman avustamana 12. 13. 14 15 16 Uusi strategisen suunnittelun ja ohjelmoinnin (SPP) kierros (ks. kaavio 1 ja siihen liittyva teksti va/koisen kirjan /uvussa Ill. 1) Keskustelut Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa Operatiivisten yksikkojen suuntaviivojen hyvaksyminen Ensimmainen strategista suunnittelua ja ohjelmointia koskeva kiertokirje Paaosastojen ensimmaiset vuosikertomukset Strategisesta suunnittelusta ja ohjelmoinnista vastaavan elimen perustamine Komission paatos (maaritelmat) Komission paatos SPP:sta vastaavan elimen perustamisesta Toimintoperusteisen tietoteknisen apuvalineen kehittaminen toimintojohtamisen tueksi IHM~-apuvaImeen kehIttammen toImmto-Johtam1sen vaatImusten IRMS kaytossa kaikkialla komissiossa n Toimintojohtamisen kaytannon levittaminen ja 'tyossa oppimisen' periaate Arviointijarjestelman tehostaminen IPCG EXT +PCGHR 17 Toimintojen eriyttaminen IX. Toimintojen erivttamispolitiikan kehittaminen SG+ADMIN/01/IAS X. Tehokkaammat, suoritusperusteiset tyotavat: tyoohielma 18 19 20 Paatoksenteon hajauttaminen ta hallinnollisten menettelyjen vksinkertaistaminen Yksi/On vastuun ja aloitteenteon seka kevyemman hallintorakenteen edistaminen Toimenkuvausta ja tehtavanasettelua koskevat yleisperiaatteet Yleinen taytantoonpano kaikissa yksikoissa Vuorovaikutus, ryhmatyoskentely ja palveluiden laatu - yleisperiaatteet >> >> >> >> >> >> ✓ ✓ ✓ ✓ ~ Tammi >> >> >> >> >> >> >> Tammi ✓ ✓ ~ ✓ D ~ ✓ ✓ ✓ ✓ = Tavoitekuukausi » = Kiynnissl oleva menettely tai valmisteluaika 44 Komission uudistamista kasittelevan valkoisen kirjan liite 4 TOIMIEN AIKATAULU - TOIMET 2000/2001 - IV. HENKILORESURSSIT I Vastuuyksikko I I ADMIN/PCG HR XI. Johtamistaidot Toimet I fuaali!Huhti~oukqKesajHeinij Elo I Syysl Loka§arrajJoul~ 120011 120021 21. a. b. c. 22. 23. Ylimman johdon valinta Ehdotukset valintamenettelyjen hoitamiseksi entista ammattimaisemmin Ansioperusteisia nimityksia koskevien uusien saantojen soveltamisen arviointi Yksikonpaallikoiden valintamenettelyjen tarkistaminen Johtamistaitojen jatkuva arviointi Komission paatosluonnos Komission paatoksen hyvaksyminen Johtamiskoulutus ADMIN/PCG HR XII. Palvelukseenottopolitiikka 24. 25. 26. 27. 28. 29. All Komission tarpeet on maariteltava paremmin Kilpailujarjestelyjen parantaminen Maantieteellinen tasapaino Syrjimaton kohtelu ja tasavertaiset mahdollisuudet Valintalautakuntien kokoonpanon parantaminen Palvelukseenoton avoimuus Keskusteluasiakirja Toimielinten valiset neuvottelut Ehdotus henkilostosaantojen muutoksista XIII. Urajarjestelma, henkiloston arviointi ja ylentaminen ADMIN/PCG HR 30. 31. 32. 33. 34. Uuden lmeaarisen urajarjestelman luominen Tiedonanto uudesta urajarjestelmasta, jossa esitetaan myos ehdotus henkilostosaantojen muuttamiseksi Ehdotuksen antaminen toimielinten yhteiselle henkilostosaantokomitealle Ehdotuksen antaminen neuvostolle Neuvoston hyvaksynta ja taytantoonpano Nykyisten luokittelumenettelyjen yksinkertaistaminen - luonnos Komission paatoksen hyvaksyminen Uuden vuosittain tehtavan henk1Joston arvioinnin kayttoonotto Komission paatosluonnos Hajautettu jarjestelma Ans,operusteinen ylennysmenettely Komission paatosluonnos Komission paat6ksen hyvaksyminen Uuden jarjestelman soveltaminen Joustava elakkeelle siirtaminen Elakkeelle siirta. misen jarjestelmaa koskeva keskusteluasiakirja, ehdotus henkilostosaantojen muuttamiseksi, ehdotus erityisjarjestelmaksi laajentumista varten Ehdotuksen antaminen toimielinten yhteiselle henkilostosaantokomitealle Ehdotuksen antaminen neuvostolle ✓ ✓ ✓ Puolivali ✓ ✓ Huht \ Kesa Jou! \ (cid:143) Touko m \ ~ B Touko C] D DJ 1 11 11111 I : I I 1 11 111111 I, I ~ \ = Tavoitekuukasi » = Kaynnissa oieva menettely tai valmisteluaika 45 Komission uudistamista kasittelevan valkoisen kirjan liite 4 TOIMIEN AIKATAULU - TOIMET 2000/2001 - IV. HENKIL0RESURSSIT latkoa. I I I Vastuuyksikko Toimet I @aali~Huhtjfrouk4Kesa!Heinij Elo !sws!LokaMarrajJoul~ 120011 12002120031 XIV. Uraneuvonta, liikkuvuus ja riittlmlt6n ty6suoritus 35 ja 36. ADMIN/PCG HR 37. Uraneuvonnan tarjoaminen Liikkuvuuden edistSminen Yhteisen uraneuvontaelimen perustaminen Hajautetun uraneuvontajirjestelmin perustaminen SYSPER-jirjestelman uusi versio on kaytettivissi EpStyydyttSviin tyosuorituksiin puuttuminen Varhaisen varoitusjarjestelmin toteuttaminen Ammatillista epapatevyytti koskeva keskusteluasiakirja, luonnos komission piitokseksi ja ehdotukset henkilostosaintojen muutoksista Komission piitos ja henkilostosaantojen muutosten toimittaminen toimielinten yhteiselle henkilOstosiintokomitealle Komissio toimittaa henkilostOsiintOjen muutosehdotuksen neuvostolle Neuvoston hyvaksynti ja tiytintoonpano ADMIN/PCG HR XV. Kou/utus 38. 39 40. 41 42. 43. Oppimiskulttuurin edistiminen Uudistusprosessin tukeminen Koulutuksen liittaminen muihin henkilOresurssien hallinnon osa-alueisiin Kielikoulutuksen uudistaminen Uusien virkamiesten koulutusohjelman luominen Ehdotukset KoulutusmaarSrahojen kasvattaminen Raportti sisiisen koulutuksen lisiamiseen tahtiivisti toimenpiteisti Ensimmiinen 1,5 miljoonan euron lisiys talousarvioon Toinen vihintaan 4 miljoonan euron kokonaislisays XVI. Muu kuin pysyvl henkiUSst6 \ \ >> >> >> >> >> >> >> >> >> >> \ >> >> \ \ I BUDG BUDG ADMIN/PCG/HR I ADMIN/PCG/HR I ADMIN/PCG HR 44. a. b. C. d. e. 43. 45 46 Keskeisten tehtavien suorittaminen Monivuotinen ohjelma miirirahojen muuntamisesta vakinaisiksi toimiksi Monivuotinen ohjelma viliaikaisten toimien muuntamisesta vakinaisiksi Muutos komission paitokseen komennuksella olevista kansallisista asiantunt1 Komission paitoksen hyviksyminen Komission piitos viliaikaisten toimihenkiloiden ottamisesta palvelukseen · Komission paitoksen hyviksyminen Muun sopimushenkilOstOn irrottaminen vihitellen keskeisista tehtivisti i'oista Muun kuin vakinaisen henki/Ostt,n kSyttt, muissa kuin keskeisissa tehtavisss Ulkopuolista henkilOstM koskevien toimintasiantojen luonnos Toimintasiintojen vahvistaminen Henki/6stosaSnt6jen muuttamistarpeen tarkastelu ✓ = Tavoltekuukausl » = Klynnlssl oleva rnenettely tal valmlstelualka 46 § Heini ✓ ✓ m m ,, i , i IJouq Huht Joul >> >> >> ,, § Touko CJ Touko § D Touko >> ,, >> >> >> >> >> ,: ,, ,. :. " Komission uudistamista kisittelevin valkoisen kirjan liite 4 TOIMIEN AIKATAULU • TOIMET 2000/2001 • IV. HENKILORESURSSIT iatkoa. IVastuuyksikko 11 Toimet I r,Aaali4HuhtifroukqKesalHeinij Elo I Syysl LokaparraJJoul~ 1 20011 120021 ✓ Touko Joulu >> >> >> >> >> >> >> >> >> >> >> ADMIN/PCG HR ADMIN/PCG HR ADMIN/PCG HA ADMIN/PCG HA 47. XVII - Tasa-arvo ja tasapainoinen sukupuolijakauma Tasapainoinen sukupuolijakauma Tasa-arvo tyopaikalla Henkilostosaantojen nykyaikaistaminen Toimintaesteisyys Rodulfinen ja etninen monimuotoisuus lkil Seksuaalinen suuntautuminen Keskusteluasiakirja + ehdotusluonnos henkilostosaantojen muutoksista Ehdotuksen antaminen toimielinten yhteiselle henkilostosaantokomitealle Ehdotuksen antaminen neuvostolle 48. 49. 50. 51. 47-51 XVIII. Tyoympariston parantaminen ja sosiaalipolitiikka 52. 53. 54. Palveluhenkisempi henkiloston ja hallinnon paaosasto Tyo- Ja yksityiselamsn yhteensovittaminen Keskusteluasiakirja + ehdotusfuonnos henkilostosaantojen muutoksista Ehdotuksen antaminen toir:nielinten yhteiselle henkil6st6saantokomitealle Ehdotuksen antaminen neuvostolle Sosiaalipolitiikka XIX. A voin henkilostopolitiikka 55. 56. Selkeasti sovellettavat selkeat saannot I Henkilostosaantojen ja muiden komission paatosten ja asiakirjojen julkaisu Henkilostosaantojen soveltamisen hallinnoll. menettelyjen tarkistuksen tulokse t I Henki/Ostosaannot Jtosehdotukset Tarkastelun tulokset, tarvittaessa keskusteluasiakirja, henkilostosaantojen muu I Ehdotuksen antaminen toimielinten yhteiselle henkilostosaantokomitealle I Ehdotuksen antaminen neuvostolle ✓ XX. Kurinpito 57. + Hallinnollisen kayUJnnon parantaminen 58. Henkilostosaantojen parantaminen Keskusteluasiakirja, ehdotukset hallinnoll. menettelyjen parannuksista ja henk ilostosaant. muutoksista Komission paatosluonnos Henkilostosaantojen muutosehdotuksen ensimmainen kasitte·1y Komission paatoksen hyvaksyminen Henkilostosaantojen muutosehdotus toimielinten yhteiselle henkilostosaantoko Ehdotuksen antaminen neuvostolle 1mitealle ✓ = Tavoitekuukausi » = Kaynnissa oleva menettely tai valmisteluaika. 47 ✓ ✓ ✓ ✓ ✓ ✓ ✓ Touko Joulu Touko Joulu Huhti Huhti Joulu Komission uudistamista kasittelevan valkoisen kirjan liite 4 TOIMIEN AIKATAULU - TOIMET 2000/2001 - IV. HENKIL0RESURSSIT latkoa. I I IVastuuyksikko Toimet I tAaali4Huhti(ToukqKesijhein'4 Elo I syysj Lokaf#rra)Joul~ 120011 120021 ADMIN/PCG/HRD XXI. llmiantoJ• koskevat sllnniJt 59. 60. Rikkomuksista ilmoittamista koskevat oikeudet ja velvollisuudet henkilOstosasntOihin Yhteisen sovitteluelimen perustaminen 56-60 Tiedonanto ilmiantoja koskevista stinnoista, muutosehdotukset henkilOstOsUntOihin ja rikkomusten ilmoittamien OLAF :lie Luonnos komission piltOkseksi Luonnos ilmiantajia koskevasta toimielinten valisesta sopimuksesta Yhteisen sovitteluelimen perustaminen. Komission piatOksen hyvaksyminen IADMIN 61. Ehdotettu toimintatapa palkka- ja e/Skekysymyksisss XXII. Palkat J• elMkkeet , I I ✓ \ 'ti ,J Maalis D XXl/1. Uudistuksen vaikutukset resursseihin 62. Uudistuksen resurssivaikutusten tarkistus ja sen mukaiset toimet BUDG/ADMIN Alustava talousarvioesitys PaatOs virkojen jakamisesta Tiedonanto resurssitarpeista I 1·1,111 l ✓ I 11 I~ ✓ = Tavoltekuukausl » = Klynnlssl oleva menettely tal valmlstelualka 48 BUOG/TFAA + PCG FC KaikkiPOt. BUDG+PCGFC BUDG+PCGFC SG. BUDG, TFAR+PCGFC BUOG SG tai BUOG BUOG+PCGFC BUDG BUDG+PCGFC BUOG. TFRA +PCG FC BUOG+PCGFC BUOG CFS+IAS, OLAF. PCGI FC, TFAA Kaikki PO t+CFS+ PCGFC. TFAA Kaikki PO t +CFS+ PCGFC, TFAA Kaikki PO t+CFS. TFAR KaikkiPOt Kaikki POt Kaikki PO t+CFS. PCGFC. TFAA Kaikki PO t+CFS. PCGFC. TFAA BUOG. TFAA. AOP. ,•,11, IAS AOMIN BUDG V. SISAINEN TARKASTUS, TALOUSHALUNTO JA VARAINHOIOON VALVONTA Komission uudistamista lulsillelevln v•llloisen ki,jan liillt , TOIMIEN AIKATAULU j Vastuuyksikkt ( To,met j J. 4aahjHuhtfoukqKesa;He,5ij Eio jsijsjLokaf,iarrajJoulq (3 XXJV. TUlOJEN JA MENOJEN HYVAl<SYJIEN JA UNJAESMESTEN VALTIJIJTTAJIINEN, VASTIJUALUEET JA VELVOLUSWDET 63 l<aikkoen talo. saS10,sta vastaav,en henkilooden tehtiivien kuvaus 64 To,mivallan oeIegointi 65 66 Menojen keskietyn ennakkohyviiksynnan lopettaminen Viiarinkliytosten tutkintaelin 67 Tatoudellisesta vastuusta siiade!Ain ainoastaan henkil6st6siiannciislla r. AD="M""'1N1T""""FAR1B~""'u"'oo. ,. ,~ ~===~~=:::::. :. -nen 1oukokuuhun 2000 mennessa Sis,iisen 1arkastuksen osaston raportointi• ja suunnillelUlehtlivii Sisli•sen larkastuksen eronaminen varainhoidon valvonnasta ADMIN/TFAR/BUDG ADMIN/TFARIBUOG S1sliisen tarkastuksen seurantakonite; 69 70 71 I l:lll 111111~ 1111111'1 ~ = ~ JCn/1 l<onwuion ~. , vaninholtoellmen _,. ,,. ,_, Komission ynte,sen varainhoitoelimen perustaminen Sop,mus~e~,<inta Sopimust,etokanta Taloushai1ont"o<Asikirjat 72 73 74 75 76 77 HankintaSCP•""-'kSBI Ja avustukSet Kiyt1iljave'11ostot JOt\11. TALOIJSHALLJNTO JA VARAINHOIDON VALVONTA PAAOSASTOISSA 78 79 80 S,sa,s8" tarlcastulcsen valt1mma,snorm11 Ehdotusl~on,ics Kom,ssicn ;,iiiitos T ehtav,en e<onetu ja talousprosessit Paaosast=,as s:siiisten taiousyksikoiden lahtiivien keh~ys B• Pa. iiosasto:en valvontataMbiin vahvistaminen 82 83 ::>aa,chta,an v. ::,sittaiseen loimintakertomukseen sislittyvii lausuma Han"'1iOS". !'" r1,tt. iivyy! , ·r;;r >> I , I i ' »T»j I >> l >> l >> I >> >> ! >> ' >> ; >> >>; ,. ,. >> I >> XXVIII. Siirtvm/ivlllhe 84 85 56 87 SS 89 \. ,,. , s. 11i31 ~e~av,en s,sa,sten va 1vor. ta;aryestefm,en 1a talousprosessier, :"'t,. ,,!'n:,. ,er. a arv,o,nr, :\y~}·•ster. 1. ar;este1mten kuvaus itsaarvJ01~t ,>. s,an,. ,. •a s:en s,sa,sten valvontaiaqestelm1t,n JB talousprosess,en suunnm I I Vatvontama:1:" 1aat1m1nen \~ui. ;to"8at. Jrgamgrammeih1ri <a. -. ",an \·a,. ,mmaiSnormien noudattaminen ~a,auttam. r-en ,<om,ssioo yl<S•Koden edistyminen muutosprosessissa lutkijaan Vara,nno,oon vaivonnan piiaosasto ja haUinnon tarkastus Hankintc. a ,a scpimuksia kasitlelevan neuvoa,antavan komitean kuulemin, >> : >> i >> I I I I I I I l ; >> >>. >> ' l ! I B i l a ·J ~ - BUDG. TFAR• PCG I 90 FC XXIX. Henl<il&esursslr J• lcoulutus Ta,ous~a,,,nnor, ;a valvonnan henk1lostotarpe,den arwomr, Operat,,v. s:en paiiosastojen osah, ,<o-. o 1\0l"l". ,~n osattc ai Kom,u or, uuden laloushallmtojllr]este/man periaa!teita koskeva koulutus I I » I » ti ·1;a1ue 'or money· •koulutus c. 3. 01e::. • ,a raioushal/mtoa kosi<eva koulutus 91 » I---+--,----------+->>. » ; I » I n I -- 1 n I XXX. Vhte/$4" taloudellsten. ,,_. ,. suo/Nmlnen BUOO. SG. LS OLAF. IAS. BUDGET. ADMIN Kaikki PO I. OLAF. BUDG BUDGET. IAS. LS OLAF+PCGFC BUOG. OLAF. LS AEGIO AGAl 92 93 94 95 9E 97 &8 Moittaen:,n-. an pro1aktijohtamisen suuntaviivat OLAFin )a muiden yksikbiden viilisen vuorovaikutuksen parampi koordinoint, La,. ,sli!daonbn taatiminen petoS1en osana aukoHomakSi ja sopimusten hallinnointi Enna~~o,aroitusjiirjestelmiin optimointi ParwSt~omasti maksetlu,en varoien takaisinparinniin lehostaminen Fia-. enneranastojan seurannan tehoslaminen ,,. ,. QTJ::; s: •,er. 1arkastam1s- 1a hyviiksymismenettelyjen yksinkartaistam,n, , z Tavoitekuukausi » = Kiiynnissa oleva menattely tai valmisteluaiu 49 Komission uudistamista kasittelevan valkoisen kirjan liite 4 TOIMIEN AIKATAULU - TOIMET 2000/2001 - ABM ADMIN AGRI AISM = TOIMINTOJOHTAMISEN TYORYHMA = HENKILOSTON JA HALLINNON PO = MAATALOUDEN PO = TOIMINTOJOHTAMISEN TYORYHMA (ULK. 85) BUDG = BUDJETTI-PO DI = TIETOTEKNIIKAN KESKUS F. CONTROL = VARAINHOIDON VALVONNAN PO IAS IGS INFSO OLAF = SISAISEN TARKASTUKSEN OSASTO = HALLINNON TARKASTUS = TIETOYHTEISKUNNAN PO = EUROOPAN PETOSTENTORJUNTAVIRASTO OPOCE = EUROOPAN YHTEISOJEN VIRALLISTEN JULKAISUJEN TOIMISTO PCG EXT = TOIMINTOJEN ERIYTT AMI SEN SUUNNITTELU- JA KOORDINOINTIRYHMA PGG HRD = HENKILORESURSSIEN SUUNNITTELU- JA KOORDINOINTIRYHMA PCGIAS = SISAISEN TARKASTUKSEN SUUNNITTELU- JA KOORDINOINTIRYHMA PCG FIN = TALOUSPROSESSIEN SUUNNITTELU- JA KOORDINOINTIRYHMA REGIO = ALUEPOLITIIKAN PO SG SJ SRC TFAR = PAASIHTEERISTO = OIKEUDELLINEN YKSIKKO = TOIMIELINTEN YHTEINEN HENKILOSTOSAANTOKOMITEA = HALLINTOUUDISTUSTA KASITTELEVA TYORYHMA 50 ISSN 1024-4492 KOM(2000) 200 lopullinen Nide I ASIAKIRJAT FI 01 06 04 17 Luettelonumero: KT-CO-00-113-FI-C Euroopan yhteisojen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg