title: Beretning fra Kommissionen om gennemførelsen af forordning (EØF) nr. 3118/93 om betingelserne for transportvirksomheders adgang til at udføre intern vejgodstransport i en medlemsstat, hvor de ikke er hjemmehørende (cabotage) - Anden beretning

eurovoc_concepts:
road cabotage
road transport
transport licence
transport quota
transport regulations

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 28. 02. 200 KOM(2000) 105 endelig BERETNING FRA KOMMISSIONEN om gennemførelsen af forordning (EØF) nr. 3118/93 om betingelserne for transportvirksomheders adgang til at udføre intern vejgodstransport i en medlemsstat, hvor de ikke er hjemmehørende (CABOTAGE) ANDEN BERETNING BERETNING FRA KOMMISSIONEN om gennemførelsen af forordning (EØF) nr. 3118/93 om betingelserne for transportvirksomheders adgang til at udføre intern vejgodstransport i en medlemsstat, hvor de ikke er hjemmehørende (CABOTAGE) ANDEN BERETNING Indledning Denne rapport er en fortsættelse af KOM(1998) 47 endelig udg. af 4. 2. 98, som beskæftigede sig med udnyttelsen af cabotagetilladelser indtil slutningen af 1995. Denne anden rapport fører analysen frem til slutningen af juni 1998, hvor i overensstemmelse med artikel 12, stk. 2, i Rådets forordning (EØF) nr. 3118/93 af 25. oktober 19931. for cabotage i Benelux blev allerede ophævet i 1992) (Note: de kvantitative restriktioner restriktioner kvantitative cabotage ophævet blev for de geografiske anvendelsesområde Cabotageordningens stadig Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), og ophævelsen af kvantitative restriktioner gælder EØS som helhed. Endelig gøres der opmærksom på, at Østrig, der ikke var omfattet af EØS-aftalerne i juli 1994, først tilsluttede sig cabotageordningen i januar 1997 som følge af protokol nr. 9 til tiltrædelsestraktaten2, der gjorde Østrig til medlem af Fællesskabet. er Denne rapport er inddelt i fem afsnit. Det første afsnit beskæftiger sig med de oplysninger, som er blevet indleveret i henhold til cabotageordningen. Det andet afsnit er en analyse af de oplysninger, der er blevet indsendt ifølge cabotageforordningen mellem juli 1990 og juni 1998. Tredje afsnit indeholder fra vejtransportstatistikkerne. I det fjerde afsnit drages nogle konklusioner. Endelig opstilles der femte afsnit henstillinger om fremtidig overvågning af cabotagen. bemærkninger oplysningerne foreløbige i det de til Rapporten er blevet udarbejdet i henhold til artikel 11 i forordning 3118/93, hvori det hedder, at Kommissionen hvert andet skal forelægge Rådet en rapport om forordningens gennemførelse. Af hensyn til sammenhængen og sammenligningsmulighederne cabotageordningens indførelse (i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 4058/89)3 i begyndelsen af juli 1990 og går frem til de kvantitative restriktioners ophævelse i den med begynder 0. 0. 1. 0. 2. 0. 3. 0. 4. 1 EFT L 279 af 12. 11. 1993, s. 1. 2 EFT C 241 af 29. 8. 1994, s. 361. 3 EFT L 390 af 30. 12. 1989, s. 1. 2 1. 1. 1. 1. 2. 1. 3. 1. 4. slutningen af juni 1998. Ligesom den forrige rapport, KOM(1998) 47, omfatter denne rapport EØS-området. Et eksemplar vil også denne gang blive tilsendt EØS-rådet til orientering. Indsendelse af oplysninger i henhold til cabotageforordningerne Ifølge forordning 4058/89 og forordning 3118/93 (indtil slutningen af juni 1998) skulle cabotagetilladelserne ledsages af et kørselsrapporthæfte. Disse kørselsrapporter indeholdt de oplysninger, hvorefter der på et 100%'s grundlag blev udarbejdet statistikker om cabotagetilladelsernes udnyttelse. Afskaffelsen af tilladelserne førte også til afskaffelse af de tilsvarende kørselsrapporter. Rådet påpegede imidlertid klart i artikel 12, stk. 3, andet led i forordning 3118/93 at overvågningen af cabotagen skulle videreføres efter afskaffelsen af tilladelserne i slutningen af juni 1998. Der var derfor brug for en ny form for dataindsamling efter juni 1998. Til alt held opstod dette behov samtidig med, at der forestod en ændring af "vejstatistikdirektivet" (Rådets direktiv 78/546/EØF af 12. juni 19784, seneste ændret ved Rådets direktiv 89/462/EØF af 18. juli 19895). Denne ændring førte til vedtagelsen af Rådets forordning (EØF) nr. 1172/98 af 25. maj 19986, der bl. a. udvidede de transporttyper, der skal indgå i statistikkerne, så de kom til at omfatte cabotage. Flere enkeltheder om de cabotageoplysninger, der indsamles i forbindelse med "vejtransportstatistikkerne" findes i afsnit 3. de forskellige fællesskabsordninger Efter rapporterende medlemsstater hvert kvartal give Kommissionen oplysninger om "tons" og "ton/kilometer" i forbindelse med cabotagekørsel, der udføres af deres egne transportvirksomheder, med særskilte oplysninger for hver (anden) EØS- medlemsstat, hvor cabotagen fandt sted. skal de Ligesom i den tidligere rapport, KOM(1998) 47, er de kvartalsvise oplysninger blevet samlet hvert halve år, og analysen begrænser sig til "ton/kilometer" (tkm). For at lette sammenligningen med tabellerne i den tidligere rapport er landene endvidere opført i den samme rækkefølge i denne Italien (I), rapport. Rækkefølgen er Nederlandene (NL), Belgien (B), Luxembourg (L), Det Forende Kongerige (UK), Irland (IRL), Danmark (DK), Grækenland (GR), Spanien (E), Portugal (P), Island (IS), Norge (N), Finland (FIN), Sverige (S), Liechtenstein (FL) og Østrig (A)". "Tyskland (D), Frankrig (F), For nemheds skyld skelnede den forrige rapport mellem to perioder "første periode" (juli 1990-juni 1994) og "anden periode" (juli 1994-december 1995), hvor cabotageordningen blev udvidet til at omfatte EØS (minus Østrig). Det er hensigtsmæssigt i denne rapport at fastsætte "tredje periode" til "januar 1996-juni 1998" og "hele perioden" til "juli 1990-juni 1998" for klart at kunne beskrive udviklingen i tidens løb. 4 EFT L 168 af 26. 6. 1978, s. 29. 5 EFT L 226 af 3. 8. 1989, s. 8. 6 EFT L 163 af 6. 6. 1998, s. 1. 3 1. 5. Oplysningerne fra de rapporterende lande for den tredje periode er fuldstændige med følgende undtagelse: Spanien: ingen oplysninger indleveret Frankrig: første halvdel af 1998 For at gøre det lettere at fortolke resultaterne, er de manglende oplysningers værdi blevet anslået. Anslåede værdier for de rapporterende lande vises som regel med udhævede typer i tabellerne. Denne regel følges ikke i tabel 7 og 8. 1. 6. Denne rapport benytter også tkm-data for national og international transport fra de "vejtransportstatistikker", som stammer fra andre kilder. Disse oplysninger er nødvendige for at beregne: (a) (b) "gennemtrængningsprocenten", hvor "cabotage i en stat" udtrykkes i procent af "national transport i den samme stat", og "aktivitetsgrad", hvor "cabotage udført af transportvirksomheder fra den rapporterende stat" udtrykkes i procent af "international transport udført (kun transportvirksomheder med en international tilladelse har lov il at udføre cabotage). transportvirksomheder samme stat" den fra af 1. 7. 2. 2. 1. i denne rapport I modsætning i den tidligere rapport omfatter national (og international) transport imidlertid foruden transportvirksomheder, der udfører transport "for fremmed regning", også dem, der udfører transport" for første udvidede egen regning". Det er der 19947 Kommissionens 8. cabotageordningen til at omfatte transport "for egen regning". Desuden har (og arbejdet med at opnå mere konsekvente datarækker international) transport i den seneste tid koncentreret sig om "egen regning plus fremmed regning" og ikke om adskillelsen mellem "egen regning" og "fremmed regning". to grunde til: nr. (EF) for det af for national forordning 792/94 april Analyse af de oplysninger, cabotageforordningerne mellem juli 1990 og juni 1998 som er blevet leveret i henhold til Det fremgår af tabel 5, at den cabotage, som er opgivet på grundlag af cabotagetilladelser, udgjorde 10,5 mia. tkm i hele perioden (fra juli 1990 til juni 1998). Den nationale transport i de lande, hvor cabotage på dette tidspunkt var tilladt, androg imidlertid 6 400 mia. tkm i samme periode. Cabotagen havde derfor i gennemsnit kun en gennemtrængningsprocent på 0,164% (eller 1 ud af 600) i den nationale transport i hele perioden (se tabel 5 og 6). International transport (også i tkm) udgjorde i hele perioden ca. 1/4 af den nationale transport. Cabotagen svarede derfor i gennemsnit til 0,66% (eller 1 ud af 150) af de internationale transportfirmaers virksomhed i hele perioden. 7 EFT L 92 af 9. 4. 1994, s. 13. 4 2. 2. 2. 3. 2. 4. 2. 5. 2. 6. 2. 7. 2. 8. Ikke mindst på grund af den hastige vækst i antallet af cabotagetilladelser fra 15 298 i "juli 1990-juni 1991" til 85 098 i 1997) blev cabotagen seksdobbelt fra 176 mio. tkm i anden halvdel af 1990 (352 mio. tkm på årsbasis) til 2 224 mio. tkm i 1997 (se tabel 3). Trods en yderligere vækst på 30% i antallet af cabotagetilladelser i første halvdel af 1998 (i forhold til begge halvår 1997) blev der rapporteret en tkm i første halvdel af 1998 mindre absolut nedgang til 1010 mio. (2020 mio. tkm på årsbasis). Det skyldes formentlig en temmelig omfattende underrapportering fordi transportvirksomhederne vidste, at de ikke skulle begrunde deres behov for for myndighederne (yderligere tilladelser bemærkninger om underrapportering findes i pkt. 3. 7-3. 9). i de følgende kvartaler over sandsynligvis halvår, dette i at af det tabel 6, Da den nationale transport kun voksede med ca. 20% fra 1990 til 1998, gennemsnitlige fremgår gennemtrængningsprocent på de nationale markeder blev femdoblet fra 0,05% i anden halvdel af 1990 til 0,25% i 1997. Den tilsyneladende formentlig nedgang til 0,22% i underrapportering (se også pkt. 3. 7-3. 9). Skønt cabotagen svarede til ca. 0,2% af de internationale transportfirmaers virksomhed i anden halvdel af 1990, voksede den ligeledes til ca. 1% i 1997. første halvdel cabotagens af 1998 skyldes Den gennemsnitlige udnyttelse af en (to måneders) cabotagetilladelse fremgår af tabel 4). Det drejede sig om 30 800 tkm i hele perioden (juli 1990- juni 1998). Den gennemsnitlige udnyttelse voksede hurtigt fra 23 000 tkm (anden halvdel af 1990) til 47 500 tkm (1993), men faldt derpå støt til 26 100 tkm (1997) og oplevede tilsyneladende en yderligere brat nedgang til 18 200 tkm (første halvdel af 1998). Også i dette tilfælde kan tilbagegangen i den tilskrives gennemsnitlige underrapportering (se igen pkt. 3. 7-3. 9). formentlig udnyttelse grad vis en til Transportvirksomhederne fra Beneluxlandene har været de mest aktive på cabotagemarkedet. Det fremgår af tabel 3, at 58,7% af al cabotage er blevet udført af transportvirksomheder fra Benelux (nederlandske transportfirmaer tegner sig alene for 31,2%), selv om Benelux i alt kun har 22,5% af cabotagetilladelserne at transportvirksomhederne fra hver af de tre Beneluxlande havde et udnyttelsesgennemsnit på mellem 70 200 og 86 900 tkm pr. tilladelse, sammenlignet med 16 400 tkm pr. tilladelse for transportvirksomheder fra andre lande. tabel 2). derfor, tabel viser (se 4 Andre transportvirksomheder, som var "aktive" på cabotagemarkedet, var svenske (5,0% af de samlede cabotage tkm og 3,7 af de samlede cabotagetilladelser med en gennemsnitsudnyttelse på 42 000 tkm), franske (henholdsvis 12,7%, 10,6% og 36 700 tkm) og danske (henholdsvis 6,7%, 7,6% og 27 300 tkm). Tyske, italienske og britiske transportvirksomheder var ikke særlige aktive på cabotagemarkedet og tegnede sig kun for henholdsvis 5,3%, 3,1% og 3,0% af markedet til trods for, at disse lande har fået tildelt et forholdsvis 5 2. 9 2. 10 2. 11. 2. 12. 2. 13. 2. 14. stort antal tilladelser (henholdsvis 12,8%, 10,6% og 6,7%). Deres udnyttelses gennemsnit pr. tilladelse var kun henholdsvis 12 600, 9 100 og 14 000 tkm. af transportvirksomheder fra Kun 2% af cabotagen blev udført trods for, at til "lavtlønslande" (Grækenland, Spanien og Portugal) tildelt 16,2% af transportvirksomheder fra disse tre lande havde fået portugisiske og cabotagetilladelserne. tilladelserne var således kun på transportvirksomheders udnyttelse af at henholdsvis 20, transportvirksomheder påføre transportvirksomhederne fra "højtlønslande" "illoyal" konkurrence, var således stadig ubegrundet. og "lavtlønslande" 3 700 tkm. Frygten 5 500 (anslået) spanske græske, ville for, De fra Det fremgår af tabel 5, at 68,3% af al cabotage blev udført i Tyskland, det mest efterspurgte "partnerland", hvis andel voksede fra 64% (første periode) til 73% (anden periode) for siden at falde til 69% (tredje periode). Som det fremgår af tabel 6 er cabotagens gennemtrængningsprocent på det nationale marked i Tyskland steget fra 0,12% (anden halvdel af 1990) til 0,75% i 1997 (men jf. pkt. 3. 7-3. 9). Da tyske transportvirksomheder kun udførte 5,3% af al cabotage, er det klart, at Tyskland har en betragtelig negativ balance, hvad cabotage angår. ligger på Skønt 12,6% af cabotagen blev udført andenpladsen cabotagens gennemtrængningsprocent på det nationale marked i Frankrig 0,21% i 1997. Da franske transportvirksomheder endvidere udførte 12,7% af al cabotage havde Frankrig en cabotagebalance på næsten nøjagtigt 0. som efterspurgt i Frankrig, der "partnerland", var Tredjepladsen som mest efterspurgt "partnerland" indtog Italien, hvor 6,9% af al cabotage blev udført. Da de italienske transportvirksomheder selv var ret inaktive (de udførte kun 3,1% af al cabotage), havde Italien en negativ cabotagebalance. De eneste andre lande med udpræget negativ cabotagebalance var Spanien, Grækenland og Norge. Spanien skal imidlertid betragtes med en vis forsigtighed, da dataene for spanske transportvirksomheder efter 1996 har skullet anslås, og selv før dette tidspunkt var der tegn på underrapportering. For Grækenlands vedkommende skyldtes den negative balance, at de græske transportvirksomheder ikke gav meddelelse om cabotage efter 1991. I Norge var gennemtrængningsprocenten kun 0,25% i første halvdel af 1998, selv om der var dobbelt så meget cabotagekørsel i Norge, som norske transportvirksomheder selv udførte. Tabel 7 viser, hvor stor en del af cabotagen transportvirksomheder fra hver af de rapporterende lande har udført (vandret) i de enkelte partnerlander (lodret) i tredje periode (januar 1996 - juni 1998). Tabel 8 viser det samme forhold for hele (otte år) perioden (juli 1990 - juni 1998). Tabel 9 opstiller "cabotørerne" i rækkefølge efter deres betydning (cabotage udført af transportvirksomheder fra et bestemt rapporterende land i et bestemt partnerland) for første, anden og tredje periode og for hele perioder efter rækkefølgen for den samlede periode (juli 1990 - juni 1998). 6 2. 15. 2. 16. 2. 17. 3. 3. 1. 3. 2. 3. 3. som indtages "cabotører" nederlandske Førstepladsen transportvirksomheder i Tyskland. De udførte 2 814 af 10 517 mio. tkm i hele otteårsperioden, dvs. 27% af al cabotage (dvs. udført af samtlige transportvirksomheder "Nederlandske samtlige transportvirksomheder i Tyskland" beholdt førstepladsen i alle tre perioder og tegnede sig for henholdsvis 19%, 31% og 29% af al cabotage i de tre perioder. lande). af i På andenpladsen som "cabotører" kommer belgiske transportvirksomheder i Tyskland, der tegner sig for 10% af al cabotage (1 055 af 10 517 mio. tkm). Selv om "belgiske i Tyskland" holdt andenpladsen i første og anden periode (henholdsvis 14% og 11%), tegnede de sig kun for 7% i den tredje periode, hvor de blev overhalet af "luxembourgske transportvirksomheder i Tyskland" (med 9%) og "belgiske transportvirksomheder i Frankrig" (med 8%). transportvirksomheder fremtrædende Andre "svenske transportvirksomheder i Tyskland" og "franske transportvirksomheder i Tyskland" (ca. 6,5% hver). "cabotører" periode tredje var i Foreløbige vejtransportstatistikkerne bemærkninger til cabotageoplysningerne fra Forslaget om at lade vejstatistikdirektivet (78/546) omfatte cabotage blev fremsat af Kommissionen i 1987, KOM(87)548 endelig udg. af 20. november 1987, hvori det udtrykkeligt foreslås at lade cabotage indgå i den form for transporter (opført i direktivets artikel 1), der ifølge direktivet skal medtages i statistikkerne. Da Rådet vedtog direktiv 89/462 (som var en ændring af 78/546), udelukkede den udtrykkeligt cabotage, fordi den på det tidspunkt stadig var "ulovlig". Forslag til endnu en ændring af vejstatistikdirektivet var længe under behandling, og det var ikke før den 25. maj 1998, Rådet formelt udskiftede vejstatistikdirektivet med en forordning (1172/98). Selv da måtte den endelige vedtagelse fremskyndes, fordi indsendelsen af cabotageoplysninger i henhold til cabotagforordningen (3118/93) stod umiddelbart over for at skulle ophøre. Som sædvanlig fik medlemsstaterne en frist til at tilpasse deres statistikker, så de kom til at omfatte bl. a. cabotage. Den nye forordning (1172/98) gælder derfor kun data, der er indsamlet efter den 1. 1. 1999. Rådet var klar over, at der for cabotageoplysningernes vedkommende kunne opstå et hul mellem cabotageforordningens ophør vejstatistikforordningens formelle iværksættelse (1. 1. 1999). Rådet opfordrede derfor medlemsstaterne for den til så vidt muligt at give Kommissionen cabotageoplysninger manglende periode, dvs. egne anden halvdel vejstatistikker. Seks lande (5 medlemsstater og Norge) har indtil nu fulgt denne opfordring. De var i forvejen begyndt at indsamle cabotageoplysninger til i vejstatistikforordningen længe været under forberedelse). (30. 6. 1998) og (som allerede vejstatistik fra deres af 1998, forslaget nævnt havde deres 7 3. 4. 3. 5. Kommissionen var også klar over, at en ændring af cabotageoplsyningernes kilde (juli 1998) kunne "forveksles" med virkningerne af ophævelsen af de kvantitative restriktioner for cabotage (også juli 1998). Kommissionen bad derfor landene om så vidt muligt at give cabotageoplysninger fra statistikker for perioden før anden halvdel af 1998. Det ville så være muligt at sammenligne de to kilder til cabotageoplysninger i samme periode. Intern cabotage i Benelux skal ikke medtages i disse sammenligninger, da de kvantitative restriktioner for intern cabotage i Benelux blev ophævet i 1992. (Kun en ubetydelig del blev medtaget i de cabotageoplysninger, der blev indsamlet på grundlag af cabotageforordningen efter 1992). temmelig allerede modtaget omfattende derfor har Kommissionen cabotageoplysninger fra medlemsstaterne og Norge på grundlag af statistikkerne fra tiden før 1999. Men som statistikeksperterne fra de forskellige lande har påpeget, omfatter statistikkerne som regel kun 1% af al lille del af denne transportkørsel er transportkørsel, og kun en meget cabotage. Da disse cabotageoplysninger som regel ikke er blevet indsamlet for at skulle offentliggøres i nærmere enkeltheder, har de ikke været underkastet den datakvalitetskontrol, der sædvanligvis foretages før en offentliggørelse. Af fra statistikseksperterne kvartalsvise oplysninger om cabotage fra statistikker både over "tidens løb" og over "de rapporterende lande". De konklusioner, der drages på grundlag af disse "samlede data" skulle således være tilstrækkelig pålidelige. disse rapport til denne berettigede advarsler samlede hensyn samler de 3. 6 En undersøgelse af de oplysninger, der hidtil er blevet indleveret på grundlag af vejtransportstatistikkerne, viser, at: Cabotagen ikke "eksploderede", da de kvantitative restriktioner blev ophævet i juli 1998. Denne foreløbige konklusion bygger på oplysninger fra fem lande (Frankrig, Nederlandene (minus intern Beneluxcabotage), Det Forende Kongerige, Norge og Finland). Disse lande er de eneste, der hidtil har leveret data fra statistikkerne for både første og anden halvdel af 1998. Disse data viser, at cabotagen udtrykt i tkm kun er vokset 2% efter de kvantitative restriktioners ophævelse i juli 1998. Det bør nævnes, at de pågældende fem lande tegnede sig for 45% af den cabotage, der blev udført på grundlag af cabotageforordningen i første halvdel af 1998. 3. 7 En sammenligning mellem de data, der skyldes cabotageforordningen, og dem, der hidtil er indløbet på grundlag af statistikkerne, viser, at: (i) Der i almindelighed forekom en voksende underrapportering under cabotageforordningen. Korrektionsfaktoren er blevet anslået til 1,1 for 1996, 1,4 for 1997 og 1,8 for første halvdel af 1998. Korrektionsfaktoren for 1997 bygger på data for 8 lande (Frankrig, Belgien og Nederlandene (i begge tilfælde minus intern cabotage i Benelux), Det Forenede Kongerige, Danmark, Norge, Sverige og Østrig). Disse lande tegnede sig for 80% af den cabotage, der blev udført på grundlag af cabotageforordningen i 1997. Korrektionen skulle derfor være temmelig pålidelig, når den kombinering af de to dataserier for cabotage, som bliver nødvendig i fremtiden, hvor der kun 8 den cabotage, foreligger data fra statistikkerne, skal foretages. Korrektionsfaktoren for første halvdel af 1998 bygger indtil videre kun på 4 lande (Nederlandene (minus intern cabotage i Benelux), Det Forenede Kongerige, Norge og Finland). Disse fire lande tegnede sig for kun af 33% af cabotageforordningen i første halvdel af 1998, så denne faktor må betragtes som foreløbig. Korrektionsfaktoren for 1996 er blevet sat, så af blevet den cabotageforordningen, får en jævn udvikling. Det antages, at der ikke er behov 1996. Skønt korrektionsfaktorerne selv er upræcise, berører det ikke de generelle konklusioner, der drages i pkt. 3. 8 og 3. 9. for nogen korrektion forud for cabotage, grundlag grundlag udført udført blev der der på på er (ii) Der er på nuværende tidspunkt er en betydelig underrapportering, når det gælder cabotage, i statistikkerne for nogle få lande, især i Skandinavien 3. 8. Hvis de foreløbige korrektionsfaktorer i pkt. 3. 7, (i) anvendes på hovedresultaterne i denne rapports afsnit 2, fås således følgende korrigerede tal: (i) cabotage udført af transportvirksomheder fra samtlige lande: – – – i 1996: 2215 mio. tkm (2014 x 1,1); i 1997: 3114 mio. tkm (2224 x 1,4); i første halvdel af 1998: 1818 mio. tkm (1010 x 1,8), 3636 mio. tkm på årsbasis. (ii) cabotagen udgjorde ca. 0,35% (0,25% x 1,4) af de nationale markeder i EØS som helhed i 1997 og (foreløbigt) ca. 0,40% (0,22 x 1,8) i første halvdel af 1998. (iii) cabotagen i Tyskland udgjorde: – – – i 1996: 1560 mio. tkm (1418 x 1,1), 0,8% af det nationale marked i Tyskland i 1997: 2122 mio. tkm (1516 x 1,4), 1,0% af det nationale marked i Tyskland i første halvdel af 1998: 1240 mio. tkm (688 x 1,8), (foreløbigt) 1,2% af det nationale marked i Tyskland. 3. 9. 3. 10. Hvis der foretages en tilsvarende korrektion, udgjorde cabotagen ca. 1,4% (1,0% x 1,4) af de internationale transportvirksomheders aktiviteter i 1997. Korrektionens foreløbige karakter betyder, at det på nuværende stadium ville være uforsigtigt at foretage korrektioner af de mere udførlige resultater i afsnit 2. 9 4. 4. 1. 4. 2 4. 3. 4. 4. Konklusioner transport Cabotagen er vokset betydeligt i løbet af de 8 år fra juli 1990 til juni 1998, men selv i 1997 var det antal tkm, der blev udført som national transport af dets hjemmehørende (dvs. transportvirksomheder) 300 gange større end cabotagen. Desuden var det antal tkm, der blev udført som international transport, 70 gange større end cabotagen. land udført et bestemt i 68% af al cabotage blev udført i Tyskland, men selv i 1997 var den nationale transport i Tyskland 100 gange større end den cabotage, der var blevet udført der. De foreløbige resultater cabotagen ikke "eksploderede" i anden halvdel af 1998 efter ophævelsen af de kvantitative restriktioner. fra statistikkerne viser, at Effektive transportvirksomheder kan stadig finde muligheder for cabotage i andre lande. tyder på, at transportvirksomheder med lave lønomkostninger nødvendigvis påfører transportvirksomheder med høje lønomkostninger "illoyal" konkurrence. stadig ikke meget, der I EØS er der 5. Anbefalinger med henblik på fremtidig overvågning af cabotagen Kommissionen vil ikke anbefale, at der på nuværende tidspunkt foretages yderligere dataindsamlinger med henblik på overvågning af cabotagen. De enkelte lande bør imidlertid ved deres gennemførelse af statistikforordningen 1172/98 benytte optællingsgrundlag (og statistiske metoder) som er tilstrækkelige til at give pålidelige oplysninger om cabotagen på årsbasis (og helst også halvårligt). Det vil sikre en tilstrækkelig overvågning af led i cabotagen, således som det forlanges i artikel 12, stk. 3, andet cabotageforordningen 3118/93. 10 LISTE OVER TABELLER Tabel 1: Cabotage udført af transportvirksomheder fra de enkelte rapporterende lande pr. halvår i tredje periode (januar 1996-juni 1998) Tabel 2: Antal (2 måneders) cabotagetilladelser, som de enkelte rapporterende lande har fået tildelt pr. kalenderår. Tabel 3: Cabotage udført af transportvirksomheder fra de enkelte rapporterende lande pr. kalenderår. Tabel 4: Gennemsnitlig udnyttelse af rapporterende lande pr. kalenderår. (2 måneders) tilladelser for de enkelte Tabel 5: Cabotage i de enkelte partnerlande og national transport pr. kalenderår. Tabel 6: Gennemtrængningsprocent (cabotage i de enkelte partnerlande/national transport) og forholdsmæssig gennemtrængningsprocent pr. kalenderår. Tabel 7: Cabotage udført af transportvirksomheder fra de enkelte rapporterende lande i hvert enkelt partnerland for tredje periode (januar 1996-juni 1998). Tabel 8: Cabotage udført af transportvirksomheder fra de enkelte rapporterende lande i hvert enkelt partnerland for hele perioden (juli 1990-juni 1998). Tabel 9: De førende "cabotører" (cabotage udført af transportvirkosmheder fra et rapporterende land i et partnerland) i første periode (juli 1990-juni 1994), anden periode (juli 1994-december 1995), tredje periode (januar 1996-juni 1998) og hele perioden (juli 1990-juni 1998). 11 Tabel 1 Cabotage udført af transportvirksomheder fra de enkelte rapporterende lande pr. halvår i tredje periode Units: tkm (1000's) Reporting State Half year 1-6,1996 7-12,1996 1-6,1997 7-12,1997 1-6,1998 D F I NL B L UK IRL DK GR E P IS N FIN S FL A 34781 120461 25002 325962 171835 80442 36707 8713 50387 0 11122 6311 0 4482 26985 82082 30 37287 111786 22584 394842 183949 66172 26205 8783 48271 0 11122 3217 0 5571 32045 76623 102 48954 125342 25508 383497 205108 109760 33108 4827 57481 0 11122 5037 0 7653 31536 78919 284 15690 55345 128869 20948 362117 178603 89060 13209 3038 84219 0 11122 9557 0 4527 29587 73041 128 16625 48130 125342 23582 286186 161634 129075 8761 5068 83525 0 11122 11811 0 4768 35380 58333 1468 15423 Total 985302 1028559 1143826 1079995 1009608 12 Tabel 2 Antal (2 måneders) cabotagetilladelser, som de enkelte rapporterende lande har fået tildelt Reporting State D F I NL B L UK IRL DK GR E P IS* N* FIN* S* FL** A Total 7-12,1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1-6,1998 7,90-6,98 % 1085 2278,5 2507,5 1883 2072,5 896,5 1885 2074,5 897,5 2159 934,5 1962,5 661 1388,5 1528,5 712 647 308 562 1180,5 1299,5 688,5 625 641 1346,5 1482,5 613,5 292 676,5 1440 1585,5 685,5 898,5 816 388,5 297,5 2628 2172 2174 2262 1602 746 1362 722 1554 710 1662 942 4452 3681 3685 3834 2715 1264 2309 1224 2634 1200 2814 1597 5 198 296 590 7862 10318 8531 6501 8539 6507 8888 6773 6292 4794 2934 2235 5355 4080 2837 2162 6106 4653 2785 2121 6525 4971 3701 2820 23 17 870 669 3063 2333 4018 3061 57 43 4256 17685 18536 32498 47366 61602 85098 6047 5000 5005 5209 3687 1719 3138 1663 3578 1631 3823 2169 13 514 1794 2354 22 7649 16066 6707 5546 5552 5778 4090 1909 3482 1845 3969 1811 4243 2406 15 567 1992 2613 37 2767 55329 43885 12,8% 36283 10,6% 36319 10,6% 37800 11,1% 7,8% 26758 3,6% 12474 6,7% 22768 3,5% 12064 7,6% 25964 3,5% 11840 8,1% 27749 4,6% 15738 0,0% 73 0,8% 2818 2,8% 9478 3,7% 12636 0,0% 159 2,1% 7023 341829 100,0% Notes: * for 1994: 7-12,94 ** for 1995: 5-12,95 Column "%": "Reporting State" as a % of "Total" 13 Tabel 3 Cabotage udført af transportvirksomheder fra de enkelte rapporterende lande Units: tkm (1000's) Reporting State D F I NL B L UK IRL DK GR E P IS* N* FIN* S* FL** A Total 7-12,1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1-6,1998 7,90-6,98 % 9037 55983 63633 43667 46456 37786 45280 48130 23582 329180 552423 72068 104299 65557 34176 7501 69160 0 12822 2660 48047 32819 12757 58409 196 5497 3319 73960 20361 26012 109835 33183 5,3% 70322 98457 125161 172218 187596 232247 254211 125342 1331079 12,7% 3,1% 47586 40516 45754 37804 128279 201685 226233 350103 588582 720804 745614 286186 3285290 31,2% 41581 139233 142233 233747 236641 319838 355784 383711 161634 2014402 19,2% 8,3% 14843 3,0% 3444 0,8% 5760 6,7% 14876 0,0% 0 1,4% 2013 0,6% 57 0,0% 0,3% 1,8% 5,0% 0,0% 0,5% 175788 645534 745089 880801 1145579 1676713 2013861 2223821 1009608 10516794 100,0% 78038 114351 146614 198820 129075 8761 46317 62912 47531 41097 5068 7865 17496 13882 11130 83525 98658 141700 78956 105808 0 0 0 0 11122 22244 18152 38211 11811 14594 8366 5799 0 0 0 0 4768 12180 4484 1419 35380 5099 61123 30000 58333 33099 128715 158705 151960 1468 412 15423 32315 875476 317674 86868 709860 196 151474 58753 0 32904 190632 530812 2033 47738 80131 40617 5409 58768 0 19169 2619 0 22244 9528 0 10053 59030 132 21 Notes: * for 1994: 7-12,94 ** for 1995: 5-12,95 Column "%": "Reporting State as a % of "Total" 14 Tabel 4 Gennemsnitlig udnyttelse af (2 måneders) tilladelser for de enkelte rapporterende lande Units: tkm (1000's) Reporting State D F I NL B L UK IRL DK GR E P IS* N* FIN* S* FL** A Total 7-12,1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1-6,1998 7,90-6,98 Ratio 18,8 29,0 10,1 40,5 62,9 48,2 6,1 19,4 23,2 0,0 2,9 0,1 32,5 58,3 17,6 65,4 100,3 74,3 27,8 20,4 43,4 0,3 3,8 4,1 28,0 47,5 19,5 93,4 93,1 92,1 26,3 10,9 46,7 0,0 8,1 3,0 16,6 57,6 20,8 100,0 145,9 107,4 29,8 7,5 37,8 0,0 11,5 2,8 12,6 46,8 10,3 91,3 87,2 61,7 17,8 9,1 30,0 0,0 13,6 3,6 0 7,2 17,2 56,1 10,5 37,5 9,1 113,0 86,7 66,5 15,1 8,3 29,6 0,0 4,7 3,9 0 8,7 16,7 54,7 1,0 9,2 35,7 7,3 106,4 74,2 65,6 15,4 8,1 21,2 0,0 4,5 3,4 0 15,0 25,3 51,8 3,1 23,0 40,2 42,1 47,5 35,3 35,4 32,7 10,1 29,8 5,4 83,9 61,0 67,8 8,6 2,8 23,2 0,0 3,4 3,9 0 14,0 20,0 37,8 7,2 7,6 26,1 7,2 22,6 4,2 49,5 39,5 67,6 2,5 2,7 21,0 0,0 2,6 4,9 0 8,4 17,8 22,3 39,7 5,6 18,2 12,6 36,7 9,1 86,9 75,3 70,2 14,0 7,2 27,3 0,02 5,5 3,7 0 11,7 20,1 42,0 12,8 6,8 30,8 0,41 1,19 0,29 2,82 2,45 2,28 0,45 0,23 0,89 0,001 0,18 0,12 0 0,38 0,65 1,37 0,42 0,22 Notes: * for 1994: 7-12,94 * for 1995: 5-12,95 Column "Ratio": Ratio of "Reporting State" to "Total" 15 Cabotage i de enkelte partnerlande Units: tkm (1000's) Tabel 5 Partner State D F I NL B L UK IRL DK GR E P IS* N* FIN* S* FL** A Total 7-12,90 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1-6,98 7,90-6,98 % 730698 78297 183633 89483 5609 11232 464 27890 3119 4357 3132 34900 14537 54737 98633 103194 12286 13398 23172 16741 306 115 34620 35648 5489 4965 2310 2989 368 83 21871 14835 9996 920 98678 402470 470038 578950 785512 1229711 1417816 1516105 687969 7187249 68,3% 61439 107128 151304 200319 306064 297410 135865 1330300 12,6% 16034 6,9% 28051 0,7% 5998 6879 1,7% 4786 0,05% 145 304053 2,9% 11956 39382 0,4% 606 22309 0,2% 1587 53963 0,5% 0 329326 3,1% 5502 64858 0,6% 352 0 0,0% 0,6% 60632 4934 0,05% 1,0% 7 0,00% 0,1% 175788 645534 745089 880801 1145579 1676713 2013861 2223821 1009608 10516794 100,0% 80967 121277 11489 11504 31677 28849 1239 559 50677 42805 7614 6807 2395 4683 22530 10168 76839 56977 8474 9526 0 0 22504 13761 2187 609 40602 22766 5 0 10797 53153 3677 12310 1031 21974 1653 1070 5766 35738 4064 0 14841 494 25699 2 4302 71033 8692 30967 665 41548 5476 1909 7717 47332 8874 0 7740 1506 13224 0 84907 5644 21806 262 36935 3653 1009 4199 35332 8115 0 1786 138 4977 107268 15099 Notes: * for 1994: 7-12,94 ** for 1995: 5-12,95 Column "%": "Partner State" as a % of "Total" National transport Units: tkm (1000 million's) State D F I NL B L UK IRL DK GR E P IS N FIN S FL A Total 1990 167,3 117,6 141,8 22,9 12,4 0,4 130,6 3,9 9,4 9,7 69,2 10,9 1991 184,8 120,2 142,4 23,3 13,3 0,4 124,6 4,2 9,0 10,7 72,0 11,7 1992 188,0 122,2 144,5 26,6 13,8 0,5 121,3 4,7 9,4 10,2 73,6 10,6 1993 184,5 117,9 142,0 26,0 14,6 0,5 128,6 4,2 8,8 11,4 75,5 10,0 1994 197,4 124,1 146,9 25,7 17,5 0,5 137,8 4,4 9,5 10,8 77,2 11,2 8,4 19,3 25,2 1995 201,3 135,3 162,4 27,0 19,0 0,5 143,7 4,5 9,3 12,4 78,7 11,1 9,4 21,3 27,8 1996 199,2 136,5 163,6 27,6 17,2 0,4 146,2 4,7 9,4 12,5 76,3 11,3 10,4 22,2 29,8 696,1 716,6 725,4 724,0 815,9 863,7 867,3 16 % 1997 1-6,1998 7,90-6,98 101,4 203,1 72,5 139,0 87,3 171,3 14,1 27,6 9,2 18,0 0,2 0,4 77,9 149,2 2,4 4,7 5,0 9,7 6,6 13,0 40,1 78,8 5,9 11,5 1543,4 24,1% 1026,5 16,0% 1231,3 19,2% 3,3% 209,4 2,0% 128,8 0,1% 3,6 1094,6 17,1% 0,6% 1,2% 1,4% 9,5% 1,4% 35,8 74,8 92,5 606,8 88,8 11,6 23,8 31,4 5,9 12,1 14,2 41,5 89,1 115,8 0,6% 1,4% 1,8% 11,3 904,4 5,8 460,6 17,1 0,3% 6399,5 100,0% Gennemtrængningsprocent = 7-12,1990 1991 Tabel 6 cabotage i de enkelte partnerlande national transport 1993 1992 1994 1995 Units: Parts per 1000 1996 1997 1-6,1998 7,90-6,98 Partner State D F I NL B L UK IRL DK GR E P IS* N* FIN* S* FL** A Total 1,18 0,27 0,40 0,52 1,11 0,73 0,18 0,31 0,34 0,00 0,16 0,06 2,18 0,46 0,69 0,58 1,26 0,29 0,29 1,18 0,33 0,01 0,21 0,08 2,50 0,50 0,71 0,46 1,68 0,61 0,29 1,17 0,25 0,04 0,30 0,94 3,14 0,91 0,63 0,22 0,77 0,93 0,22 0,74 0,50 0,27 0,46 1,45 3,98 1,22 0,58 0,22 1,25 0,52 0,27 0,83 0,11 0,39 0,46 0,72 0,43 0,01 0,40 6,11 1,48 0,44 0,32 1,63 1,33 0,29 1,22 0,21 0,62 0,60 0,80 0,82 0,07 0,48 7,12 2,24 0,49 0,42 1,68 1,40 0,29 1,45 0,50 0,81 0,75 0,84 1,32 0,03 0,76 0,51 0,90 1,03 1,22 1,40 1,94 2,32 7,46 2,14 0,71 0,42 1,76 3,10 0,34 1,62 0,25 1,73 0,98 0,74 1,94 0,09 1,29 0,96 2,46 6,78 1,87 0,61 0,26 1,34 5,16 0,28 0,69 0,21 0,87 0,89 0,69 2,52 0,04 1,81 0,74 2,19 4,66 1,30 0,59 0,37 1,43 1,33 0,28 1,10 0,30 0,58 0,54 0,73 1,46 0,06 0,93 0,88 1,64 Notes: * for 1994: 7-12,94 ** for 1995: 5-12,95 Forholdsmæssig gennemtrængningsprocent = cabotage i de enkelte partnerlande / national transport / / Total Cabotage Total National transport Partner State D F I NL B L UK IRL DK GR E P IS N FIN S FL A Total 7-12,1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1-6,1998 7,90-6,98 2,34 0,54 0,78 1,04 2,20 1,44 0,36 0,62 0,67 0,00 0,31 0,13 2,42 0,51 0,77 0,64 1,40 0,32 0,32 1,31 0,37 0,01 0,23 0,09 2,43 0,49 0,70 0,45 1,63 0,60 0,28 1,14 0,24 0,04 0,29 0,92 2,58 0,75 0,52 0,18 0,63 0,76 0,18 0,61 0,41 0,23 0,38 1,19 2,83 0,87 0,41 0,16 0,89 0,37 0,19 0,59 0,08 0,28 0,33 0,52 0,30 0,01 0,28 3,15 0,76 0,23 0,17 0,84 0,69 0,15 0,63 0,11 0,32 0,31 0,41 0,42 0,04 0,25 3,07 0,97 0,21 0,18 0,72 0,60 0,13 0,62 0,21 0,35 0,32 0,36 0,57 0,01 0,33 1 1 1 1 1 1 1 17 3,04 0,87 0,29 0,17 0,72 1,26 0,14 0,66 0,10 0,70 0,40 0,30 0,79 0,04 0,53 0,39 1 3,10 0,85 0,28 0,12 0,61 2,35 0,13 0,31 0,10 0,40 0,41 0,31 1,15 0,02 0,83 0,34 1 2,83 0,79 0,36 0,23 0,87 0,81 0,17 0,67 0,18 0,36 0,33 0,44 0,89 0,03 0,56 0,54 1 Cabotage udført af transportvirksomheder fra de enkelte rapporterende lande i hvert enkelt partnerland for tredje periode (januar 1996-juni 1998) Tabel 7 Units: tkm (1000's) Rep. Year Partner State State D F I NL B L UK IRL DK GR E P IS N FIN S FL A TOTAL 96-98 55388 67930 15721 10802 852 4578 96-98 336463 136104 1122 55293 1955 7674 604 30709 20533 774 5 1615 69932 1605 3718 5 12539 224497 96-98 98159 13135 240 144 1723 110 D F I DK GR E P IS N S FL A NL 96-98 1542995 121753 8665 1734 B L 96-98 388938 433386 19336 194 96-98 462609 4672 5989 0 0 UK 96-98 6729 70519 4828 7710 4152 IRL 96-98 6526 124 0 0 6 96-98 96-98 96-98 96-98 0 0 2710 35580 93 0 0 600 208 0 15 218 353 0 0 0 2 0 18 40 105 0 0 10 79 0 12 3 86 22 3098 0 2 78 124 0 96-98 13248 FIN 96-98 126303 96-98 341936 96-98 886 97-98 36046 263 9937 153 129 0 3 2 0 0 0 0 0 0 0 14 0 0 0 3 0 0 0 55 21 3842 76 32500 500 22743 335 4413 50228 0 30 0 359 181 245 6917 0 820 5819 1515 0 0 0 0 0 0 0 0 0 339 0 0 5 0 0 32 140 1672 101 14135 0 0 0 0 71 983 0 0 0 0 706 294 20 238 303 0 15709 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 23479 4119 0 0 7 0 0 0 877 0 28 0 0 0 0 24 0 56 1866 530 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 13574 19770 0 0 16700 32422 0 3 507 242 0 54 0 57 0 9 0 27 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 10 0 0 1 6747 0 22558 2178 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 611800 117624 1034 1752604 420 901129 0 0 0 0 0 0 0 0 1 1 0 474509 117990 30429 323883 0 55610 35933 0 27001 155533 368998 0 1104 2012 1096 2 47738 96-98 258249 1217 1214 1365 364 267 1755 0 19790 924 34619 Total 96-98 3621890 739339 255397 26670 72836 2829 115456 16074 8148 38464 169554 22064 0 51106 3290 89067 7 15099 5247290 Percentage 69,0 14,1 4,9 0,5 1,4 0,1 2,2 0,3 0,2 0,7 3,2 0,4 0 1,0 0,1 1,7 0,0 0,3 100,0 18 Cabotage udført af transportvirksomheder fra de enkelte rapporterende lande i hvert enkelt partnerland for hele perioden (juli 1990-juni 1998) Tabel 8 Units : tkm (1000's) Rep, Year Partner State State D F I NL B L UK IRL DK GR E P IS N FIN S FL A TOTAL 4387 5 12539 552423 D F I 90-98 99652 299075 31275 20270 1070 12290 90-98 804565 214084 2391 113658 3412 35187 90-98 294140 23899 816 382 0 3346 2 0 0 4730 36588 28490 1706 13 2756 151277 3535 110 55 6158 76 NL 90-98 2814183 174571 71237 31927 91 105556 534 12463 585 54235 2114 B L 90-98 1054820 777339 73517 22425 152 69384 90-98 847584 10557 11042 206 3813 0 UK 90-98 35706 138744 37105 17356 12517 30 0 731 1248 13131 251 0 1667 38800 226 12680 23059 151 356 733 0 136 0 0 0 0 0 0 0 0 339 76 0 5 0 0 125 198 1752 158 14850 0 0 6 0 71 983 0 0 0 0 742 368 IRL 90-98 15117 1600 4 166 DK 90-98 605516 6469 12491 3226 GR 90-98 196 0 0 90-98 90-98 94-98 E P IS N 0 94-98 17822 FIN 94-98 154623 S 94-98 496133 FL 95-98 907 9129 89373 1222 762 7543 312 0 37 78 175 0 0 42 274 356 0 0 17 2 0 31 83 150 0 A 97-98 36046 263 9937 153 0 0 0 0 0 44 0 14 0 0 0 3 48 421 0 18 115 0 41 6 266 22 129 69427 7215 16 0 123 13 0 0 55 1429 0 28 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2 0 0 78 0 122 2489 1094 0 0 0 0 0 0 0 8 43 0 0 0 441 4513 0 23238 924 45390 0 0 0 0 14709 24420 0 0 51578 49884 0 16 509 269 0 54 0 60 0 9 0 27 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 14 0 0 1 8051 0 27170 3761 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1331079 329180 1034 3285290 420 2014402 0 0 0 0 0 0 0 0 1 1 0 875476 317674 86868 709860 196 151474 58753 0 32904 190632 530812 0 1104 2033 1096 2 47738 Total 90-98 7187249 1330300 730698 78297 183633 4786 304053 39382 22309 53963 329326 64858 0 60632 4934 107268 7 15099 10516794 Percentage 68,3 12,6 6,9 0,7 1,7 0,0 2,9 0,4 0,2 0,5 3,1 0,6 0 0,6 0,0 1,0 0,0 0,1 100,0 19 De førende "cabotører" Tabel 9 (cabotage udført af transportvirkosmheder fra et rapporterende land i et partnerland) Units: tkm (1000's) "Relation" 7/1990-6/1994 7/1994-12/1995 1/1996-6/1998 7/1990-6/1998 N° tkm % N° Tkm % N° tkm % N° tkm % NL in D B in D L in D F in D B in F DK in D S in D D in I I in D F in I NL in F FIN in D F in E UK in F F in B 1 2 4 3 6 5 7 8 9 12 14 2814183 26,8 1054820 10,0 553606 18,8 400019 13,6 240584 290822 193433 219131 183789 140892 8,2 9,9 6,6 7,4 6,2 4,8 1 2 6 3 5 7 4 9 8 717582 30,9 265863 11,5 144391 177280 150520 128136 154197 6,2 7,6 6,5 5,5 6,7 1 4 2 6 3 7 5 47356 2,0 14 55089 2,4 11 1542995 29,4 388938 462609 336463 433386 258249 341936 67930 98159 7,4 8,8 6,4 8,3 4,9 6,5 1,3 1,9 1 2 3 4 5 6 7 8 9 847584 804565 777339 605516 496133 299075 294140 52461 1,8 16 25519 1,1 8 136104 2,6 10 214084 17527 0,6 10 35291 1,5 10 121753 2,3 11 174571 15 28320 1,2 9 126303 2,4 12 154623 48705 1,7 12 32640 1,4 13 69932 1,3 13 151277 38935 1,3 14 29290 1,3 12 70519 1,3 14 138744 23194 0,8 11 35171 1,5 16 55293 1,1 15 113658 NL in UK 11 51624 1,7 13 31189 1,3 22743 0,4 16 105556 NL in I B in I E in F 10 13 15 IRL in UK 16 52408 42568 32442 29899 1,8 1,4 1,1 1,0 10164 11613 21351 16049 0,4 0,5 0,9 0,7 8665 19336 35580 23479 0,2 0,4 0,7 0,4 71237 73517 89373 69427 8,1 7,7 7,4 5,8 4,7 2,8 2,8 2,0 1,7 1,5 1,4 1,3 1,1 1,0 0,7 0,7 0,8 0,7 D in F "Top 16" "All" 22356 0,8 21908 0,9 15 55388 1,1 99652 0,9 2571318 87,1 2057834 88,8 4565957 87,0 9045868 86,0 2950878 2318626 5247290 10516794 20


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0508/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Todellinen BKT alueittain.

eurovoc_concepts:
EU statistics
access to information
gross domestic product
gross regional product
publishing deadline
regional statistics

formats: html pdf print

text: C 374 E/92 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 Komissio soveltaa seuraavia ty(cid:246)aikaa koskevia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228): virka-aika on 8. 30 (8. 45 maanantaina) (cid:129) 13. 00 ja 14. 15 (cid:129) 17. 30 (16. 30 perjantaina) v(cid:228)lisen(cid:228) aikana, jolloin jonkun on oltava paikalla kussakin yksik(cid:246)ss(cid:228). Liukuvan ty(cid:246)ajan suhteen on sovittu seuraavaa: koko henkil(cid:246)st(cid:246)n on oltava l(cid:228)sn(cid:228) 9. 30 (cid:129) 12. 00 ja 14. 45 (cid:129) 17. 00 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana, lukuun ottamatta perjantaita, jolloin l(cid:228)sn(cid:228)olopakko p(cid:228)(cid:228)ttyy kello 16. 00. Liukuvan ty(cid:246)ajan mukaisesti muut ty(cid:246)tunnit on suoritettava kello 8. 00 (cid:129) 20. 00 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana. Pakollisen lounastauon pituus on v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 30 minuuttia, eik(cid:228) p(cid:228)ivitt(cid:228)inen ty(cid:246)aika saa ylitt(cid:228)(cid:228) kymment(cid:228) tuntia. Kunkin yksik(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246) vastaa liukuvan ty(cid:246)ajan hallinnoinnista. H(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) asianmukaisesta valvonta- j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)ns(cid:228) kanssa. N(cid:228)it(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) sovelletaan p(cid:228)(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)isesti Brysseliss(cid:228) toimivaan henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:246)n, jota henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t koskevat. Muiden asemapaikkojen liukuvaa ty(cid:246)aikaa koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n sijaintipaikan tarpeiden ja erityispiirteiden mukaisesti. Monien virkamiesten viikoittainen ty(cid:246)aika on kuitenkin tavanomaista pidempi heid(cid:228)n ty(cid:246)teht(cid:228)viens(cid:228) vaatimusten ja k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevan henkil(cid:246)st(cid:246)n vuoksi. (2000/C 374 E/107) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0508/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Todellinen BKT alueittain jonka komissio antoi kirjalliseen kysymykseen E-2223/99 (1) ja jossa yksil(cid:246)itiin Jatkona vastaukseen, unionin BKT:a asukasta kohti ja todellista BKT:a asukasta kohti unionin eri alueilla, kysyn seuraavaa. Voiko komissio antaa samat tiedot kultakin alueelta my(cid:246)s vuodelta 1997 viimeisimpien k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien tietojen pohjalta? Voiko komissio my(cid:246)s selitt(cid:228)(cid:228), miksi n(cid:228)iden tietojen julkaiseminen kest(cid:228)(cid:228) n(cid:228)in kauan? (1) EYVL C 203 E, 18. 7. 2000, s. 150. Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (10. huhtikuuta 2000) Vuoden 1997 alueellisen bruttokansantuotteen (BKT:n) laskennan tulokset l(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)n suoraan arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle ja parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)lle. N(cid:228)iden alueellisten tilastojen julkaiseminen tapahtuu viipeell(cid:228), mutta on huomattava, ett(cid:228) alueellinen BKT julkaistaan NUTS 3 -tasolla, toisin sanoen mukana on yli 1 000 yhteis(cid:246)n aluetta. Tietojen keruu ja k(cid:228)sittely j(cid:228)senvaltioissa vie aikaa. J(cid:228)senvaltiot toimittavat alueellista bruttoarvonlis(cid:228)yst(cid:228) koskevat perustilastotiedot 24 kuukautta viitevuoden p(cid:228)(cid:228)ttymisen j(cid:228)lkeen. T(cid:228)m(cid:228) on tavanomainen aika t(cid:228)llaisten yksityiskohtaisten tilastotietojen keruuta varten. Valitettavasti j(cid:228)senvaltiot eiv(cid:228)t aina l(cid:228)het(cid:228) tietoja t(cid:228)ss(cid:228) ajassa, ja Eurostatin on lyk(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228) julkaisemista siihen saakka, kunnes riitt(cid:228)v(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) perustietoja on toimitettu. Viime aikoihin saakka n(cid:228)ille tilastoille ei ollut oikeudellista perustaa, joten k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) ei ole ollut oikea-aikaisen tiedonsiirron t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanov(cid:228)linett(cid:228). Tilanne paranee, kun Euroopan kansantalouden tilinpitoj(cid:228)rjestelm(cid:228)n (EKT95:n) tietojen toimittamista koskeva ohjelma tulee voimaan. Silloin aikaviive rajoitetaan todellakin 24 kuukauteen viitevuoden p(cid:228)(cid:228)ttymisest(cid:228), tiedot vuoden 1999 alueellisen BKT:n laskemiseksi. joten Eurostatilla on joulukuussa 2001 k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n tarvittavat


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 475/2000 του Συμβουλίου, της 28ης Φεβρουαρίου 2000, περί τροποποιήσεως του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 3605/93 για την εφαρμογή του πρωτοκόλλου σχετικά με τη διαδικασία του υπερβολικού ελλείμματος το οποίο προσαρτάται στη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας

eurovoc_concepts:
European accounting system
Protocol (EU)
Treaty on European Union
loss
public administration
public debt

text: 3. 3. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 58/1 I (Πράξεις για την ισχύ των οποίων απαιτείται δηµοσίευση) ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 475/2000 ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ της 28ης Φεβρουαρίου 2000 περί τροποποιήσεως του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3605/93 για την εφαρµογή του πρωτοκόλλου σχετικά µε τη διαδικασία του υπερβολικού ελλείµµατος το οποίο προσαρτάται στη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, και ιδίως το άρθρο 104 παράγραφος 14 τρίτο εδάφιο, (4) την πρόταση της Επιτροπής, τη γνώµη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου (1), Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) Οι ορισµοί των όρων «δηµόσιος τοµέας», «έλλειµµα» και «επένδυση» προσδιορίζονται στο πρωτόκολλο σχετικά µε τη διαδικασία του υπερβολικού ελλείµµατος που προσαρτάται στη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 3605/93 (2), µε παραποµπή στο ευρωπαϊκό σύστηµα ολοκληρωµένων οικονοµικών λογα- ριασµών. Ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 2223/96 (3) αντικα- τέστησε το εν λόγω σύστηµα µε το ευρωπαϊκό σύστηµα εθνικών και περιφερειακών λογαριασµών στην Κοινότητα (στο εξής «ΕΣΛ 95»). Ο ορισµός του «δηµόσιου χρέους» που περιλαµβάνεται στο πρωτόκολλο σχετικά µε τη διαδικασία υπερβολικού ελλείµ- µατος και στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 3605/93 χρειάζεται να συµπληρωθεί εκ νέου µε παραποµπή στους κωδικούς ονοµα- τολογίας του ΕΣΛ 95. Στην περίπτωση των παραγώγων χρηµατοοικονοµικών προϊόντων, όπως ορίζονται στο ΕΣΛ 95, δεν υπάρχει ονοµαστική αξία όµοια µε εκείνη των υπό- λοιπων χρεωστικών µέσων. Εξαιτίας του γεγονότος αυτού, τα παράγωγα χρηµατοοικονοµικά προϊόντα δεν πρέπει να συµπεριληφθούν στις αναλήψεις υποχρεώσεων που αποτε- λούν το δηµόσιο χρέος για τους σκοπούς του πρωτοκόλλου σχετικά µε τη διαδικασία υπερβολικού ελλείµµατος. Για τις υποχρεώσεις που έχουν αποτελέσει αντικείµενο συµφωνιών καθορισµού της συναλλαγµατικής ισοτιµίας, η ισοτιµία αυτή πρέπει να λαµβάνεται υπόψη κατά τη µετατροπή σε εθνικό νόµισµα. (5) (6) τος προς ακαθάριστο εγχώριο προϊόν και του λόγου δηµο- σίου χρέους προς ακαθάριστο εγχώριο προϊόν που αναφέρο- νται στο άρθρο 104 της συνθήκης. Οι ενοποιηµένες δαπάνες για τόκους του ευρύτερου δηµό- σιου τοµέα αποτελούν σηµαντικό δείκτη για την εποπτεία της δηµοσιονοµικής κατάστασης στα κράτη µέλη. Οι δαπά- νες για τόκους συνδέονται στενά µε το δηµόσιο χρέος. Το δηµόσιο χρέος που οφείλουν να κοινοποιούν τα κράτη µέλη στην Επιτροπή πρέπει να ενοποιείται στο επίπεδο του ευρύ- τερου δηµόσιου τοµέα. Τα επίπεδα του δηµοσίου χρέους και των δαπανών για τόκους πρέπει να αντιστοιχούν µεταξύ τους. Η µεθοδολογία του ΕΣΛ 95 (σηµείο 1. 58) αναγνωρί- ζει ότι, για ορισµένες αναλύσεις, τα ενοποιηµένα µεγέθη παρουσιάζουν µεγαλύτερο ενδιαφέρον από ό,τι τα ακαθάρι- στα συνολικά αριθµητικά στοιχεία. Πρέπει να καταστεί σαφής ο τρόπος µε τον οποίο διαβιβάζονται από τα κράτη µέλη στην Επιτροπή τα στοιχεία σχετικά µε τις δαπάνες για τόκους. Οι ορισµοί και κωδικοί ονοµατολογίας του ΕΣΛ 95 είναι δυνατό να αναθεωρηθούν στο πλαίσιο της αναγκαίας εναρ- µόνισης των εθνικών στατιστικών ή για άλλους λόγους. Οι αναθεωρήσεις του ΕΣΛ 95 ή οι τροποποιήσεις της µεθοδο- λογίας του αποφασίζονται από την Επιτροπή ή το Συµβού- λιο, σύµφωνα µε τους κανόνες αρµοδιότητας και διαδικα- σίας που ορίζονται στη συνθήκη και στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2223/96. Το άρθρο 8 παράγραφος 2 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2223/96 αναφέρει ότι το προηγούµενο ευρωπαϊκό σύστηµα ολοκληρωµένων οικονοµικών λογαριασµών εξακολουθεί να χρησιµοποιείται στο πλαίσιο των εκθέσεων που υποβάλλουν τα κράτη µέλη στην Επιτροπή, βάσει της διαδικασίας για τα υπερβολικά ελλείµµατα, για µια µεταβατική περίοδο µέχρι την κοινοποίηση της 1ης Σεπτεµβρίου 1999. (3) Το ΕΣΛ 95 παρέχει λεπτοµερή ορισµό του ακαθάριστου εγχώριου προϊόντος σε τρέχουσες τιµές αγοράς, κατάλληλο για τον υπολογισµό του λόγου δηµοσιονοµικού ελλείµµα- ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 (1) Γνώµη που διατυπώθηκε στις 17 Φεβρουαρίου 2000 (δεν έχει ακόµα δηµοσιευθεί στην Επίσηµη Εφηµερίδα). (2) ΕΕ L 332 της 31. 12. 1993, σ. 7. (3) ΕΕ L 310 της 30. 11. 1996, σ. 1. Ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 3605/93 τροποποιείται ως εξής: 1. Τα άρθρα 1 και 2 αντικαθίστανται από το ακόλουθο κείµενο: L 58/2 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 3. 3. 2000 «Άρθρο 1 1. Για τους σκοπούς του πρωτοκόλλου σχετικά µε τη διαδι- κασία του υπερβολικού ελλείµµατος και του παρόντος κανονι- σµού, οι όροι που περιλαµβάνονται στις ακόλουθες παραγρά- φους ορίζονται σύµφωνα µε το ευρωπαϊκό σύστηµα εθνικών και περιφερειακών λογαριασµών της Κοινότητας (στο εξής “ΕΣΛ 95”) που θεσπίστηκε µε τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2223/96 (*). Οι κωδικοί µέσα σε παρενθέσεις αναφέρονται στο ΕΣΛ 95. Ο όρος “δηµόσιο” καλύπτει τον ευρύτερο “δηµόσιο 2. τοµέα” (S. 13), που υποδιαιρείται στους υποτοµείς “κεντρική κρατιδίων” διοίκηση” (S. 1312), “οργανισµοί κοινωνικής ασφάλισης” (S. 1314), εξαιρουµένων των εµπορικών πράξεων όπως ορίζονται στο ΕΣΛ 95. “διοίκηση (S. 1311), “τοπική αυτοδιοίκηση” οµόσπονδων (S. 1313) και Η εξαίρεση των εµπορικών πράξεων σηµαίνει ότι ο “δηµόσιος τοµέας” (S. 13) περιλαµβάνει µόνο τις θεσµικές µονάδες που έχουν ως κύριο καθήκον την παραγωγή µη εµπορεύσιµων υπη- ρεσιών. 3. Το “δηµοσιονοµικό έλλειµµα (πλεόνασµα)” είναι η καθαρή λήψη (καθαρή χορήγηση) δανείων (Β. 9) του “δηµόσιου τοµέα” (S. 13), όπως ορίζεται στο ΕΣΛ 95. Οι τόκοι που περιλαµβάνο- νται στο δηµοσιονοµικό έλλειµµα είναι οι τόκοι (D. 41 ) όπως ορίζονται στο ΕΣΛ 95. 4. Οι “δηµόσιες επενδύσεις” είναι ο ακαθάριστος σχηµατι- σµός παγίου κεφαλαίου (P. 51 ) του “δηµόσιου τοµέα” (S. 13), όπως ορίζεται στο ΕΣΛ 95. 5. Το “δηµόσιο χρέος” αποτελείται από την ονοµαστική αξία όλων των ακαθάριστων τρεχουσών υποχρεώσεων του “δηµόσιου τοµέα” (S. 13) στο τέλος του έτους, µε εξαίρεση τις υποχρεώσεις των οποίων τα αντίστοιχα χρηµατοοικονοµικά στοιχεία του ενεργητικού βρίσκονται στην κατοχή του “δηµόσιου τοµέα” (S. 13). Το δηµόσιο χρέος αποτελείται από τις υποχρεώσεις του “δηµό- σιου τοµέα” στις ακόλουθες κατηγορίες: νοµισµατική κυκλοφο- ρία και καταθέσεις (AF. 2), τίτλοι πλην µετοχών, µε εξαίρεση τα παράγωγα χρηµατοοικονοµικά προϊόντα (AF. 33) και δάνεια (AF. 4), σύµφωνα µε τους ορισµούς του ΕΣΛ 95. Η ονοµαστική αξία του ποσού µιας υποχρέωσης στο τέλος του έτους αναγράφεται επί του σχετικού τίτλου αξία. Η ονοµαστική αξία µιας τιµαριθµικά αναπροσαρµοζόµενης υποχρέωσης αντιστοιχεί στην αναγραφόµενη επί του σχετικού τίτλου αξία, τροποποιηµένη κατά το ποσό του κεφαλαίου που έχει προκύψει από την τιµαριθµική αναπροσαρµογή στο τέλος του έτους. Οι υποχρεώσεις που εκφράζονται σε ξένο νόµισµα, ή µετατρέπο- νται µέσω συµβατικών ρυθµίσεων από ένα ξένο νόµισµα σε ένα ή περισσότερα άλλα ξένα νοµίσµατα, µετατρέπονται σε αυτά τα άλλα ξένα νοµίσµατα µε την ισοτιµία που έχει συµφωνηθεί στις συγκεκριµένες συµβάσεις. Μετατρέπονται δε στο εθνικό νόµισµα µε βάση την αντιπροσωπευτική ισοτιµία της αγοράς συναλλάγ- µατος την τελευταία εργάσιµη ηµέρα κάθε έτους. Οι υποχρεώσεις που εκφράζονται σε εθνικό νόµισµα και µετα- τρέπονται µέσω συµβατικών ρυθµίσεων σε ξένο νόµισµα, µετα- τρέπονται στο ξένο νόµισµα µε την ισοτιµία που έχει οριστεί στις συµβάσεις αυτές. Μετατρέπονται δε στο εθνικό νόµισµα µε βάση την αντιπροσωπευτική ισοτιµία της αγοράς συναλλάγµα- τος την τελευταία εργάσιµη ηµέρα κάθε έτους. Οι υποχρεώσεις που εκφράζονται σε εθνικό νόµισµα και µετα- τρέπονται σε εθνικό νόµισµα µέσω συµβατικών ρυθµίσεων, µετα- τρέπονται στο εθνικό νόµισµα µε την ισοτιµία που έχει οριστεί στις συµβάσεις αυτές. Άρθρο 2 Για τους σκοπούς του πρωτοκόλλου σχετικά µε τη διαδικασία υπερβολικού ελλείµµατος και του παρόντος κανονισµού, το ακαθάριστο εγχώριο προϊόν είναι το ακαθάριστο εγχώριο προϊόν σε τρέχουσες τιµές της αγοράς (ΑΕΠ pm) (Β. 1*ζ), όπως ορίζε- ται στο ΕΣΛ 95. (*) Κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 2223/96 του Συµβουλίου, της 25ης Ιουνίου 1996, περί του ευρωπαϊκού συστήµατος εθνικών και περιφερειακών λογαριασµών της Κοινότητας (ΕΕ L 310 της 30. 11. 1996, σ. 1). » 2. Στο άρθρο 4 παράγραφος 2, οι κωδικοί των υποτοµέων «S61, S62 και S63», που αναφέρονται στο τέλος της δεύ- τερης κωδικούς «S. 1311, S. 1312, S. 1313 και S. 1314». αντικαθίστανται περίπτωσης, τους από 3. Στο άρθρο 5, στο τέλος, οι λέξεις «και τόκους» αντικαθίστα- νται από τις λέξεις «και τόκους (ενοποιηµένους)». 4. Το άρθρο 7 αντικαθίσταται από το ακόλουθο κείµενο: «Άρθρο 7 Σε περίπτωση αναθεώρησης του ΕΣΛ 95 ή τροποποίησης της µεθοδολογίας του, µετά από απόφαση του Συµβουλίου ή της Επιτροπής, σύµφωνα µε τους κανόνες αρµοδιότητας και δια- δικασίας που ορίζει η συνθήκη και ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 2223/96, η Επιτροπή εισάγει νέες παραποµπές στο ΕΣΛ 95 στα άρθρα 1, 2 και 4. » Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει την ηµέρα της δηµο- σίευσής του στην Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοι- νοτήτων. Εφαρµόζεται από την 1η Ιανουαρίου 2000. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και κράτος µέλος. ισχύει άµεσα σε κάθε Βρυξέλλες, 28 Φεβρουαρίου 2000. Για το Συµβούλιο Ο Πρόεδρος J. PINA MOURA


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0509/00 di Christopher Huhne (ELDR) alla Commissione. Valutazione dei differenziali d'inflazione.

eurovoc_concepts:
comparative study
euro area
inflation
purchasing power parity
statistical method
statistics

text: C 330 E/178 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 21. 11. 2000 Tuttavia, Ł esatto che i redditi della produzione non sono pari ai redditi disponibili dei cittadini, provenendo la differenza dalle imposte e dai trasferimenti. D(cid:146)altra parte, il PIL regionale Ł stimato sul luogo di produzione mentre il reddito disponibile dovrebbe esserlo sul luogo di residenza delle famiglie. informazioni sul reddito disponibile delle famiglie a livello La Commissione non dispone ancora di regionale. Tuttavia, nel quadro della revisione del Sistema europeo di contabilit(cid:224) nazionale integrata (SEC) i principi metodologici necessari all(cid:146)elaborazione dei conti intervenuta nel 1995, sono stati definiti regionali delle famiglie. Tale lavoro, realizzato con il concorso degli istituti nazionali di statistica, consentir(cid:224) di disporre a decorrere dal 2001 delle prime informazioni in questo settore. Siffatte informa- il che consentir(cid:224) pertanto agli utilizzatori di disporre di un zioni saranno regolarmente pubblicate, indicatore complementare per la misurazione delle disparit(cid:224) regionali. (2000/C 330 E/204) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0509/00 di Christopher Huhne (ELDR) alla Commissione (28 febbraio 2000) Oggetto: Valutazione dei differenziali d(cid:146)inflazione Nella risposta all(cid:146)interrogazione scritta E-2228/99 (1) data dal sig. Solbes Mira il 20 dicembre 1999, la Commissione afferma che valuter(cid:224) i differenziali d(cid:146)inflazione rispetto alla situazione economica globale, per evitare ogni nefasto divergere dell(cid:146)inflazione. Dato che afferma altres(cid:236) che «sarebbe estremamente difficile fornire una valutazione quantitativa del perdurare dei differenziali d(cid:146)inflazione nella zona euro», come propone di «valutare» tali differenziali d(cid:146)inflazione? La valutazione proposta dalla Commissione sarebbe piø credibile se fosse basata su uno studio della questione ex ante piuttosto che ex post? Intende la Commissione pubblicare uno studio di tale genere sottolineando, comunque, le incertezze che comporta l(cid:146)ipotesi? (1) GU C 219 E del 1. 8. 2000, pag. 127. Risposta data dal sig. Solbes Mira a nome della Commissione (27 marzo 2000) La Commissione e il Consiglio seguono costantemente gli sviluppi economici nell(cid:146)area dell(cid:146)euro e in ognuno degli Stati membri. Questo monitoraggio avviene tra l(cid:146)altro nei documenti ufficiali, come la rassegna annuale dell(cid:146)economia comunitaria, e nei dibattiti sulla sorveglianza in sede di Comitato economico e finanziario, di Comitato di politica economica, di Gruppo Euro 11 e di Consiglio ECOFIN. Il monitoraggio dei differenziali d(cid:146)inflazione e degli sfasamenti congiunturali Ł un aspetto essenziale della sorveglianza economica. La Commissione riconosce che dei differenziali d(cid:146)inflazione potrebbero perdurare all(cid:146)interno dell(cid:146)Unione economica e monetaria (UEM). Recenti studi empirici basati sul modello di Balassa-Samuelson sottolineano questo fatto e costituiscono un importante elemento di fondo per la valutazione degli effettivi sviluppi dell(cid:146)inflazione. Ci(cid:242) nonostante, se si esaminano le ipotesi alla base di queste simulazioni matematiche Ł evidente la difficolt(cid:224) di quantificare ex ante il perdurare dei differenziali d(cid:146)inflazione nell(cid:146)area dell(cid:146)euro. Si tratta di una valutazione soggetta a forti incertezze. La Commissione non valuta le differenze dei tassi di inflazione nella zona dell(cid:146)UEM in una prospettiva statica e cos(cid:236) continuer(cid:224) ad essere in futuro. Devono piuttosto essere presi in considerazione una molteplicit(cid:224) di fattori, che possono giustificare divergenze nei risultati economici. Attualmente la Commis- sione valuta gli sfasamenti congiunturali ed i differenziali d(cid:146)inflazione sulla base di un(cid:146)ampia serie di indicatori, tra cui il divario tra prodotto potenziale ed effettivo, la crescita economica, i salari, il costo del lavoro per unit(cid:224) di prodotto, l(cid:146)inflazione, le variazioni dei prezzi dei beni (che siano o meno oggetto di commercio internazionale) e i movimenti dei tassi di cambio reali rispetto ai livelli delle parit(cid:224) di potere d(cid:146)acquisto (PPA) a lungo termine. 21. 11. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 330 E/179 la Commissione Al fine di migliorare la valutazione dei differenziali d(cid:146)inflazione all(cid:146)interno dell(cid:146)UEM, intende commissionare uno studio esterno che analizzi le cause del perdurare dei differenziali d(cid:146)inflazione nell(cid:146)ambito di una versione modificata del modello di Balassa-Samuelson. I risultati di questo studio, che sono previsti per la fine del 2000, verranno resi pubblici. Piø che fornire una serie di previsioni ex ante sulla portata dei differenziali d(cid:146)inflazione nell(cid:146)UEM, lo studio intende contribuire al miglioramento e perfezionamento degli strumenti di cui dispone la Commissione per valutare gli sfasamenti congiunturali e le differenze dei tassi d(cid:146)inflazione all(cid:146)interno dell(cid:146)UEM. (2000/C 330 E/205) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0519/00 di Elizabeth Lynne (ELDR) alla Commissione (28 febbraio 2000) Oggetto: Trasparenza Secondo quanto risulta dal briefing del servizio stampa del Parlamento europeo relativo alla tornata del 12-16 febbraio 1996, con riferimento alla direttiva sugli uccelli selvatici la Comissione aveva proposto che, in futuro, decisioni analoghe fossero prese a porte chiuse da un comitato ad hoc, lontano dai riflettori e dall(cid:146)opinione pubblica, senza che fossero soggette a controllo parlamentare. Pu(cid:242) la Commissione fornire informazioni dettagliate circa il contesto in cui questa dichiarazione Ł stata rilasciata? Vi sono state altre occasioni in cui la Commissione ha specificato che non era necessario un controllo parlamentare? In caso affermativo, quando tale modo di procedere Ł ritenuto opportuno? Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (4 aprile 2000) La dichiarazione del servizio stampa del Parlamento va vista nel contesto della prima lettura del Parlamento (cid:129) sessione del 15 febbraio 1996 (cid:129) della proposta della Commissione (1) recante modifica dell(cid:146)articolo7, paragrafo 4 della direttiva del Consiglio 79/409/CEE, del 2 aprile 1979, sulla conservazione degli uccelli selvatici (2). La Commissione non condivide il tenore della dichiarazione citata dall(cid:146)onorevole parlamentare. Anzi, sui sette emendamenti votati dal Parlamento (3), la Commissione ha immediatamente accolto l(cid:146)emendamento n. 4 sulla trasmissione agli Stati membri e al Parlamento della relazione riassuntiva sull(cid:146)applicazione della direttiva. La Commissione informa inoltre periodicamente il Parlamento sulle procedure di comitato, come stabilito dalla decisione 1999/468/CE del Consiglio, del 28 giugno 1999, recante modalit(cid:224) per l(cid:146)esercizio delle competenze di esecuzione conferite alla Commissione (4). (1) GU C 100 del 9. 4. 1994. (2) GU L 103 del 25. 4. 1979. (3) Bollettino UE 1/2-1996, punto 1. 3. 152. (4) GU L 184 del 17. 7. 1999. (2000/C 330 E/206) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0522/00 di Monica Frassoni (Verts/ALE) alla Commissione (28 febbraio 2000) Oggetto: Procedure d(cid:146)appalto delle Poste italiane per i servizi di distribuzione postale Intende la Commissione intervenire per verificare la regolarit(cid:224) delle procedure di appalto, effettuate dalle Poste italiane SpA, in particolare per il servizio di posta prioritaria


title: QUESTION ÉCRITE P-0639/00 posée par Joaquim Miranda (GUE/NGL) à la Commission. La situation catastrophique au Mozambique.

eurovoc_concepts:
EU aid
Mozambique
bad weather
emergency aid

text: 26. 1. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 26 E/75 lesquels figure la reconnaissance des droits des minoritØs culturelles. Le Parlement europØen a dØj(cid:224) soulignØ la nØcessitØ d(cid:146)une reconnaissance des droits des Kurdes en tant que peuple en Turquie. La reconnaissance des Kurdes en tant que minoritØ reprØsente un pas vers l(cid:146)obtention des droits culturels. Les critŁres de Copenhague ne sont pas trŁs dØtaillØs, ce qui laisse une marge (cid:224) l(cid:146)interprØtation. Selon les dØclarations du premier ministre Ecevit au cours de la confØrence de Helsinki, la Turquie a dØployØ des efforts en faveur de la dØmocratisation. En ce qui concerne la question de la reconnaissance de la langue kurde, le point de vue du mŒme premier ministre est cependant que l(cid:146)attitude de la Turquie vis-(cid:224)-vis de sa rØgion du sud-est changera lorsqu(cid:146)il y sera mis fin au sØparatisme. Ces dØclarations indiquent que M. Ecevit utilisera pleinement le flou existant en ce qui concerne l(cid:146)octroi des droits culturels aux Kurdes. Le risque existe que de vagues concessions de la Turquie favorisent son adhØsion (cid:224) l(cid:146)Union. Or, il est Øvident que les mesures prises jusqu(cid:146)ici par l(cid:146)(cid:201)tat turc ne suffisent ni pour pouvoir considØrer la Turquie comme un pays dØmocratique ni pour garantir les droits des Kurdes en tant que minoritØ et moins encore en tant que peuple. La Commission peut-elle exposer son point de vue concernant la mesure dans laquelle la Turquie satisfait aux critŁres d(cid:146)adhØsion? Quel est le point de vue de la Commission concernant les droits des Kurdes en tant que minoritØ culturelle? De quelle fa(cid:231)on la Commission estime-t-elle devoir apprØcier la mesure dans laquelle la Turquie satisfait aux critŁres de Copenhague, et notamment (cid:224) celui de la reconnaissance des droits des Kurdes en tant que minoritØ culturelle? Quelles mesures la Commission prendra-t-elle pour suivre l(cid:146)Øvolution de la Turquie en ce qui concerne l(cid:146)adhØsion et les critŁres y affØrents? RØponse donnØe par M. Verheugen au nom de la Commission (27 mars 2000) Dans son dernier rapport rØgulier d(cid:146)octobre 1999 (1), ØvØnements rØcents confirment que, mŒme si Turquie, subsistent dans le domaine des droits de l(cid:146)homme et de la protection des minoritØs [(cid:133)]. les les fondements d(cid:146)un systŁme dØmocratique existent en le pays ne remplit toujours pas les critŁres politiques de Copenhague. Des lacunes graves la Commission tirait la conclusion suivante: Pour ce qui est du problŁme des citoyens turcs d(cid:146)origine kurde, le rapport a rØitØrØ l(cid:146)opinion exprimØe en 1998, (cid:224) savoir qu(cid:146) «une solution civile pourrait inclure la reconnaissance de certaines formes de l(cid:146)identitØ culturelle kurde et une plus grande tolØrance vis-(cid:224)-vis des moyens d(cid:146)expression de cette identitØ, pour autant qu(cid:146)elle n(cid:146)appuie ni le sØparatisme ni le terrorisme». L(cid:146)une des piŁces ma(cid:238)tresses de la nouvelle stratØgie de prØadhØsion pour la Turquie, lancØe au Conseil de l(cid:146)Europe en dØcembre 1999 (cid:224) Helsinki, est le partenariat pour l(cid:146)adhØsion (PA) que la Commission doit Ølaborer avant son adoption par le Conseil. L(cid:146)objectif premier de ce PA est de dØfinir les prioritØs (cid:224) mettre en (cid:156)uvre par la Turquie dans tous les domaines couverts par les critŁres de Copenhague (notamment au plan politique) afin de prØparer la Turquie (cid:224) l(cid:146)adhØsion (cid:224) l(cid:146)Union europØenne. Cette mise en (cid:156)uvre sera rØguliŁrement contr(cid:244)lØe dans le cadre de mØcanismes appropriØs, tels que le comitØ d(cid:146)association, et des rapports rØguliers annuels. (1) COM(1999) 514 final. (2001/C 26 E/094) QUESTION (cid:201)CRITE P-0639/00 posØe par Joaquim Miranda (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: La situation catastrophique au Mozambique (28 fØvrier 2000) Le Mozambique vient de conna(cid:238)tre de fortes intempØries qui, entre autres, ont privØ de toit de nombreux habitants, provoquØ la perte de quelque quarante mille tŒtes de bØtail la destruction de quelque soixante-dix mille hectares de cultures (surtout ma(cid:239)s et riz), ainsi que des problŁmes considØrables en matiŁre de distribution d(cid:146)eau potable. (estimation provisoire) et C 26 E/76 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 26. 1. 2001 Au vu des graves problŁmes Øconomiques, sanitaires et sociaux qu(cid:146)ont provoquØ ces intempØries et qui pourraient encore Œtre aggravØs par le nouveau cyclone qui s(cid:146)annonce, et compte tenu de la faiblesse de l(cid:146)Øconomie du Mozambique, qui empŒche une rØaction appropriØe en temps utile, la Commission peut-elle indiquer les mesures d(cid:146)urgence qu(cid:146)elle compte prendre en vue d(cid:146)aider les autoritØs de ce pays (cid:224) faire face (cid:224) la catastrophe actuelle? RØponse donnØe par M. Nielson au nom de la Commission (24 mars 2000) La Commission est trŁs prØoccupØe par la situation catastrophique au Mozambique. Les fortes pluies qui se sont abattues sans discontinuer sur toute la rØgion de l(cid:146)Afrique australe, conjuguØes au cyclone Eline, ont provoquØ un dØplacement massif des populations et d(cid:146)importants dØg(cid:226)ts aux habitations et infrastructures. De nombreuses personnes ont pØri, disparu ou ont ØtØ blessØes. Le gouvernement mozambicain a lancØ un appel aux pays tiers pour une aide humanitaire. La commu- nautØ internationale a apportØ une aide considØrable lors des recherches et du sauvetage ((cid:224) prØsent achevØs), ainsi qu(cid:146)aux actions humanitaires urgentes dØployØes actuellement. (cid:192) ce jour, les contributions officielles et les promesses, dont plus de 60 % en provenance de la CommunautØ (Commission et (cid:201)tats membres), sont estimØes (cid:224) 100 millions d(cid:146)euros. Le membre de la Commission chargØ du dØveloppement et de l(cid:146)aide humanitaire a effectuØ une visite au Mozambique les 2 et 3 mars 2000 avec le SecrØtaire d(cid:146)(cid:201)tat portugais pour Øvaluer la situation. Pour faire face aux premiŁres inondations causØes par les pluies torrentielles de dØbut la Commission a approuvØ une somme d(cid:146)un million d(cid:146)euros dans le cadre du financement de l(cid:146)aide urgente, qui sera transmise par le canal de l(cid:146)Office humanitaire europØen (ECHO) et mise en (cid:156)uvre par la Croix rouge et les organisations non gouvernementales (ONG) partenaires. De cette somme, 750 000 euros ont ØtØ attribuØs au Mozambique et 250 000 euros au Bostwana. Ces organismes ont fait face aux besoins les plus urgents liØs au transfert de populations en pØril vers des zones plus sßres, et leur ont procurØ les ØlØments de premier secours, des abris de fortune, des soins de santØ, de l(cid:146)eau potable et des Øquipements d(cid:146)assainissement. En outre, une somme d(cid:146)1,4 million d(cid:146)euros, imputØe sur la ligne budgØtaire consacrØe (cid:224) la sØcuritØ alimentaire, a ØtØ mise (cid:224) la disposition du dØlØguØ de la Commission et du gouvernement mozambicain pour renforcer la sØcuritØ alimentaire des sinistrØs. fØvrier, Suite aux dØg(cid:226)ts provoquØs par le cyclone Eline, la Commission a adoptØ une deuxiŁme dØcision d(cid:146)aide d(cid:146)un montant de 2 millions d(cid:146)euros, essentiellement affectØe aux actions humanitaires urgentes dans les bassins du Limpopo et du Save (provinces de Gaza, d(cid:146)Inhambane et de Sofala), les plus touchØs par les destructions et les dØplacements. Une troisiŁme dØcision de financement d(cid:146)ECHO, plus importante, ØlaborØe en consultation Øtroite avec des partenaires (cid:224) Maputo, a re(cid:231)u l(cid:146)aval le 14 mars 2000 du groupe inter- services (ECHO, DG Dev, SCR) mis sur pied pour veiller (cid:224) la cohØrence des interventions de la Commission (cid:224) court terme d(cid:146)une part et (cid:224) moyen et long termes d(cid:146)autre part. Cette dØcision visera principalement (cid:224) favoriser la rØinstallation des populations par des actions alimentaires urgentes (les plantations devant commencer dans quelques semaines), d(cid:146)approvisionnement en eau et d(cid:146)assainissement, des mesures sanitaires (rØhabilitation sommaire des centres de santØ notamment) et des mesures urgentes de lutte contre le cholØra. Un expert de haut niveau d(cid:146)ECHO a rØcemment effectuØ une mission d(cid:146)Øvaluation des besoins au Mozambique. Un assistant technique permanent a ØtØ recrutØ par ECHO et sera envoyØ sur place la semaine prochaine. Il y contr(cid:244)lera la mise en (cid:156)uvre des opØrations financØes par ECHO et y sera en contact Øtroit avec l(cid:146)unitØ de coordination mise sur pied par le gouvernement mozambicain avec l(cid:146)appui des Nations unies. De concert avec les ONG partenaires et le Fonds europØen de dØveloppement (FED), la Commission prØpare par ailleurs une intervention communautaire (cid:224) moyen terme pour aider le Mozambique (cid:224) sortir de la crise et (cid:224) retrouver le rythme de croissance soutenu qu(cid:146)il avait atteint au prix de beaucoup d(cid:146)efforts. Le dØblocage d(cid:146)un montant supplØmentaire de 21 millions d(cid:146)euros a ØtØ annoncØ par le commissaire compØ- tent (cid:224) l(cid:146)occasion de sa visite au Mozambique. Cette rØponse devrait permettre de passer de la phase d(cid:146)urgence actuelle (cid:224) celle de la reconstruction (cid:224) un horizon de trois (cid:224) quatre ans


title: WRITTEN QUESTION E-0525/00 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission. Iron Rhine.

eurovoc_concepts:
Belgium
EU competence
Netherlands
application of the law
bilateral agreement
rail transport

text: C 26 E/58 Official Journal of the European Communities EN 26. 1. 2001 vegetables (specific measures for nuts and locust beans). A number of important measures were made available to producers of almonds, hazelnuts, walnuts, pistachios or locust beans marketing their produce through a recognised producer organisation. The most significant measure has been the quality and marketing improvement plan, yielding Community financing over a maximum period of 10 years per plan. This scheme represents a very significant financial commitment on behalf of the Community, considering the specific nature of the nut sector. From 1990 to 1999, total Community expenditure (excluding promotion) was € 725 million. Expenditure will continue until the expiry of the last plans in 2006. These improvement plans have met with considerable success, in terms of regrouping supply, providing income support for farmers and structural improvements. it has always been stipulated that the aid for improvement plans should be temporary and However, degressive, in order to allow a progressive shift of financial responsibility on to the producers. To continue with a per-hectare aid would undermine such efforts made in the last 10 years. The same philosophy applies to the flat rate aid for hazelnuts, introduced in 1997 to help hazelnut producers face up to temporarily difficult economic conditions. Those producer organisations that have benefited for over 10 years from measures such as the improvement plans should have built up sufficient competitiveness to survive as successful operations. In addition they can continue to benefit from financing under the operational funds introduced by Council Regulation (EC) No 2200/96 of 28 October 1996 on the common organisation of the market in fruit and vegetables (1). Based on these considerations, from a market point of view there is no justification for the granting of a per-hectare aid for the nut sector or the continuation of the flat-rate aid for hazelnuts. However, the Commission would be in favour of measures which supported the social and environmental aspects of nut production. This would contribute to maintaining rural employment and maintaining plantations in less-favoured areas and on marginal land, in particular in areas where there is a real risk of erosion. Support for this type of measure would be best carried out in the framework of the rural development schemes. (1) OJ L 118, 20. 5. 1972. (2001/C 26 E/072) WRITTEN QUESTION E-0525/00 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission (28 February 2000) Subject: Iron Rhine In answer to Question No E-2381/99 (1) concerning the Iron Rhine Mrs de Palacio states that the Belgium- Netherlands arbitration treaty and the Belgium-Netherlands treaties deriving therefrom (cid:145)do not specify the precise location of the railway track inside this area (the Sittard canton)(cid:146). According to the Commission, this means that the Belgian Federation and the Netherlands (cid:145)will have to agree (cid:133) on the manner in which the right of way is made effective(cid:146). The Commission(cid:146)s position ignores the actual situation on the ground. The right of way was already made effective between 1869 and 1879 with the construction of the very first cross-border railway link in Europe. Consequently, the precise location of the railway track has been clearly specified since that time. Can the Commission answer the following: 1. Does it appreciate that its position on agreement having to be reached (cid:145)on the manner in which the right of way is made effective(cid:146) ignores the actual situation on the ground since the right of way was made effective between 1869 and 1879 and (cid:145)the precise location of the railway track inside this area (the Sittard canton)(cid:146) is thus clearly specified? 26. 1. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 26 E/59 2. 3. If so, does the Commission regard the Iron Rhine that was constructed between 1869 and 1879 as the realisation of the right of way to which reference is made in the Belgium-Netherlands arbitration treaty and the Belgium-Netherlands treaties deriving therefrom? If not, does the Commission then not regard the Iron Rhine constructed between 1869 and 1879 as the realisation of the right of way to which reference is made in the Belgium-Netherlands arbitration treaty and the Belgium-Netherlands treaties deriving therefrom? What arguments does the Commission advance for not regarding the Iron Rhine constructed between 1869 and 1879 as the realisation of the right of way to which reference is made in the Belgium-Netherlands arbitration treaty and the Belgium-Netherlands treaties deriving therefrom? (1) OJ C 280 E, 3. 10. 2000, p. 35. Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (2 May 2000) In reply to the Honourable Member(cid:146)s written question E-2381/99 (1), the Commission indicated that as far as it knows, the precise location of the railway track inside the area of the Sittard Canton was not specified in the Treaties. Of course it cannot deny that a railway line has been built and exists in reality. However, it is not for the Commission to direct the Dutch government to implement any non-EC Treaty obligation it may have entered into. Nor is it for the Commission to decide whether the terms of such obligations have been met. The Commission understands that representatives of the Belgian, German and Dutch Governments formed a trilateral working party to discuss the reopening of the route. Following meetings of that working party last year, ministers from the three Member States concerned agreed last December 1999 that a further cross-border study of the definitive route should be carried out, to examine in particular the environmental and other constraints on its development. This is necessary since the Dutch section of the route passes through areas which are environmentally sensitive and are covered by the provisions of Council Directive 92/43/CEE of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and wild fauna and flora (2). The Commission is currently considering a formal request from the Belgian authorities to extend the Community funds already committed to the project to cover this study. (1) OJ C 280 E, 3. 10. 2000, p. 35. (2) OJ L 206, 22. 7. 1992. (2001/C 26 E/073) WRITTEN QUESTION P-0526/00 by Gary Titley (PSE) to the Commission (21 February 2000) Subject: Harmonisation of veterinary medicines and pesticide product licensing What progress has been made in harmonising veterinary and pesticide product licensing arrangements? What are the main obstacles to progress? Answer given by Mr Byrne on behalf of the Commission (30 March 2000) Council Directive 81/851/EEC on the approximation of laws of the Member States relating to veterinary medicinal products (1), stipulates that a veterinary medicinal product can only be placed on the market if the documentation shows that the requirements on safety, quality and efficiency have been fulfilled. These


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0512/00 υποβολή: Christopher Huhne (ELDR) προς την Επιτροπή. Υπεράκτια κέντρα για την ανταλλαγή πληροφοριών που αφορούν πληρωμές.

eurovoc_concepts:
European tax cooperation
exchange of information
money laundering
tax avoidance

text: C 26 E/52 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 26. 1. 2001 Kata· th dia·rkeia tvn diadikasiv·n proy¤ pologismoy· 1998, 1999 kai 2000, h Epitroph· prospa·uhse energa· na epanatopoueth·sei e·na tmh·ma toy diaue·simoy anurv·pinoy dynamikoy·, me skopo· na enisxy·sei tiw drasthrio·thtew thw stoyw tomei·w poy e·xoyn proteraio·thta. Sto plai·sio thw kata·rtishw toy prosxedi·oy proy¤ pologismoy·, to 1 % tvn yfista·menvn organikv·n ue·sevn te·uhke kata· me·royw prokeime·noy na dhmioyrghuei· e·na apouematiko· anurvpi·nvn po·rvn poy ua topouetei·tai stiw drasthrio·thtew poy uevroy·ntai o·ti e·xoyn proteraio·thta. Gia toyw proy¤ pologismoy·w 1998 kai 1999, h eth·sia katanomh· aforoy·se tayto·xrona tiw ue·seiw apasxo·lhshw (kene·w) poy antistoixoy·san sto apouematiko· thw ta·jevw toy 1 % kai sthn eth·sia do·sh tvn 110 ne·vn ue·sevn poy synde·etai me thn teleytai·a diey·rynsh (Aystri·a, Finlandi·a kai Soyhdi·a). Kata· thn peri·odo 1997-1999, oi enisxy·seiw aforoy·san kyri·vw th Genikh· Diey·uynsh (GD) Ygei·aw kai prostasi·aw toy katanalvth·, th diaxei·rish programma·tvn idiai·tera ston tome·a tvn ejvterikv·n dra·sevn, symperilambano- me·nhw thw dhmioyrgi·aw thw Koinh·w yphresi·aw ejvterikv·n sxe·sevn kai thn sy·stash kata·llhlvn task forces ad hoc, meta· thn kri·sh sto Ko·sobo. H Oma·da syntonismoy· gia thn katapole·mhsh thw apa·thw (UCLAF), h task force Dikaiosy·nhw kai esvterikv·n ypoue·sevn, h GD Oikonomikv·n kai xrhmatodotikv·n ypoue·sevn kauv·w kai h GD Antagvnismoy· ei·nai metajy· tvn yphresiv·n poy e·laban shmantike·w enisxy·seiw. Gia to 2000, h katanomh· tvn anurvpi·nvn po·rvn pragmatopoih·uhke para·llhla me mia ek ba·urvn anadiorga·- nvsh tvn yphresiv·n thw Epitroph·w me skopo· na ayjhuei· h apodotiko·thta kai h apotelesmatiko·thta· toyw. H anadiorga·nvsh jeki·nhse to Septe·mbrio 1999 kai perie·labe th sygxv·neysh orisme·nvn yphresiv·n (o·pvw gia para·deigma tiw ne·ew GD Epixeirh·sevn, Ekpai·deyshw kai politismoy·, Ene·rgeiaw kai metaforv·n), kauv·w kai th dhmioyrgi·a ne·vn yphresiv·n (o·pvw gia para·deigma oi ne·ew GD Diey·rynshw kai Dikaiosy·nhw kai esvterikv·n ypoue·sevn). Symperie·labe kai th metafora· kauhko·ntvn kai prosv·pvn apo· th mi·a yphresi·a sthn a·llh. Epe·trece tayto·xrona, me·sv miaw oruologistikh·w orga·nvshw tvn yphresiv·n, na apeleyuervuoy·n shmantikoi· anurv·pinoi po·roi (gy·rv sto 2 %), poy topoueth·uhkan se drasthrio·thtew proteraio·thtaw. Ekto·w apo· toyw anurv·pinoyw po·royw poy apeleyuerv·uhkan me ayto· ton tro·po, e·gine kai h katanomh· anurvpi·nvn po·rvn proerxome·nvn apo· to apouematiko· toy 1 % (bl. parapa·nv), gia tiw yphresi·ew poy den apote·lesan antikei·meno shmantikh·w anadiorga·- nvshw. Synolika·, sto plai·sio thw katanomh·w gia to 2000, metate·uhkan anurv·pinoi po·roi poy isodynamoy·n me pa·nv apo· 500 anurvpoe·th. Sthn katanomh· gia to 2000, oi enisxy·seiw aforoy·san kyri·vw th diaxei·rish programma·tvn idiai·tera ston tome·a tvn ejvterikv·n dra·sevn, th dhmioyrgi·a tvn ne·vn GD Diey·rynshw kai Dikaiosy·nhw kai esvterikv·n ypoue·sevn, thn endyna·mvsh toy syntonistikoy· ro·loy toy Proe·droy thw Epitroph·w, thn politikh· antagvnismoy· kauv·w kai a·llew ptyxe·w thw esvterikh·w agora·w. (2001/C 26 E/066) GRAPTH ERVTHSH E-0512/00 ypobolh·: Christopher Huhne (ELDR) prow thn Epitroph· (28 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Ypera·ktia ke·ntra gia thn antallagh· plhroforiv·n poy aforoy·n plhrvme·w En o·cei thw apa·nthshw sth grapth· erv·thsh E-2234/99 (1) toy k. Bolkestein (17 Ianoyari·oy 2000), mh·pvw ypa·rxei ka·poiow lo·gow gia ton opoi·o paremferh· me·tra me ekei·na poy anafe·rontai sthn apa·nthsh den efarmo·zontai sta ypera·ktia ke·ntra ta opoi·a e·xoyn paralei·cei na syna·coyn symfvni·ew gia thn antallagh· plhroforiv·n poy aforoy·n plhrvme·w prow katoi·koyw tri·tvn xvrv·n; (1) EE C 219 E thw 1. 8. 2000, sel. 128. Apa´nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (10 Aprili·oy 2000) Ekto·w toy pedi·oy tvn isxyoysv·n diata·jevn gia thn katapole·mhsh toy jeply·matow xrhma·tvn, h antallagh· plhroforiv·n sxetika· me forologika· ue·mata die·petai se genike·w gramme·w apo· dimerei·w forologike·w synuh·kew poy empi·ptoyn apoly·tvw sthn armodio·thta tvn sxetikv·n kybernh·sevn. Oi ypoyrgoi· oikonomikv·n thw Oma·daw tvn epta· ple·on biomhxanikv·n xvrv·n (G7) eje·frasan pro·sfata tiw anhsyxi·ew toyw sxetika· me ta ejvxv·ria trapezika· ke·ntra kai forologikoy·w paradei·soyw poy yposka·ptoyn ta dieunh· pro·typa xrhmatooikonomikv·n kanonismv·n kai apoteloy·n katafy·gia gia thn foroapofygh· h· forodiafygh·. 26. 1. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 26 E/53 Ekpro·svpoi thw eidikh·w epixeirhsiakh·w oma·daw (task force) xrhmatooikonomikh·w dra·sevw gia ue·mata jeply·matow xrhma·tvn kai h epitroph· forologikv·n ypoue·sevn toy Organismoy· Oikonomikh·w Synergasi·aw kai Ana·ptyjhw (OOSA) eje·tasan pv·w ua mporoy·san na enisxyuoy·n ta systh·mata katapole·mhshw toy jeply·matow xrhma·tvn kai pv·w ua mporoy·se na ayjhuei· h apotelesmatiko·thta tvn diakanonismv·n gia thn antallagh· plhroforiv·n. O OOSA e·xei epi·shw diapistv·sei o·ti h e·lleich antallagh·w plhroforiv·n apotelei· ton basiko· para·gonta gia ton entopismo· tvn forologikv·n paradei·svn. Vw ek toy·toy, synista· se xv·rew poy den e·xoyn kano·new sxetika· me thn ypobolh· ekue·sevn gia tiw dieunei·w synallage·w kai tiw synallagmatike·w pra·jeiw sto ejvteriko· tvn forologoy·- menvn mo·nimvn katoi·kvn na ejeta·soyn to endexo·meno yioue·thshw te·toivn kano·nvn, kai synista· epi·shw na antalla·soyn oi xv·rew tiw plhrofori·ew poy sylle·goyn sy·mfvna me aytoy·w toyw kano·new. O OOSA pro·keitai na dhmosiey·sei kata·logo tvn forologikv·n paradei·svn kata· to tre·xon e·tow kai ua ejeta·sei to endexo·meno syntonismoy· tvn antime·trvn kata· tvn armodi·vn dikastikv·n orga·nvn poy den synerga·zontai gia thn katapole·- mhsh toy zhmiogo·noy forologikoy· antagvnismoy·. H Koino·thta e·xei h·dh ekdo·sei odhgi·ew to·so gia thn katapole·mhsh toy jeply·matow xrhma·tvn o·so kai gia thn paroxh· amoibai·aw syndromh·w ston tome·a thw a·meshw kai thw e·mmeshw forologi·aw. Oi odhgi·ew sxetika· me ayto·n ton teleytai·o tome·a perilamba·noyn diata·jeiw gia thn antallagh· plhroforiv·n metajy· tvn forologikv·n dioikh·sevn gia thn katapole·mhsh thw forodiafygh·w kai foroapofygh·w sthn Koino·thta. Epiple·on, h Koino·thta prvtosta·thse o·son afora· thn epish·mansh thw ana·gkhw gia syntonisme·nh dra·sh, kai o·son afora· th lh·ch me·trvn gia thn antimetv·pish toy zhmiogo·noy antagvnismoy·, metajy· a·llvn, sta ejartv·mena kai syndeo·mena apo· ta kra·th me·lh eda·fh. (2001/C 26 E/067) GRAPTH ERVTHSH P-0514/00 ypobolh·: Marianne Thyssen (PPE-DE) prow thn Epitroph· (17 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Mhxanismoi· antista·umishw gia toyw paragvgoy·w kaka·o Ayth· th stigmh·, to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio ejeta·zei, se dey·terh ana·gnvsh, thn tropopoi·hsh thw odhgi·aw poy afora· ta proi¤o·nta kaka·o kai sokola·taw poy proori·zontai gia anurv·pinh katana·lvsh. Paro·lo o·ti den ei·nai ako·mh gnvsto· to apote·lesma ayth·w thw diadikasi·aw synapo·fashw, fai·netai o·ti h odhgi·a gia th sokola·ta toy 1973 ua tropopoihuei· rizika·. H oysi·a thw tropopoi·hshw syni·statai sto gegono·w o·ti, prosexv·w, ekto·w apo· to boy·tyro kaka·o ua epitre·petai sth sokola·ta h xrh·sh a·llvn liparv·n fytikv·n oysiv·n. Toy·to ua e·xei syne·peiew gia th dia·uesh kaka·o apo· ta kra·th AKE kai a·llew anaptysso·menew xv·rew. Lamba·nontaw ypo·ch o·ti oi sxe·seiw Borra·-No·toy pre·pei na ei·nai di·kaiew kai o·ti ypa·rxoyn nomike·w desmey·seiw poy aporre·oyn apo· tiw symba·seiw thw Lome· kai apo· th symfvni·a gia to kaka·o, fai·netai aytono·hto o·ti oi agro·tew poy para·goyn kaka·o ua pre·pei me ka·poion tro·po na la·boyn antista·umish kai eni·sxysh gia thn endexo·menh metatroph· tvn kalliergeiv·n toyw. Yfi·statai a·rage nomikh· ba·sh sthn opoi·a h Epitroph· ua mporoy·se na anapty·jei prvtoboyli·ew ypo· to pney·ma ayto·; Ea·n nai, poia ei·nai h ba·sh ayth·; Proti·uetai mh·pvw h Epitroph· na anapty·jei sxetike·w prvtoboyli·ew; Ea·n o·xi, gia poio lo·go; Apa·nthsh toy k. Nielson ej ono·matow thw Epitroph·w (27 Marti·oy 2000) H ekti·mhsh tvn apotelesma·tvn thw proteino·menhw odhgi·aw (1) gia th xrh·sh fytikv·n lipv·n, diaforetikv·n apo· to kaka·o, sthn paraskeyh· sokola·taw den ei·nai efikth·, an den teuei· se isxy· h odhgi·a, oy·te aitiologei·tai me ba·sh tiw diata·jeiw thw koinh·w ue·shw poy ene·krine to Symboy·lio to Deke·mbrio toy 1999 (2). Gia para·deigma, to Symboy·lio symfv·nhse na periori·sei ta fytika· li·ph sta li·ph tropikh·w proe·leyshw poy para·gontai apo· tiw xv·rew thw Afrikh·w, Karai¤bikh·w kai Eirhnikoy· (AKE)• epiple·on, ta fytika· li·ph mporoy·n na ypa·rxoyn mo·no se mia analogi·a me·xri 5 % kai na prosti·uentai mo·no sto ela·xisto periexo·meno toy kaka·oy poy apaitei·tai gia ka·ue proi¤o·n• te·low, den ei·nai safe·w kata· po·son ta fytika· li·ph ua xrhsimopoioy·ntai perisso·tero apo· o·,ti sh·mera. (cid:211)la ayta· ta


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0506/00 di Christopher Huhne (ELDR) alla Commissione. Uso dei servizi segreti per ottenere informazioni su attività commerciali.

eurovoc_concepts:
State aid
industrial espionage
international competition
jurisdiction
secret service

text: 21. 11. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 330 E/177 D(cid:146)altra parte il Segretariato generale ha altres(cid:236) fatto ricorso alla creazione di una Task force, squadra di rinforzo temporaneo di funzionari comandati provvisoriamente ad altre funzioni onde far fronte a necessit(cid:224) puntuali ed eccezionali dell(cid:146)Istituzione, quali ad esempio le CIG o i negoziati per i prossimi allargamenti. Il Segretariato generale del Consiglio ritiene importante che una certa flessibilit(cid:224) in materia di riassegna- zione consenta, a seconda delle necessit(cid:224), di far fronte all(cid:146)esame di nuovi urgenti fascicoli. (2000/C 330 E/202) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0506/00 di Christopher Huhne (ELDR) alla Commissione (28 febbraio 2000) Oggetto: Uso dei servizi segreti per ottenere informazioni su attivit(cid:224) commerciali A parere della Commissione costituisce un aiuto statale legittimo l(cid:146)uso di servizi segreti di Stati membri per ottenere informazioni in merito all(cid:146)attivit(cid:224) commerciale di societ(cid:224) di un altro Stato membro? Dispone di prove dell(cid:146)uso dei servizi segreti in tal senso da parte di qualche Stato membro? Notizie che fanno riferimento al suddetto uso dei servizi segreti (cfr. Sunday Times del 23 gennaio 2000) destano pre- occupazione in seno alla Commissione? Risposta data dal sig. Monti a nome della Commissione (29 marzo 2000) Finora la Commissione non dispone di prove dell(cid:146)uso dei servizi segreti da parte degli Stati membri al fine di ottenere informazioni sensibili sul piano commerciale riguardo a societ(cid:224) di un altro Stato membro. Indipendentemente da come si vogliano considerare sotto il profilo giuridico queste presunte pratiche, esse certamente non potranno mai essere approvate dalla Commissione. Riguardo agli strumenti giuridici per combatterle, la Commissione non ritiene che le disposizioni in materia di aiuti di Stato rappresentino la soluzione piø appropriata. Questo tipo di pratiche dovrebbero essere di competenza delle giurisdizioni penali nazionali. (2000/C 330 E/203) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0507/00 di Christopher Huhne (ELDR) alla Commissione (28 febbraio 2000) Oggetto: Calcolo dei tenori di vita a livello regionale In relazione alla risposta all(cid:146)interrogazione scritta E-2223/99 (1) la Commissione presentava in dettaglio i dati del prodotto interno lordo pro capite effettivo e del prodotto regionale lordo pro capite effettivo nell(cid:146)Unione, Ł convinta che detti dati siano il miglior indicatore disponibile dei tenori di vita a livello regionale? E(cid:146) possibile in qualche modo prendere in considerazione il reddito acquisito in una regione da un residente di un(cid:146)altra (cid:129) per esempio, un pendolare che si sposta giornalmente dal sudest dell(cid:146)Inghilterra per andare a lavorare a Londra (cid:129) al fine di presentare statistiche basate sui redditi individuali piuttosto che sul prodotto regionale lordo? in cui (1) GU C 203 E del 18. 7. 2000, pag. 150. Risposta del sig. Solbes Mira in nome della Commissione (3 aprile 2000) Il prodotto interno lordo (PIL) Ł il valore della produzione generata dalle unit(cid:224) di produzione residenti. Il valore della produzione Ł pari alla somma dei redditi (salari, fitti ed utili) generati nell(cid:146)ambito dell(cid:146)attivit(cid:224) di produzione. Il PIL regionale rappresenta quindi un indicatore sintetico dell(cid:146)attivit(cid:224) di produzione in una regione ed Ł correttamente adattato alla misura del livello di sviluppo economico delle regioni


title: WRITTEN QUESTION E-0521/00 by Concepció Ferrer (PPE-DE) to the Commission. Rules on the manufacture of lint to be used for medicinal purposes.

eurovoc_concepts:
China
EC conformity marking
competence of the Member States
medical device

text: C 26 E/56 Official Journal of the European Communities EN 26. 1. 2001 The Commission has written to the Spanish authorities requesting information on the specific situation at the Marjal de Almenara site described by the Honourable Member and asking for their comments, in particular as regards compliance with Community legislation in force. inter alia, It should be noted that the new rural development policy adopted in June 1999, to which the Honourable Member refers, has become the second cornerstone of the common agricultural policy. The support given to sustainable rural development by Council Regulation (EC) No 1257/1999 of 17 May 1999 on support for rural development from the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and amending and repealing certain Regulations (2), relating to agricultural activities and their reconversion, the preservation and promotion of a high nature value and a sustainable may concern, agriculture respecting environmental requirements. Member States may include in their rural development programmes and Objective 1 operational programmes the establishment of the Natura 2000 network and the preservation of areas in the network. Compensatory payments can be made by the EAGGF for the maintenance of agricultural activity in these areas where farmers may lose income because of specific requirements deriving from the application of Community legislation, as would be the case in the area in question. Under the same Regulation investments with environmental protection objectives could also be cofinanced. (1) OJ L 206, 22. 7. 1992. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999. (2001/C 26 E/070) WRITTEN QUESTION E-0521/00 by Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) to the Commission (28 February 2000) Subject: Rules on the manufacture of lint to be used for medicinal purposes Under Directive 93/42/EEC (1) on medical devices, all medical devices marketed within the EU must carry the CE mark, which guarantees that the device meets the requirements laid down in the directive. On account of those requirements, European companies have had to make substantial investment and they have to bear the additional cost of quality management. On the other hand, products made in China arrive at Community hospitals carrying the CE mark but they are not required to meet the standards demanded of Community companies. They do not therefore provide the medical guarantees offered by the CE mark and their manufacturers have not had to make the huge investment required of EU producers. Is the Commission aware of this state of affairs? If so, what action does it intend to take in response to it? (1) OJ L 169, 12. 7. 1993, p. 1. Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (12 April 2000) The Commission would like to stress that medical devices put on the market and into service in the Community and the European economic area (EEA), are submitted to the same rules and requirements regardless whether they are manufactured in the Community or EEA or imported from third countries. Therefore the manufacturer or authorised representative, whenever the manufacturer does not have a registered place of business in a Member State, has to fulfil the provisions as laid down in Directive 93/42/ EEC, and to ensure and declare their conformity. Then it can CE mark the devices. On the other hand, it is up to Member States(cid:146) authorities to ensure that the manufacturer duly fulfils its obligations. 26. 1. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 26 E/57 Member States take all necessary steps that devices may be placed on the market and put into service only if they do not compromise the safety and health of patients and users. They shall use the (cid:145)safeguard clause(cid:146) whenever the health or safety of patients and users are put at risk. Under this clause, measures can be taken to withdraw such devices from the market or prohibit or restrict their being placed on the market or put into service. Finally the Directive states that Member States shall not create any obstacle to the placing on the market or the putting into service within their territory of devices bearing the CE marking. (2001/C 26 E/071) WRITTEN QUESTION E-0524/00 by Giovanni Pittella (PSE), Joan Colom i Naval (PSE), Paulo Casaca (PSE), Vincenzo Lavarra (PSE) and Georges Garot (PSE) to the Commission Subject: Protecting European nut production (28 February 2000) The close of 1999 marked the end of the scheduled transitional period between the old rules governing nuts (Regulations (EEC) No 2159/89 (1) and (EEC) No 790/89 (2)) expiring and the entry into force of the general reform of the fruit and vegetables sector (Article 55 of Regulation (EC) No 2200/96 (3)), which involves the inclusion of nuts (i. e almonds, hazelnuts, sweet chestnuts and walnuts) in the new COM. So the new regulation puts an end to the special support measures which, however limited (with flat-rate aid provided for hazelnuts only), demonstrated the Community(cid:146)s interest in a sector which is not only significant in terms of output, but also plays an irreplaceable role in terms of maintaining agricultural and environmental balance and conserving the landscape in many regions of the EU. Failure to take this factor into account in recent years has led to a number of natural disasters in Europe. Moreover, these measures were a useful means of offsetting the difficulties encountered by farms producing nuts, either as their principal crop or as a sideline, because of the marginal nature of the land. Finally, the sector is overlooked in the course of negotiations on free trade agreements with third countries. Consequently nut production is being gradually abandoned, even though demand remains stable, thus exacerbating Europe(cid:146)s balance of trade deficit in these products. What action does the Commission intend to take in connection with the new rules to ensure proper recognition of this sector, which mainly concerns regions whose development is lagging behind? Does the Commission agree that it is necessary to review the level of financial support and the nature of the aid provided to that sector, while coordinating the various organisational strategies of the new COM with the measures required to maintain precarious social and economic structures and preserve traditional agricultural and environmental features in fragile rural areas? Could the Commission consider the possibility of maintaining flat-rate aid for hazelnuts for a set period and introducing measures to provide support per hectare, with such aid being differentiated according to the main crops and conditional on the adoption of binding land use safeguards in the context of the new rules on rural development? (1) OJ L 207, 19. 7. 1989, p. 19. (2) OJ L 85, 30. 3. 1989, p. 6. (3) OJ L 297, 21. 11. 1996, p. 1. Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (24 March 2000) The Commission is well aware of the difficulties that have, in the past, beset the nut sector, including the structural deficiencies leading to low productivity and high costs. It was in direct recognition of these difficulties that financial support was granted to the sector under the provisions of Title IIa of Regulation (EEC) No 1035/72 of the Council of 18 May 1972 on the common organisation of the market in fruit and