title: Komission tiedonanto - Työllisyyttä tukeva yhteisön politiikka

eurovoc_concepts:
EU action
EU employment policy
EU initiative
labour market
single market

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 1. 3. 2000 KOM(2000) 78 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO Työllisyyttä tukeva yhteisön politiikka KOMISSION TIEDONANTO Työllisyyttä tukeva yhteisön politiikka 1. JOHDANTO asemassa Korkean työllisyysasteen tukeminen kuuluu unionin keskeisiin tavoitteisiin. Työllisyys on keskeisessä sekä yhteenkuuluvuutta että sosiaalista integroitumista. Se on merkittävä mittari unionin käytön taloudellisten onnistumisessa. kohottamisessa. keskimääräisen täysimääräisen voimavarojen inhimillisten tehokkaan elintason edistää Se ja ja Eurooppa on juuri siirtymässä uuteen merkittävään vaiheeseen taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessään. Voimakkaamman kasvun ja parantuneen taloudellisen ilmapiirin myötä näkymät työllisyyden lisäämiseen ja työttömyyden vähentämiseen ovat hyvät. Unionin kaikki työllistymismahdollisuudet – mitä tulee niin työpaikkojen laatuun kuin määrään, tasavertaiseen pääsyyn näihin työpaikkoihin ja mahdollisimman alhaiseen työttömyyteen – voidaan kuitenkin hyödyntää kestävästi ainoastaan vahvistamalla muutoksen hallintakykyä unionissa. ja työmarkkinoidensa nykyaikaistamista ja mukauttamista ja muututtava yrittäjähenkisemmäksi. tavaroidensa, palvelujensa, pääomansa Euroopan jatkettava on ja nostamiseksi Tiedon tuottamisesta, hankkimisesta ja hyödyntämisestä on tulossa pääkeino taloudellisen suoritustason lisäämiseksi. Taloudellinen kilpailukyky määritellään uudelleen tiedon ja innovaation avulla, ja niiden avulla sitä lisätään muuttamalla samalla työn sisältöä ja työtapojamme. Näiden uusien mahdollisuuksien hyödyntäminen työllisyyden kasvun ja sosiaalisen integroitumisen edistämiseksi sekä kilpailukykyä ylimääräisen lisäävästi huippukokouksen tavoitteisiin. kuuluukin Lissabonin yhteenkuuluvuutta hyvinvoinnin sosiaalisen että Euroopan on otettava käyttöön kaikki voimavarat nykyaikaisen, osallisuutta edistävän, tiedolle rakentuvan talouden luomiseksi ja vastattava integroidusti alueellisen epätasapainon laajempien sekä ja taloudellisten, sosiaalisten ja teknologisten muutosten tuomiin uusiin haasteisiin. epäyhtenäisyyden työmarkkinoiden pitkäaikaisiin haasteisiin talousuudistusta ja sosiaalista Tämä tiedonanto kuuluu komission osuuteen työllisyyttä, yhteenkuuluvuutta käsittelevässä Lissabonin huippukokouksessa. Tiedonannolla on kaksi tavoitetta. ja talouskasvu tukevat Ensinnäkin tiedonannossa esitellään, miten rakenneuudistukset toisiaan, ja korostetaan EU:n mahdollisuuksia työllisyyden alalla sekä haasteita, joihin se joutuu vastaamaan. Näitä ovat epätasainen sukupuolijakautuma, taitojen ja taitotarpeiden välinen epäsuhta, alueellinen epätasapaino, väestönmuutokset ja maailmanlaajuisen kilpailun tiedolle rakentuvaan talouteen paineet. Haasteita tarkastellaan osallisuutta edistävään, siirtymisen yhteydessä. tiedonannossa kuvataan laajasti ottaen neljää yhteisön politiikan aluetta, Toiseksi jotka liittyvät erityisesti Lissabonin huippukokouksen aiheisiin. Perustamissopimuksen 127 artiklassa säädetään, että "työllisyyden korkeaa tasoa koskeva tavoite otetaan huomioon 2 yhteisön politiikkojen ja toimintojen suunnittelussa ja toteutuksessa". Yhteisön politiikassa suunnitellaan seuraavia toimia: • edistetään tiedolle rakentuvaa taloutta tietoyhteiskuntaan, tutkimukseen ja kehittämiseen liittyvin aloittein, • vahvistetaan sisämarkkinoiden toimintaa ja edistetään yrittäjyyttä ja innovointia, • edistetään sosiaalista osallisuutta ja tuottavaan talouteen osallistumista, • tuetaan aktiivisesti työpaikkojen syntymistä alueellisella ja paikallisella tasolla. 2. EUROOPAN HAASTEET JA MAHDOLLISUUDET 2. 1. Yleiset työllistymismahdollisuudet Euroopassa On yleisesti tunnettua, että työllisyystilanne EU:ssa on huono. Työllisyystasot ovat alhaisia – työllisyysaste on työikäisen väestön määrään suhteutettuna ainoastaan 61 prosenttia verrattuna noin 75 prosenttiin Japanissa ja Yhdysvalloissa. Vastaavasti työttömyysaste ei juuri ole alittanut kahdeksaa prosenttia lähes 20 vuoteen. Arvioitu 'täysimääräinen työllisyyskasvu' unionissa – työllisyystaso silloin, kun kaikkien jäsenvaltioiden tilanne on paras mahdollinen tai yhtä hyvä kuin Yhdysvalloissa – on noin 30 miljoonaa ihmistä, eli kaksi kertaa tilastoitu työttömien määrä. joitakin toisiinsa liittyviä ongelmia, kuten epätasaista Tässä jaksossa kuvataan lyhyesti työpaikkojen puuttumista palvelualalla, alueellista epätasapainoa, sukupuolijakautumaa, pitkäaikaistyöttömyyttä, taitojen ja taitotarpeiden välistä epäsuhtaa sekä ikäluokkien välistä epätasapainoa. Näitä tarkastellaan seuraavassa jaksossa niiden syvällekäyvien muutosten taustaa vasten, jotka aiheutuvat Euroopan siirtymisestä tiedolle rakentuvaan talouteen. Sukupuoliulottuvuus Työllisyyden lisääminen edellyttää naisten työllisyysasteen huomattavaa kohottamista. Tällä hetkellä Euroopan työikäisistä naisista työskentelee ainoastaan puolet, kun vastaava luku Yhdysvalloissa on yli kaksi kolmasosaa (ks. kuvio 1). Tämä on ristiriidassa parhaassa työiässä olevien miesten työllisyysasteeseen, jossa EU ja Yhdysvallat ovat selvästi lähempänä toisiaan – vastaavat luvut ovat 86 prosenttia ja 89 prosenttia. Naisten työttömyysaste koko unionissa on edelleen noin kolme prosenttia korkeampi kuin miesten. 3 Työllisyysaste - EU-US Kuvio 1 1999 57% 89% 86% 74% 63% 52% EU US 37% EU US EU US 36% EU US 100 % 80 60 40 20 0 nuoret 15-24 miehet 25-54 naiset 25-54 Source:Eurostat, EU LabourForce Survey; US, Current Population Survey vanhemmat 55 64 458 Riittämätön työpaikkojen synty palvelualalla on keskimäärin työpaikkarakenteessa aloittain: EU:ssa palvelualan Työpaikkojen vajaus näkyy myös ja vähäistä Yhdysvaltoihin työllisyys teollisuustyöpaikkojen määrässä EU on tasoissa Yhdysvaltojen kanssa, kun taas palvelualalla Yhdysvalloissa työskentelee 55 prosenttia työikäisestä väestöstä ja EU:ssa ainoastaan 40 prosenttia (ks. kuvio 2). Epätasapaino ei koske mitään erityistä osaa esimerkiksi terveydenhuollon tai koulutuksen aloilla, vaan työllisyystasot ovat yrityspalvelujen, alhaisemmat kauttaaltaan (ks. raportti Työllisyys Euroopassa 1999). verrattuna. Maatalous- Kuvio 2 54,5 39,7 EU US Työllisyys aloittain - EU-US 60 50 40 30 20 10 0 17,8 17,7 EU US 3 1,9 EU US Maatalous Teollisuus Palveluala Työllisyysprosentteinatyöikäisestäväestöstä1997 459 Alueellinen epätasapaino Työllisyyden ja työttömyyden jakautumisessa unionin alueella on selkeä ja pysyvä maantieteellinen epätasapaino. Useilla eteläisillä ja unionin syrjäisillä alueilla sekä jäsenvaltioiden vanhemmilla teollisuusalueilla alle 55 tai 50 prosentin jäävä työllisyysaste on yleistä ja työttömyysaste nousee usein kaksinkertaiseksi EU:n keskiarvoon verrattuna (ks. raportti Työllisyys Euroopassa 1998). 4 Alueelliset erot työllisyysasteissa ovat unionissa yleisesti muuttuneet vain vähän pitkällä aikavälillä. Alueiden väliset erot ovat korkeintaan kasvaneet viimeisten 15–20 vuoden aikana. Kahden viimeisen vuosikymmenen aikana työttömyysaste on korkean työllisyyden alueilla pysynyt 4–7 prosentissa, kun se alhaisen työllisyyden alueilla on tänä aikana laskenut huomattavasti 15 prosentista noin 25 prosenttiin. Myös niissä jäsenvaltioissa, joissa erot ovat pienentyneet 1990-luvulla, syynä on pääasiassa ollut työllisyysasteen aleneminen korkean työllisyyden alueilla eikä sen nousu alhaisen työllisyyden alueilla. Tämä viittaa varsin vaikeisiin rakenneongelmiin alhaisen työllisyyden alueilla, ja nämä onkin otettava laajasti huomioon, mikäli työllisyyden kasvumahdollisuudet unionissa halutaan hyödyntää täysimääräisesti. Pitkäaikaistyöttömyys Taloudelliset ja työmarkkinoihin liittyvät heikkoudet suuressa osassa Eurooppaa ovat näkyneet paitsi yleisesti korkeana työttömyytenä myös selvänä kyvyttömyytenä saada monet laman tai rakennemuutoksen johdosta työpaikkansa menettäneet uudelleensijoitetuiksi. Tästä syystä työttömyys useiden kohdalla jatkuu vuoden tai kauemmin, mikä heikentää näiden henkilöiden työllistettävyyttä ja haittaa entisestään uudelleentyöllistymismahdollisuuksia. Koko unionissa keskimäärin noin puolet työttömiksi rekisteröidyistä on ollut vuoden ilman työtä. Tältä osin yleisen työttömyysasteen alentamisessa näyttävät parhaiten onnistuneen ne jäsenvaltiot, jotka ovat kiinnittäneet erityistä huomiota pitkäaikaistyöttömyyden uhkaamien työttömien määrän vähentämiseen toteuttamalla toimenpiteitä mieluummin aikaisemmin kuin myöhemmin. Taitojen ja taitotarpeiden välinen kuilu Talouden nousukaudella yleinen ongelma on työmarkkinakysynnän ja -tarjonnan välille syntyvä epäsuhta. Tämä näkyy palkkaerojen kasvupaineena, kun yritykset kilpailevat vähäisestä pätevästä työvoimasta tai määrällisesti rajallisista työntekijäryhmistä. Ongelmaa tietoon perustuvaa taloutta, koska se aiheuttaa vaikeuttaa rakenteellinen muutos kohti epäsuhdan työntekijöiden taitojen ja teknologisesta ja organisatorisesta kehityksestä johtuvan taitojen kysynnän välillä. työskentelevät Pelkän perusasteen koulutuksen saaneet henkilöt todisteiden mukaan käytännössä vuosia lyhyemmän ajan kuin korkeamman tason koulutuksen saaneet, ja kaudet, joina he ovat työvoiman ulkopuolella tai työttömänä, ovat pitempiä. Kuviosta 3 käy ilmi, että vähän koulutetut miehet voivat tosiasiallisesti työskennellä vain 25 vuotta, kun korkeammin koulutetut työskentelevät 35 vuotta, mikä osaltaan lisää elinikäisten ansioiden eroa. Tästä syystä on kiinnitettävä erityistä huomiota sellaisten oppimisjärjestelmien kehittämiseen, jotka edistävät kaikkien pääsyä osalliseksi elinikäisestä oppimisesta ja koulutuksesta sekä antavat heille valmiuden sopeutua työympäristön muutoksiin. 5 Työllisyys ja koulutus Kuvio 3 40vuodentyöura–miehet 40 - 30 - 20 - 10 - 0 - Unemployment Inactive Employment UK F D IT ES UK F D IT ES UK F D IT ES Alh. koulutusaste Keskitason koulutus Korkea koulutus OECD 1996 457 Unemployment = työtön Inactive = työvoiman ulkopuolella Employment = työssä liittyy korkeaan koulutustaso työttömyysasteeseen nuorempien Alhainen työntekijöiden kohdalla. Esimerkiksi pelkän peruskoulutuksen saaneiden 20–24-vuotiaiden nuorten työttömyysaste on jopa 10 prosenttia korkeampi kuin korkeakoulutason koulutuksen saaneiden. Koko työvoiman osalta työttömyysaste korkealla koulutustasolla on alle puolet siitä, mitä se on peruskoulutustasolla, vastaavien lukujen ollessa alle 6 ja yli 12 prosenttia. Pitkäaikaistyöttömien osalta ero on vielä suurempi. Tämä osoittaa, kuinka tärkeää on nostaa nuorten parantamalla vähentämään oppivelvollisuuden jälkeen tarjolla olevaa koulutusta ja tarjoamalla koulunsa ennen asianmukaista koulutusta päättäneille "toinen mahdollisuus". pätevyystasoa keskeytystä, pyrkimällä erityisesti koulun Väestönmuutokseen liittyvä ulottuvuus ja se vaikuttaa sekä työikäisten Väestörakenne on muuttumassa unionin alueella, ikäjakautumaan että työikäisten ja työelämän ulkopuolella olevien – varsinkin eläkkeelle siirtyneiden – riippuvuussuhteen tasapainoon. Tämä tekee yli 55-vuotiaiden työntekijöiden ja työllisyyspolitiikkaa on alhaisesta työllisyysasteesta (ks. kuvio 1) kestämättömän, vahvistettava ratkaisevasti tässä suhteessa (ks. Talouspolitiikan laajat suuntaviivat 1999 ja Työllisyyden suuntaviivat 2000). Työikäisen väestön muutos on vieläkin merkittävämpi pitemmällä aikavälillä – alle 40- vuotiaita potentiaalisia työntekijöitä on 12 miljoonaa vähemmän, ja yli 40-vuotiaiden määrä lisääntyy 13 miljoonalla seuraavan vuosikymmenen kuluessa. Nämä muutokset vaikuttavat yritysten ja kokonaisten alojen työhönotto- ja työllistämiskäytäntöihin, etenkin nuorempaa työvoimaa perinteisesti työllistäneiden. Toisaalta muutos on asteittaista, siten että työvoima ikääntyy keskimäärin vain 3–4 kuukaudella vuodessa, ja mitä nopeampaa työllisyyden kasvu on, sitä vähemmän ikääntymisen vaikutus tuntuu. 2. 2. Tulevaisuuden mahdollisuudet ja rajoitukset Näitä pitkäaikaisia haasteita korostaa siirtyminen tiedolle rakentuvaan talouteen, johon liittyy tuotannon lisääntyvä globalisaatio monilla teollisuuden aloilla ja palvelualalla. Siirtymisestä tiedolle rakentuvaan talouteen on tulossa yksi talouselämän pääpiirteistä. Nykyisin tietoa koodataan entistä enemmän informaatioteknologian avulla välitettäväksi. Yhä 6 tuotteet ja palvelut perustuvat tiedon hyödyntämiseen. useammat ja viestintäteknologia sekä tietojenkäsittely vaikuttavat merkittävästi työjärjestelyihin ja työn luonteeseen. Verkostot, toistensa kanssa, asiakkaittensa tai yksilöitten kanssa, muovaavat monien teollisuudenalojen toimintamalleja ja ihmisten työtapoja. Niiden avulla voidaan kytkeä pois monet tuotantoprosessin ajalliset pakotteet, asettaa etusijalle hajautetut Jos noudatetaan tarkoituksenmukaista politiikkaa, tietoon perustava talous voi lisätä palvelualan työpaikkojen määrää huomattavasti, mikä auttaa täyttämään palvelualan työllisyyden vajausta. ja korostaa asiakaspalvelua. joissa yritykset verkottuvat Informaatio- järjestelyt lisäksi kiinnitetään riittävästi huomiota Jos yhtäläisiin mahdollisuuksiin hyödyntää uutta tietotekniikkaa, kehityksestä syrjään jääneet yhteisöt sekä maalla että kaupungissa voivat löytää uusia toimintoja ja näin poistaa pitkään jatkuneita haittoja, esimerkiksi etäisyyttä suuremmista talouskeskuksista. Tämä saattaa vauhdittaa niiden syvälle juurtuneiden alueellisten erojen tasoittamista, jotka haittaavat Euroopan työllisyyden tuottavuutta. ihmisten alueiden eri ja Nämä muutokset edellyttävät nuorilta ja vanhemmilta työntekijöiltä valmiutta käsitellä uudenlaista, digitalisoitua, verkottunutta ja reaaliaikaisesti käsiteltävää tietoa pystyäkseen koko työuran kestävään sopeutumiseen. Tietoon perustuva talous näyttää korostavan siirtymistä perinteisen ruumiillisen työn taitajien suhteellisesta etulyöntiasemasta yleis- ja viestintätaitoja taitavien muun kuin ruumiillisen työn taitajien etulyöntiasemaan, mikä edellyttää pääasiallisesti korkeampaa koulutustasoa. Muutokset ammattitaidoissa Annual changes as % total employment, 1994 % 1,00 0,75 0,50 0,25 0,00 -0,25 High skilled non- Medium skilled non- Low skilled non-manual Skilled manual Unskilled manual Kuvio 4 1,00 0,75 0,50 0,25 0,00 -0,25 All sectors Fast growth Medium growth Low growth Declining Alat4ryhmässä,1994-1998 Lähde: EurostatLFSS 360 Annual changes as % total employment, 1994 = Vuotuiset muutokset prosentteina kokonaistyöllisyydestä, 1994 High skilled non-manual = Korkeaa ammattitaitoa vaativa muu kuin ruumillinen työ Medium skilled non-manual = Keskitason ammattitaitoa vaativa muu kuin ruumiillinen työ Low skilled non-manual = Vähäistä ammattitaitoa vaativa muu kuin ruumillinen työ Skilled manual = Ammattitaitoa vaativa ruumillinen työ Unskilled manual = Ei ammattitaitoa vaativa ruumillinen työ All sectors = Kaikki alat Fast growth = Nopeakasvuiset Medium growth = Keskikasvuiset Low growth = Hidaskasvuiset Declining = Taantuvat 7 Tämä koskee etenkin nopeasti kasvavia talouden aloja, joilla syntyy enemmän muita kuin ruumiillista työtä edellyttäviä työpaikkoja. Suurin osa niistä menetettävistä työpaikoista, jotka edellyttävät ruumiillista työtä, tarvitaanpa niihin sitten ammattitaitoa tai ei, ovat hitaasti kasvavilla tai taantuvilla aloilla (ks. kuvio 4). Tämä vaatii suurempaa panostamista elinikäiseen oppimiseen sekä peruskoulutuksen että varsinkin ikääntyneiden työntekijöiden ammattitaidon parantamisen osalta. Tämä on erityisen tärkeää Euroopan työvoiman ikääntyessä. Aktiivista ja viestintäteknologiaa käyttävien sukupuolijakautuman epäsuhtaa. Tietoon tehtävät investoinnit eivät koske ainoastaan tieto- ja viestintäteknologian tuotteita ja palveluja tai koulutusta, vaan myös tutkimusta ja kehittämistä. EU:n kokonaisinvestoinnit tietoon näyttävät vuoden 1995 tietojen perusteella olevan lähes yhtä suuret kuin Yhdysvalloilla. Tutkimukseen ja kehittämiseen EU tosin investoi vähemmän kuin Yhdysvallat ja Japani (alle 2 prosenttia verrattuna lähes kolmeen prosenttiin BKT:sta vuonna 1997). Jos tarkastellaan tilannetta pitemmän aikavälin näkökulmasta keskittyen absoluuttisiin menotasoihin, ero näyttää lisäksi olevan kasvamassa, etenkin 1990-luvulla. Nykyinen suuntaus tutkimusmenojen osalta saattaa siis vaikuttaa kielteisesti työllisyyden kehittymiseen Euroopassa tulevina vuosina. koulutuspolitiikkaa tarvitaan myös ehkäisemään tieto- Maailmanlaajuisen kaupan jatkuva kasvu on hyödyttänyt unionia merkittävästi. Alentuneet kuljetuskustannukset ja Internetin ansiosta parantunut tiedonvälitys voivat muuttaa maailman tuotanto- ja jakelurakenteita merkittävästi tulevina vuosina ja lisätä edelleen ansioita ja työmahdollisuuksia unionissa. Vaikka unionin osuus maailmankaupasta on yhteensä noin 20 prosenttia, talouden maailmanlaajuisten muutosten vaikutusta sisämarkkinoiden kasvuun ja työllisyyteen helposti liioitellaan. Kaikissa maailman kolmessa suurimmassa kaupparyhmittymässä – EU:ssa, Yhdysvalloissa ja Japanissa – tavaroiden ja palvelujen ulkomaankaupan osuus on vain reilut 10 prosenttia BKT:sta kokonaisuudessaan ja suorat ulkomaiset investoinnit ovat vähäisiä verrattuna kotimaisiin kokonaisinvestointeihin, joiden osuus on 15–25 prosenttia kotimaisesta tuotannosta. Toisaalta tällaisiin muutoksiin liittyy Euroopan teollisuuden jatkuva ja laajamittainen mukautuminen. Tämä ei useinkaan suju ongelmitta. Jotkut talouden alat, samoin kuin jotkut ammattiryhmät ja alueet, hyötyvät uusien toimintojen kasvusta (ks. liite), mutta se aiheuttaa vastaavasti myös menetyksiä. Tämä asettaa haasteita paitsi integroitumiseen ja sosiaaliseen osallisuuteen liittyville tavoitteille myös taloudellisten varojen tehokkaalle käytölle. Nykyisin tunnustetaan yhä että globalisaation, kotimarkkinoiden työllisyyden ja suhteellisten tulojen välillä on toiminnallinen yhteys ja että tarvitaan vahvaa tukipolitiikkaa turvaverkkoineen ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksineen. laajemmin, Uudet suuntaukset voivat kuitenkin myös vauhdittaa tarkoituksenmukaisesti suunniteltua politiikkaa, työttömyyttä, pitkäaikaistyöttömyyttä, työmarkkinoilla vallitsevaa ikään, suunnattomia alueellisia eroja. lisätä työllisyyteen/työttömyyteen liittyviä haasteita. Ne voivat jolla torjutaan poistamaan sukupuoleen ja taitoihin liittyvää epäsuhtaa sekä tehokkaasti pyritään etenkin ja 3. TYÖLLISYYS YHTEISÖN POLITIIKKOJEN OSANA Edellä on kuvattu työllisyyspoliittisia haasteita, ja tässä jaksossa tutkitaan, miten tiedolle rakentuvaan yhteiskuntaan liittyvät yhteisön politiikat vaikuttavat työllisyyteen. Näihin haasteisiin on vastattava tehokkaasti kaikilla talous- ja rakennepolitiikan aloilla, niin kokonaisvaltaiseen että toisiaan. Työllisyyspolitiikka sisällytettävä tukevat on ne 8 toimintamalliin, joka käsittää seuraavat asiat: kasvuun, vakauteen ja työllisyyteen tähtäävä talouspolitiikka, talousuudistus, joka parantaa kilpailukykyä ja markkinoiden toimintaa, sekä työllisyyden suuntaviivat, jotka on suunniteltu parantamaan työllistyvyyttä, sopeutumiskykyä, yhtäläisiä mahdollisuuksia ja yrittäjyyttä uusien työpaikkojen luomiseksi vanhoissa ja uusissa suuntaviivoissa ja yrityksissä. Työllisyyden suuntaviivoissa määritetään yleiset politiikan tavoitteet ja toimintalinjat. Täytäntöönpanoraporteissa seurataan näiden toteutumista, josta jäsenvaltiot ovat päävastuussa. talouspolitiikan laajoissa ylimääräisessä Luxemburgin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 127 artiklan 1 kohdassa todetaan, että yhteisö myötävaikuttaa työllisyyden korkeaan tasoon edistämällä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja tukemalla sekä tarvittaessa täydentämällä niiden toimintaa. Eurooppa-neuvosto pyysi tällaista tukea yhteisön toimintalinjojen – niin kehys- kuin tukitoimien – valjastamista työllisyyden tukemiseen. Pyynnöstä näkyy myös Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 127 artiklan 2 kohta, jonka mukaan työllisyyden korkeaa tasoa koskeva tavoite on otettava huomioon yhteisön politiikkojen ja toimintojen suunnittelussa ja toteutuksessa. kokouksessaan toivoessaan kaikkien Vaikka tässä tiedonannossa käsitelläänkin työllisyysasioiden sisällyttämistä kaikkeen nykyisen laajuisen yhteisön politiikkaan, on tärkeää ottaa huomioon merkittävät laajentuneen unionin kannalta. Nykyisiin jäsenvaltioihin työllisyyspoliittiset vaikutukset verrattuna erilaisessa vaiheessa kehityksen, kasvun ja kilpailukyvyn osalta olevien maiden integroiminen on haaste, joka on otettava vastaan nyt. Ehdokasmaissa laaditaan parhaillaan työllisyyskatsauksia, jotta voimme paremmin ymmärtää näiden maiden tilanteen ja yhdenmukaistaa niiden työllisyyspolitiikat yhteisön politiikan kanssa. Seuraavissa jaksoissa keskitytään neljään alueeseen: • tiedolle perustuvan talouden kehittäminen, • sisämarkkinoiden dynamismin tukeminen, • tuotantotalouteen integroituminenen ja osallistuminen, • EU:n työllisyystuki alue- ja paikallistasolla. 3. 1. Kohti tiedolle perustuvaa taloutta EU:n tuki eurooppalaiselle tietoyhteiskunnalle Tieto- ja viestintäteknologia tarjoavat Euroopalle uusia mahdollisuuksia kasvuun ja työpaikkojen luomiseen. Se vaikuttaa työllisyyteen useimmilla talouden aloilla eri tavoin: uudenlaiset organisaatiojärjestelyt ja innovaatiot yritystoiminnassa lisäävät tuottavuutta, mikä johtaa hintojen laskuun, laadukkaampiin tuotteisiin ja lopulta kysynnän kasvuun. Lisäksi tuote- ja palveluinnovaatio synnyttää uusia työpaikkoja ja uutta kysyntää. Euroopan vahvuudet ja heikkoudet Yhdysvaltain talous on ottanut uuden teknologian käyttöön Eurooppaa nopeammin ja hyödyntänyt tietoverkkojen infrastruktuuria nopeammin. Tästä syystä se on pystynyt onnistuneesti käynnistämään tähän teknologiaan perustuvia maailmanlaajuisia sovelluksia ja on hallitsevassa asemassa monilla tieto- ja viestintäteknologian markkinoiden osa-alueilla. Useimpien Internet-palvelujen tarjoajien on esimerkiksi edelleen käytettävä yhdysvaltalaista laajakaistainfrastruktuuria Internet-liikenteessään. Myönteisenä asiana voidaan mainita, että 9 Euroopassa on tällä hetkellä nopeimmin kasvavat markkinat Internetin kehittämisessä: vuoden 1999 lopussa eurooppalaisia Internetin käyttäjiä oli noin 50 miljoonaa ja määrän arvioidaan moninkertaistuvan vuoteen 2004 mennessä. Internetin kotikäyttöaste on Euroopassa silti vain kolmannes käyttöasteesta Yhdysvalloissa, minkä vuoksi Euroopan on huomattavasti nopeutettava Internetin käytön on yleistymistä. Tämän lisäksi puutteelliset taidot niin tieto- ja viestintäteknologian perustaitotasolla kuin asiantuntijatasolla rajoittavat merkittävästi työpaikkojen luomista Euroopassa: vuoteen 2002 mennessä täyttämättömiä tieto- ja viestintäteknologia-alan asiantuntijapaikkoja arvioidaan olevan 1,6 miljoonaa. EU on sen sijaan johtavassa asemassa matkapuhelimien ja digitaalitelevision osalta. Monet unionin maat aikovat digitalisoida TV-lähetysjärjestelmänsä tämän vuosikymmenen aikana. EU:ssa oli joulukuussa 1999 136 miljoonaa matkapuhelimen käyttäjää, ja käyttöaste nousee monissa jäsenvaltioissa prosentilla kuukaudessa. Joidenkin ennusteiden mukaan käyttöaste noussee lähes sataan prosenttiin viiden vuoden kuluessa. Alun perin eurooppalaisesta GSM- standardista sukupolven on matkapuhelimissa, Internet-yhteyden mahdollisuus, hyödynnetään tätä menestystä, joka antaa eurooppalaisille yrityksille selvän johtoaseman, kun tällaisia puhelimia vuoteen 2004 mennessä arvioidaan olevan yli 600 miljoonaa. maailmanlaajuinen sähköisen standardi. ja tullut joissa langattoman Kolmannen kaupan on EU:n aloitteet • eEurope – Tietoyhteiskunta kaikille - on aloite, jonka Euroopan komissio käynnisti 8. marraskuuta. Sen tavoitteena on tuoda tietoyhteiskunnan hyödyt kaikkien eurooppalaisten ulottuville. Siinä käsitellään tarvittavia perusedellytyksiä, kuten verkkoyhteyksiä kaikille kouluille, halvempia Internet-yhteyksiä, sähköisen kaupan edistämistä, nopeita Internet- yhteyksiä tutkijoille ja opiskelijoille, riskirahoitusta huipputeknologian pk-yrityksille, vammaisten osallistumismahdollisuuksia sähköisten viestimien avulla ja julkisen sektorin tiedon helppoa saatavuutta. Poliittisen painopisteen sijoittaminen eEurope-aloitteen kymmeneen asiakohtaan antaa mahdollisuuden luoda huomattavan määrän korkeaa koulutusta vaativia työpaikkoja kasvavan kysynnän aloilla. Aloitteessa keskitytään myös tarjoamaan ihmisille halpoja ja helposti saatavia välineitä taitojen parantamiseen uusien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi. • Tiedonanto Työllisyysstrategiat tietoyhteiskunnassa annettiin 4. helmikuuta, ja siinä annetaan suosituksia jäsenvaltioille, työmarkkinaosapuolille ja teollisuudelle nykyisten puutteiden korjaamiseksi neljällä alalla, joita ovat oppiminen, työnteko, julkiset palvelut ja yritykset tietoyhteiskunnassa. Komissio ehdottamaa kunnianhimoisia tavoitteita, joiden perusteella työllisyysstrategian vertailuanalyysi tietoyhteiskuntaan liittyvästä ulottuvuudesta. Komissio rohkaisee jäsenvaltioita edistämään tietoyhteiskuntaa investoinnin keskittämällä uusia henkilöresursseihin ja niihin liittyvään infrastruktuuriin. rakennerahastojen eurooppalaisen voidaan taitoja tehdä ja EU:n tuki eurooppalaiselle tutkimusalueelle: tiedon perustan luominen kasvua ja työllisyyttä varten Uuden tiedon tuottaminen ja levittäminen tutkimuksen avulla tukee työllisyyttä, koska se luo perustan tulevaisuuden kasvualojen teollisuudelle ja antaa ihmisille mahdollisuuden laajentaa tietojaan ja taitojaan. Työpaikkojen määrä onkin maailman suurimmissa talouksissa kasvanut 10 sellaisilla teollisuudenaloilla ja alueilla, joihin liittyy paljon tutkimus- ja kehitystoimintaa ja korkeaa teknologiaa. Euroopan vahvuudet ja heikkoudet Tutkimusalalla työskentelee Euroopassa vain 2,5 promillea teollisuuden työvoimasta, Yhdysvalloissa 6,7 ja Japanissa 6 promillea. Vuosien 1988 ja 1997 välillä tutkimus- ja kehittämistoimien osuus kansallisista bruttomenoista EU:ssa ei ole pysynyt samassa vauhdissa bruttokansantuotteen kanssa. Tällä hetkellä tutkimus- ja kehittämismenot ovat EU:ssa keskimäärin vain 1,8 % BKT:sta, Yhdysvalloissa 2,8 % ja Japanissa 2,9 %. Ero on kasvanut vuodesta 1995 lähtien erityisesti yksityisen sektorin sekä pienten ja keskisuurten yritysten osalta. Gap in R&D spending between Europe and the US 10000 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 0 - - - - - - - s e c i r p 0 9 9 1 t a ) s o r u E ( S P P n o i l l i M GOVERNMENT INDUSTRY OTHER Gap in R&D spending between Europe and the US = Tutkimus- ja kehittämismenojen ero Euroopan ja Yhdysvaltojen välillä GOVERNMENT= HALLITUS INDUSTRY = TEOLLISUUS OTHER = MUUT Million PPS (Euros) at 1990 prices = Miljoonaa euroa vuoden 1990 hintojen mukaan tutkimuksen pirstoutuneisuus ja hajanaisuus. EU:n tutkimustoimintaa vaikeuttaa lisäksi Tutkimusta säännellään ja hallinnoidaan hyvin erilaisin viitekehyksin, eikä tieteen ja teknologian saavutuksille ole todellisia sisämarkkinoita. Euroopalla on kuitenkin korkea tutkimuspotentiaali, ja kolmannes tieteellisestä tiedosta on peräisin Euroopasta. Eurooppa on edelläkävijä lääketieteellisen tutkimuksen ja kemian alalla, ja eurooppalaiset ovat tunnetusti menestyneet teknologiassa, esimerkiksi ilmailutekniikan ja matkaviestinnän alalla. Tätä potentiaalia on vaalittava, lisättävä ja hyödynnettävä. EU:n aloitteet Tiedonannossaan Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta komissio ehdotti yleisstrategiaa, jolla pyritään vahvistamaan tieteellistä ja teknologista toimintaa Euroopassa, samalla kun potentiaalia. Tutkimustoiminnan hyödynnetään teknologinen toiminta vauhdittamiseksi on ehdottomasti tieteellinen ja jäsenvaltioissa korkeatasoista integroitava olevaa 11 Euroopassa tutkimuspolitiikkaa. ja ryhdyttävä määrätietoisesti toteuttamaan todellista eurooppalaista Tiedonannossa kaivataan etenkin osaamiskeskusten kartoitusta ja verkottumista, tutkijoiden liikkuvuuden lisäämistä ja parempien puitteiden luomista, jotta yksityissektori voi rahoittaa tutkimustoimintaa. Olisi tehtävä vertailuanalyysejä ja laadittava säännöllisesti raportteja Euroopan tutkimustoiminnan tilanteesta. Analyysin ja raportin olisi perustuttava keskeisiin jotka on valittu siten, että niiden avulla voidaan arvioida tutkimus- ja indikaattoreihin, rakentuvassa kehittämistoimien yhteiskunnassa. kilpailukykyyn työllisyyteen vaikutusta tiedolle ja Jäsenvaltioiden ja unionin on toteutettava nämä toimenpiteet. Olisi käytettävä täysimääräisesti kaikkia käytännöllisiä, oikeudellisia ja poliittisia keinoja sekä tutkittava uudelleen kaikki perustamissopimuksen mukaiset mahdollisuudet. EU:n tuki elinikäisen oppimisen kehittämiseksi Euroopassa: tiedosta osalliseksi pääsyn laajentaminen Tieto- ja viestintäteknologian kehitys muuttaa tiedonkeruuta ja tukee siirtymistä tiedolle rakentuvaan yhteiskuntaan. Tästä hiljattain syntyneestä mallista aiheutuu kuitenkin monia haasteita: Miten voidaan antaa virikkeitä paitsi prosessien myös tuotteiden ja palvelujen innovoivaan kehittämiseen, jolla tuetaan yrityksiä ja saadaan lisää työpaikkoja? Miten valmennetaan työvoimaa paljon nopeampiin työtehtävien muutoksiin? Miten selviydytään uudenlaisesta sosiaalisesta toiminnasta? Koulutusjärjestelmien on unionin alueella vastattava että kaikki kansalaiset valmennetaan tiedolle rakentuvan talouden yleispuitteiden nopeaan muutokseen. Lisäksi koulutuspolitiikassa on otettava huomioon muuttuvat yhteiskunnalliset suuntaukset, jotka koskevat väestön ikääntymistä, kotitalouksien ja perheiden rakennetta sekä käyttäytymisen muutoksia, jotka liittyvät sukupuoleen ja sukupolvien välisiin suhteisiin. siitä, Euroopan vahvuudet ja heikkoudet Työllisyysasteiden alhaisuus nykyisellään heijastelee myös työmarkkinoilla vaadittavien taitojen ja työvoiman taitojen välistä eroa. Korkea nuorisotyöttömyys korostaa tarvetta keskittyä enemmän koulusta työelämään siirtymisen onnistumiseen parantamalla koulutuksen laatua (myös perustaitojen kehittämistä), lisäämällä työmarkkinoiden ja oppilaitosten välisiä yhteyksiä. Vanhemmille työntekijöille on tarjottava laadukasta jatko-opiskelua, jotta heitä autetaan sopeutumaan työmarkkinoiden uusiin vaatimuksiin. Poliittinen sitoutuminen muutokseen on selkeä. Työllisyysstrategia ja yhteisön koulutus- ja nuoriso-ohjelmat edistävät yhteisen eurooppalaisen koulutusalueen kehittämistä yhteistyön ja liikkuvuuden avulla. Työllisyyden suuntaviivojen yhtenä kulmakivenä onkin saada kaikki mukaan tietoon perustuvaan yhteiskuntaan elinikäisen oppimisen kumppanuudella, johon osallistuvat jäsenvaltiot, työmarkkinaosapuolet, yritykset ja yksilöt. EU:n aloitteet • Komissio valmistelee muistiota Elinikäinen oppiminen ja aktiivinen kansalaisuus tiedon oppimisstrategiasta, Euroopassa. Siinä jäsenvaltioiden toimintalinjojen ja järjestelmien arviointia helpottavien indikaattoreiden kehittämisestä sekä yhteisön ohjelmista ja aloitteista. Tämän lisäksi komissio valmistelee elinikäisestä kattavasta esitellään ideoita 12 koulutusjärjestelmien laatua osoittavia indikaattoreita käsitelleen työryhmän saamien tulosten perusteella kertomusta koulutuksen laadusta Euroopassa. Komissio tarkastelee myös opetussuunnitelmien ja pätevyysvaatimusten kehitystä sen varmistamiseksi, että ne ovat työmarkkinoiden tarpeiden mukaiset ja edistävät siirtymistä tiedolle rakentuvaan yhteiskuntaan. • Ammattitaitoisen työvoiman puutteen vuoksi komission tiedonannossa Työllisyysstrategiat tietoyhteiskunnassa korostetaan erityisesti uudenlaista, kokonaisvaltaista lähestymistapaa elinikäiseen oppimiseen. Sen mukaan jäsenvaltioiden olisi tarjottava jokaiselle opiskelijalle tietotekniikan käytössä samalla kun ja työntekijälle mahdollisuus oppia perustaidot teknisissä tietotekniikan asiantuntijoiden oppilaitoksissa. Sukupuolijakautuman huomiota tietoyhteiskuntaan liittyvän koulutuksen yhteydessä. Komissio aikoo myös käynnistää tutkimuksen ammattitaitoisen työvoiman vajauksen taloudellisista kustannuksista. ja erityistä yliopistoissa tasapainoon kiinnitetään koulutusta lisätään (cid:1) Lisäksi komissio aikoo tänä vuonna esittää aloitteen, jonka tarkoituksena on tulevaisuuden koulutuksen suunnittelu ja uuteen teknologiaan liittyvän innovoinnin edistäminen komission eEurope-aloitteen ja työllisyysstrategian mukaisesti. EU:n tuki tiedon käyttämiseen kestävän kehityksen mukaisen työllisyyden lisäämiseksi Kestävän kehityksen eli pitkän aikavälin talous-, yhteiskunta- ja ympäristötavoitteita tukevan kehityksen pitäisi olla helpommin saavutettavissa tietoon perustuvassa yhteiskunnassa. Tietoon liittyvä uusi teollisuus saastuttaa vähemmän kuin perinteinen teollisuustuotanto, ja paremmin koulutettu työvoima tarkoittaa ympäristötietoisempia kuluttajia. Tutkimuksen ja innovaation avulla voidaan vastata kuluttajien vaatimuksiin ympäristöystävällisemmistä tuotteista. Euroopan vahvuudet ja heikkoudet ja kehitys sääntelyn parantaminen vähentäneet monissa Teknologinen teollisuusprosesseissa syntyvän saasteen määrää, mutta toiminnan laajentuminen on johtanut päinvastaiseen suuntaan. Euroopan ympäristökeskuksen hiljattain laatimassa ympäristön tilaa koskevassa raportissa arvioidaan, että joitakin ympäristöongelmia voitaisiin vähentää soveltamalla nykyistä politiikkaa täysimääräisesti. Jos suuntaa ei muuteta, ympäristön tilan ennustetaan heikkenevän entisestään vuoteen 2010 mennessä useilla merkittävillä aloilla (esimerkkeinä ilmastonmuutos, jätteet ja maaperä). ovat Markkinaperusteisten välineiden, myös verojen, käyttö on edelleen hajanaista. Lukuisista ilmoituksista huolimatta ei ole juurikaan edistytty sellaisten verotuskeinojen käytössä kuin energiantuotannon ja -kulutuksen verottamisessa ja verotuksen painopisteen siirtämisessä työvoimasta luonnonvarojen käyttöön. Ympäristönäkökohtia on vasta alettu ottaa huomioon eri alojen politiikassa, esimerkiksi liikenteeseen, energiahuoltoon ja maatalouteen liittyen. EU:n sitoutuminen kestävään kehityksen ja korkeatasoisiin vaatimuksiin saattaa toimia innovaation, teknologian, uuden yrittäjyyden ja laadukkaiden työpaikkojen vauhdittavana voimana. EU johtaa maailman ympäristöteknologian alalla, mikä luo työpaikkoja ja lisää tuloja jäsenvaltioissa. EU:n aloitteet 13 • Helsingissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto sopi strategioista ympäristönäkökohtien liikenteen ja energiahuollon aloilla. Samanlaisia ottamiseksi huomioon maatalouden, strategioita on alettu valmistella sisämarkkinoiden, kehitysyhteistyön ja teollisuuden aloilla. Neuvostoa on pyydetty esittämään kesäkuussa 2001 kokoontuvalle Eurooppa- neuvostolle kattavat strategiat, joihin mahdollisesti sisältyvät aikataulu lisätoimenpiteitä varten ja kyseisten alojen indikaattorit. Eurooppa-neuvosto on myös pyytänyt komissiota valmistelemaan pitkän aikavälin kestävän kehityksen strategian. Ympäristönäkökulmaa käsitellään lisäksi muiden politiikan alojen osana vuoden 2000 työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa. • Tiedonannossa ympäristöstä ja työllisyydestä painotettiin politiikan yhdentämistä, kaikkien asianomaisten, etenkin julkisviranomaisten, osallistumisen edistämistä. Komissio on ja sosiaaliministeriöiden, ympäristöministeriöiden ja käynnistänyt keskustelut teollisuusministeriöiden työllisyyspolitiikkojen yhdentämisestä. työ- välillä ympäristö- kilpailu-, ja (cid:1) (cid:1) Uuteen, puhtaampaan pääomaan tehtävien investointien kannustamiseksi tarvitaan sekä taloudellisia kannustimia että jarruja. Tämä parantaa yhdessä henkilöresursseihin tehtävien investointien kanssa niin kilpailukykyä kuin (työ)elämän laatua. Komissio aikoo ympäristöstä ja työllisyydestä antamansa tiedonannon (Kestävän kehityksen Euroopan rakentaminen) pohjalta tukea edelleen kansallisten pitkän aikavälin strategioiden ja kaikkiin teollisuuden aloihin sovellettavien indikaattoreiden kehittämistä. Komissio selvittää edelleen sellaisia toimenpiteitä, joilla näyttää olevan ympäristöön, kuuluvat kilpailukykyyn, ympäristöverot, ympäristölle haitallisten tukia. Komissio ottaa huomioon myös ympäristönäkökohdat ja energiavarojen saatavuuden arvioidessaan tällaisia tukia valtiontukisääntöjen mukaisesti. Ennen vuoden loppua komissio ehdottaa kuudetta ympäristöön liittyvää toimintaohjelmaa. talouteen hinnoittelupolitiikka. Komissio hyötyjä. Näihin aikoo myös työllisyyteen liittyviä tutkia ja 3. 2. EU:n sisämarkkinoiden dynaamisuuden tukeminen EU:n tuki sisämarkkinoiden kehittämiseen Aineettomien hyödykkeiden kasvava kauppa tekee markkinoiden yhdentämisestä entistäkin tärkeämmän. Innovaatio, luovuus sekä talouden ja rahoitusalan yhdentyminen ovat kilpailua edistävinä ja kustannuksia alentavina oleellisia tehokkuuden ja kilpailukyvyn lisäämiseksi. Euroopan vahvuudet ja heikkoudet Kaupan esteiden poistaminen ja markkinoiden vapautuminen nopeuttavat jäsenvaltioiden markkinoiden yhdentymistä ja luovat uusia mahdollisuuksia, kun yritykset voivat laajentaa liiketoimiaan ja luoda lisätyöpaikkoja laajentamalla asiakaspohjaansa ja hyödyntämällä mittakaavaetuja. Joitakin ongelmia on kuitenkin vielä ratkaistava, esimerkiksi henkisen omaisuuden oikeuksien suojelu on edelleen riittämätöntä, mikä saattaa haitata innovointia ja investointeja teknologiaan, tutkimukseen ja muihin aineettoman pääoman muotoihin. Joillakin teollisuuden aloilla, erityisesti palvelualalla, joka työllistää kaksi kertaa niin paljon ihmisiä kuin teollisuus ja maatalous yhteensä, on myös yhdentymisen esteitä. Euroopan rahoituspalvelumarkkinat ovat edelleen hajanaiset. Asianmukaisen sääntelyn puuttuminen joillakin avainaloilla, kuten sähköisessä kaupassa, vie pohjaa kuluttajien luottamukselta. Laajalle levinnyt eriarvoisuus ja 14 yleisten mahdollisuuksia laadukkaiden työpaikkojen luomiseen. palveluvelvoitteiden puuttuminen estävät EU:ta hyödyntämästä kaikkia EU:n aloitteet • Yhteisön olisi jatkettava veropolitiikkojen yhdentämistä ja vältettävä haitallista verotuskilpailua, joka saattaa estää tehokasta varainjakoa sisämarkkinoilla. kaupankäynnin • Teollisoikeuksien ja henkisen omaisuuden oikeuksien suojelua koskevilla ehdotuksilla olisi pyrittävä innovoinnin, investoinnin ja laadukkaan työllisyyden kannustamiseen. "Tietyistä sähköisen tehtävä sisämarkkinoilla" direktiiviehdotus auttaisi tätä merkittävää uusien työpaikkojen potentiaalista lähdettä varten tarvittavan sääntelyn luomisessa. Kilpailun lisääntyminen tietoteknologian ja televiestinnän aloilla vaikuttaa huomattavasti sähköisen kaupan kasvuvauhtiin. Tästä syystä komissio kiinnittää enemmän huomiota kilpailusääntöjen noudattamiseen ja erityisongelmien ratkaisemiseen, harjoittamaan verkkoyhteyksien hinnoitteluun. televiestintäteollisuuden näkökohdista esimerkiksi nopeasti • Talousuudistuksissa edistyttäessä voidaan tehdä vertailuanalyysejä. Niiden tarkastelu perustuu Cardiff-raporttiin ja kansallisiin toimintasuunnitelmiin sekä kattavammin talouspolitiikan laajoihin suuntaviivoihin ja niiden täytäntöönpanoraporttiin. (cid:1) (cid:1) EU:n on toteutettava voimallisesti uuden sisämarkkinastrategian osana hyväksytyt erityisesti kohdennetut rahoituspalvelumarkkinoille. Tämän lisäksi se seuraa toteutusta ja esittää ensimmäisen selvityksensä sisämarkkina-asiain neuvostolle keväällä 2000. aloitteensa Komissio keskittää toimet. ja kuten erityisesti sosiaaliturvan jos pystytään Komissio tarkastelee edelleen, mitä hyötyjä työmarkkinoilla saadaan, poistamaan työntekijöiden liikkuvuuteen vaikuttavia ammatillisia ja maantieteellisiä esteitä, eroavuuksia. Sosiaaliturvajärjestelmästä riippuvaisten siirtotyöläisten tai eläkeläisten asemaa yhdessä maassa, silloin kun he maksavat tuloveroa toisessa maassa, on tarkistettava sellaisissa tapauksissa, joissa tämä saattaa heidät epäsuotuisampaan asemaan verrattuna tilanteeseen, jossa he kuuluisivat jossa he maksavat joko sen maan verotusjärjestelmään, jossa he maksavat veroja. sosiaaliturvamaksuja, Epäyhtäläisen kohtelun välttämiseksi olisi kansallisten politiikkojen koordinoinnissa yleisemmin suurempaan ja pyrittävä yhdenmukaisuuteen koko unionin alueella. tai sen maan sosiaalijärjestelmään, sosiaalimaksujärjestelmien eläkejärjestelmien verotus- EU:n yritystuki ja yrittäjäkulttuuri Jotta saadaan suurin mahdollinen hyöty kilpailukykyyn ja työpaikkojen luomiseen tähtäävistä talousuudistuksista, Eurooppaan on rakennettava dynaaminen yrittäjäkulttuuri erityisesti tietoon sekä tieto- ja viestintäteknologiaan perustuvilla uusilla teollisuuden aloilla. Euroopan vahvuudet ja heikkoudet Euroopassa katsotaan vallitsevan pääasiassa työntekijäkulttuuri. Oman yrityksen perustavien osuus Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa yhteensä on puolet vastaavasta osuudesta Yhdysvalloissa. Euroopassa koulunsa päättäneiden tavoitteena on ennemminkin löytää tällaisen työpaikka kuin luoda työpaikka. Monet jäsenvaltiot ovatkin myöntäneet 15 yrittäjävajeen merkityksen ja pyrkivät lisäämään opetussuunnitelmiinsa yrittäjyyden jo ala- asteelta. Monissa jäsenvaltioissa säännösten ja hallintomenettelyjen määrä ja monimutkaisuus tekee uuden yrityksen perustamisesta kalliin ja hankalan urakan. Vuonna 1997 tehdystä tutkimuksesta kävi ilmi, että yleinen työllisyysaste on usein korkein niissä maissa, joissa yrityksen rekisteröintimenettelyjä ei ole monta ja joissa ne hoituvat nopeimmin. omiin kaksinkertainen Pk-yritysten pääoma on Euroopassa pääsääntöisesti riittämätöntä: niiden velka-aste on keskimäärin osittain varoihin kulttuurisidonnaisilla esteillä (jotkut pk-yrittäjät eivät halua antaa yrityksensä pääomaa ulkopuolisten saannissa yrityksiin (esimerkiksi erikoistuneiden osakemarkkinoiden kehittymättömyys). Riskipääoman saanti on erityisen tärkeää innovatiivisten ja nopeakasvuisten yritysten kehittämisessä. pk-yritysten pääomasijoitusmarkkinoiden pääomarahoituksen pienempiin haltuun) sekä eurooppalaisten verrattuna. Tämä vaikeuksilla selittyy ja Työllisyys on saatava kohenemaan nopeasti kaikilla alasektoreilla, hotelli-, ravintola- ja jakelualalla, rahoitus- ja yrityspalveluissa, kuntapalveluissa (koulutus, terveydenhuolto ja sosiaalipalvelut) eron kuromiseksi umpeen Yhdysvaltoihin nähden. Tämän pitäisi kuulua Euroopan päätavoitteisiin seuraavan 10 vuoden aikana. EU:n aloitteet • Tiedonannossaan Yrittäjyyden ja kilpailukyvyn edistäminen1 komissio ehdotti BEST- toimintasuunnitelmaa antoi (Business Environment Task Force), hyväksyntänsä 19. huhtikuuta 1999. Toimintasuunnitelma perustuu BEST-ryhmän kertomukseen, jossa tarkasteltiin nykyistä yritysten sääntely-ympäristöä ja annettiin suosituksia parannuksia varten. Tiedonannossa ehdotetaan konkreettisia toimenpiteitä erilaisilla rahoituksen hankkimisessa, tutkimuksessa, innovoinnissa ja julkishallinnon parantamisessa. Se tarjoaa viitekehyksen yhteisön, kansallisen ja alueellisen tason toimenpiteille ja täydentää SLIM- aloitetta (Simpler legislation for the Internal Market), jolla pyritään yksinkertaistamaan ja parantamaan sisämarkkinasääntöjä. Komission on määrä raportoida toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta vuoden 2000 loppuun mennessä. koulutuksessa, opettamisessa, yrittäjyyden neuvosto aloilla, kuten jolle • Vuosittain julkaistavassa Cardiff-raportissa komissio arvioi määrällisesti Euroopan tuote- ja pääomamarkkinoiden toimintaa. Se esittää raportin perusteella politiikkaa koskevia suosituksia talousuudistuksen hallitsemiseksi tai markkinoiden tehokkaan toiminnan esteiden poistamiseksi. Näitä voidaan hyödyntää talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen laatimisessa toimia koskevien komission ajanmukaistamisehdotusten perusteena. sisämarkkinastrategiaan sisältyviä kohdennettuja ja • Lokakuussa 1999 julkaisemassaan tiedonannossa Riskipääoma: Toimintasuunnitelman arvioi, miten täytäntöönpano. Ehdotuksia toimintasuunnitelman3 Euroopan riskipääomamarkkinoiden kehittämistä. Toimintasuunnitelma on osa komission 1998 seuraaviksi täytäntöönpanossa toimenpiteiksi2 on edistämään onnistuttu komissio 1 2 3 KOM (98) 550 lopullinen, 30. 9. 1998. KOM (1999) 493 lopullinen, 20. 10. 1999, ks. myös komission valmisteluasiakirja "Riskipääoma: avain työpaikkojen luomiseen. Toimintasuunnitelman täytäntöönpano", SEC (1999) 1725. Komission valmisteluasiakirja “Riskipääoma: avain työpaikkojen luomiseen Euroopan unionissa", SEC (1998) 552, julkaistu erikseen OPOCE, Bryssel/Luxemburg, huhtikuu 1998. 16 Euroopan unionissa, antamaa ja neuvoston hyväksymää tiedonantoa Riskipääoma: avain työpaikkojen laajuisten jossa luomiseen riskipääomamarkkinoiden merkitystä Euroopan unionin kannalta, selvitetään niiden kehittymisen esteitä ja ehdotetaan toimenpiteitä näiden esteiden poistamiseksi. Lokakuussa 1999 annetun tiedonannon päätelmissä todetaan, että edistymisestä huolimatta EU:ssa on edelleen suuria heikkouksia, ja tehdään ehdotuksia työn jatkamiseksi. Komissio tarkastelee edistystä säännöllisesti. analysoidaan Euroopan on • Innovointia vauhditetaan innovaatioita koskevan toimintasuunnitelman avulla. Siinä toimintalinjat kehittämiseen, pääalaan: innovaatioita suosivan viitekehyksen luomiseen sekä tutkimuksen ja yritysten välisten yhteyksien tiivistäminen. Viidenteen puiteohjelmaan kuuluu innovaation ja pienten ja keskisuurten yritysten osallistumisen edistämiseen tähtäävä monialainen ohjelma, johon on varattu yhteisön talousarviosta 362 miljoonaa euroa kaudella 1998–2002. innovaatiokulttuurin kolmeen jaettu • Komissio jatkaa käynnissä olevia toimintoja, yritysten joihin kuuluvat muun muassa pienten, innovatiivisten sekä eurooppalainen yksityisten pääomasijoittajien verkko (European Business Angels Network – EBAN), joka tuo yhteen yrityksen perustajia ja mahdollisia sijoittajia. siemenpääomarahastoja CREA-ohjelma tukeva (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) Yrittäjyyden ja yritystiedon opettamisesta yleisemmin saatuja vaikutuksia käsitellään työllisyyspolitiikan suuntaviivojen välitarkastelussa. Luxemburgin työllisyysasteraportti sisällytetään seuraavaan Työllisyys Euroopassa -kertomukseen. työllisyyshuippukokouksen päätelmien mukaisesti ajanmukaistettu kiinnitettävä Oppilaitoksissa on lisäämiseen. Yhteisön ohjelmien ja täytäntöönpanolla kannustaa opetussuunnitelmiin ja antaa käytännön tukea. halutaan enemmän toimien, huomiota nuorten yrittäjätietoisuuden esimerkiksi Leonardo II -ohjelman, yrittäjyys ottamaan jäsenvaltioita Neljäs yrityksille ja pk-yrityksille suunnattu monivuotinen ohjelma on suunnitteilla kaudeksi 2001–2006. Komissio työllistämismahdollisuuksien lisäämiseksi4. täytäntöön panee neuvoston hyväksymän strategiansa matkailun 3. 3. EU:n tuki tuotantotalouteen integroitumiseen ja osallistumiseen Ensisijainen vastuu sosiaalisen syrjäytymisen torjumisessa – sekä sen vanhoissa että tietoyhteiskuntaan liittyvissä uusissa muodoissa – on kansallisilla viranomaisilla sekä työmarkkinaosapuolilla ja kansalaisjärjestöillä. Perustamissopimuksen 137 artiklan uusien säännösten mukaan EU:n tehtävä on kuitenkin tukea ja täydentää jäsenvaltioiden toteuttamia aloitteita. Sosiaalisen syrjäytymisen ehkäiseminen ja torjuminen sen kaikissa muodoissa edellyttää kattavia ja yhdennettyjä strategioita. Tästä näkökulmasta EU:lla on erityinen tehtävä luoda hyvinvoinnin oleellisena edellytyksenä olevia työpaikkoja sekä edistää työpaikalla ja työjärjestelyissä tapahtuvia muutoksia ja helpottaa ihmisten sopeutumista niihin. EU voi myös edessä tukea suojelujärjestelmien nykyaikaistamista sosiaalisten haasteiden uusien 4 KOM (1999) 205, 28. 4. 1999. 17 (ikääntyminen, muuttuva työmaailma) turvallisuuden välillä. ja auttaa löytämään tasapaino joustavuuden ja Internetin käyttäjien määrä tuloryhmittäin vuonna 1998 37% 19% % Internetin käyttäjien prosenttiosuus 13% suurituloiset (Lähde:IDC) keskituloiset pienituloiset Euroopan vahvuudet ja heikkoudet Eurostatin viimeisten tilastojen mukaan noin 18 prosenttia EU:n väestöstä saa alle 60 joka on suhteellista köyhyysrajaa mittaava prosenttia kansallisesta mediaanitulosta, matalapalkkaisuusraja5. Tämä EU:n keskiarvo, joka on pysynyt suunnilleen samana viimeiset kymmenen vuotta, heijastaa kansallisia köyhyysasteita, jotka vaihtelevat 11 prosentista 24 prosenttiin. Määrä olisi ilman sosiaalisia tulonsiirtoja (eläkkeitä lukuun ottamatta) 26 prosenttia. Kun tulonsiirrot otetaan huomioon, määrä laskee 18 prosenttiin, mikä kuvaa sekä tulonjakoon perustuvan politiikan onnistumista että sen rajoituksia6. Eurostatin tilastoista käy myös ilmi, että tämän köyhyysrajan alapuolella elävät ihmiset kokevat puutetta ja heillä on suuria vaikeuksia osallistua yhteiskuntaan täysipainoisesti7. Jos tulonjako olisi puhtaasti markkinaperusteinen eikä eurooppalaisiin sosiaaliturvajärjestelmiin perustuvia tulonsiirtoja olisi, huomattava osa väestöstä jäisi alle köyhyysrajan. tai sen uhkaa työmarkkinoiden, yhteiskunnan väestörakenteen ja perhemallien muutokset Talouden, useimmiten heikentävät sosiaalista osallisuutta lisäämällä tuloeroja ja haavoittuvuutta. Pysyvän köyhyyden ongelmaan liittyy laajempi epävarmuus: suuri osa ihmisistä kokee köyhyyttä erityisesti vaiheessa työmarkkinoiden sirpaloitumisesta, mikä pakottaa osan ihmisistä huonosti palkattuihin, epävarmoihin työsuhteisiin ja toistuviin työttömyysjaksoihin, jolloin pääsy irti köyhyydestä on erittäin vaikeaa8. Yhteisön vahvuutena on poliittinen sitoutuminen koko unionin laajuiseen strategiaan työttömyyden ehkäisemiseksi, sopeutumisen sosiaaliturvajärjestelmien edistämiseksi, nykyaikaistamiseksi. Syrjimätöntä pääsyä työmarkkinoille edistetään komission jokin aika työvoiman työllistymisen ja ja elämäänsä. Tämä koulutuspolitiikan kehittämiseksi jossain johtuu 5 6 7 8 Eurostat, Statistics in Focus, 1/2000 Social exclusion in the EU Member States, ja 13/1999. Luvut on saatu Euroopan yhteisön kotitalouksien kyselytutkimuksen (European Community Household Panel – ECHP) toisesta vaiheesta, ja ne kuvaavat tulotilannetta vuonna 1994 13 jäsenvaltiossa (EU Suomea ja Ruotsia lukuun ottamatta). Kaikkiin 15 jäsenvaltioon sovellettaessa 18 prosentin raja vastaa yli 65 miljoonaa ihmistä. Eurostat, Statistics in Focus, 8/1999. Eurooppalaiset sosiaaliturvajärjestelmät ovat edelleen tehokas väline köyhyyden vähentämiseen, mutta on muistettava, että kattava sosiaaliturvajärjestelmä vaikuttaa itsessään ihmisten käyttäytymiseen ja kotitalouksien rakenteeseen, koska ihmiset voivat elää kodeissaan sosiaalisten tulonsiirtojen turvin. Eurostat, Statistics tulevaisuuden näkymät ja haasteet". Ks. tiedonannon "Tavoitteena osallisuutta edistävä Eurooppa" tilastoliitettä. in Focus, 1/2000; ks. myös komission tiedonanto "Sosiaalinen kehitys: 18 sitten tekemillä ehdotuksilla9 ja sukupuolten väliseen tasa-arvoon tähtäävien tulevien toimien vahvistamisella. EU:n aloitteet Seuraavat aloitteet ovat osa johdonmukaista strategiaa, ja ne ovat osoitus EU:n sitoumuksesta yhdistää nykyaikaistaminen, kasvu ja työllisyys eurooppalaisiin yhteiskunta-arvoihin. (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) Rakennerahastotoimia, EQUAL-aloite mukaan luettuna, käytetään työllisyyttä koskevien kansallisten toimintasuunnitelmien tukemiseen sosiaalisen syrjäytymisen estämiseksi. Yhteisöohjelmien, erityisesti Socrates II -ohjelman osana rahoitetaan koulunsa ennen ammattipätevyyden saamista keskeyttäneille kohdennettuja toimenpiteitä. Työllisyyden suuntaviivojen mukaisesti otetaan käyttöön tehokkaita toimia koulunkäyntinsä aikaisin lopettavien määrän vähentämiseksi. Eurooppalaisessa strategiassa työllisyyden ja työmarkkinauudistuksen edistämiseksi keskitytään edelleen pitkäaikaistyöttömyyden ehkäisemiseen. Jäsenvaltiot kiinnittävät erityistä huomiota naisten ja miesten, vammaisten, etnisten vähemmistöjen ja muiden epäedullisessa asemassa olevien ryhmien ja yksilöiden yhtäläisiin mahdollisuuksiin. ja ehkäisee Ihmisten auttaminen työmaailman muutoksiin sopeutumisessa vahvistaa sosiaalista osallisuutta syrjäytymistä. Wienin Eurooppa-neuvoston kokouksessa komissiota ja neuvostoa kehotettiin noudattamaan korkean tason asiantuntijaryhmän suosituksia, jotka koskivat teollisuuden muutosten taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia ja ehdotusta teollisuuden muutoksia käsittelevän foorumin perustamisesta. Komissio tutkii parhaillaan, miten voi parhaiten toteuttaa pyynnöt. Komissio kannustaa lisäksi suuryrityksiä laatimaan muutoksenhallintaraportteja, joiden avulla ne voivat ennakoida ja tulla oppiviksi yrityksiksi, jotka auttavat työvoimaansa mukautumaan talouden muutoksiin. Komission tiedonannon Yhteinen strategia sosiaalisen suojelun uudistamiseksi mukaisesti komissio ja jäsenvaltiot ovat aloittaneet keskustelut sosiaalisesta suojelusta. Näin pyritään yhteistyön aloittamiseen seuraavien neljän tavoitteen osalta: työstä saatavan toimeentulon takaaminen, ylläpidettävyyden varmistaminen, syrjäytymisen torjuminen sekä korkealaatuisen ja ylläpidettävissä olevan eurooppalaiseen terveydenhuollon työllisyysstrategiaan. eläkejärjestelmien Yhteistyöprosessi varmistaminen. turvaaminen eläkkeiden liitetään ja Sosiaalisen osallisuuden edistäminen otetaan huomioon muissa yhteisön politiikoissa. Komissio aikoo ehdottaa lisätoimia tällä alalla. Näihin kuuluvat valtioiden välinen asiantuntijayhteistyö, hyvien käytäntöjen vaihto, sosiaalista osallisuutta koskevista yhteisistä indikaattoreista sopiminen ja politiikasta käytävä keskustelu; nämä kaikki toteutetaan toissijaisuusperiaatetta noudattaen. Sosiaalista tilannetta kuvaavassa komission tulevassa raportissa (Social situation in the European Union 2000) annetaan tietoa tulevaisuuden suuntauksista ja tarpeista ja analysoidaan niitä. Edellä mainitun strategian täytäntöön panemiseksi komissio jatkaa yhteistyötä jäsenvaltioiden ja kaikkien toimijoiden kanssa, työmarkkinaosapuolet mukaan luettuina. Näin osapuolet voivat edistää tasapainoista talouskehitystä ja saavat kilpailuetua maailmanlaajuisessa taloudessa. 9 KOM(1999) 565–567. 19 3. 4. EU:n työllisyystuki alue- ja paikallistasolla Paikallisaloitteet ja -kehitys ovat oleellinen tekijä innovaation ja yrittäjyyden edistämisessä, työttömyyden poistamisessa ja sosiaalisen integroitumisen tukemisessa. • Yrittäjä- ja yritysehdokkaat hyötyvät paikallisten tutkimusverkostojen, yrityspalvelujen, julkishallinnon ja rahoituslaitosten tuesta, jossa voidaan yhdistää kaikkien näiden tietous paikallismarkkinoista. • Julkisissa työnvälityspalveluissa voidaan käyttää aktiivisia toimenpiteitä, jotka räätälöidään tietyntyyppisen työttömyyden ja työmarkkinavaatimusten mukaisesti. • Kaikki toimijat, myös kansalaisjärjestöt, voivat osallistua sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen tähtääviin paikallistason toimenpiteisiin erityisesti kaupunkien ongelma- alueilla. Euroopan vahvuudet ja heikkoudet Työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi paikallistasolla – niin julkisella kuin yksityiselläkin sektorilla – työskentelevät ovat aidosti sitoutuneet tehtäväänsä. Sosiaali- tai välittäjäsektori tukevat paikallista työpaikkojen luomista huomattavasti. Työllisyyteen vaikuttaa merkittävästi, jos näiden kolmen osapuolen välinen yhteisvaikutus hyödynnetään täysimääräisesti. Työllisyyttä koskevissa kansallisissa toimintasuunnitelmissa ei ole otettu riittävästi huomioon aluekehityksen paikallistasoa. Paikallistasolle suunnattujen toimien koordinointi on ollut heikkoa, olivatpa ne sitten lähtöisin valtionhallinnon tai EU:n aloitteesta. Valtion- tai aluehallinnon paikallistoimistoja (esim. paikallisia työvoima- ja sosiaalitoimistoja) ei ole aina kannustettu riittävästi yhteistoimintaan paikallisviranomaisten kanssa. EU:n aloitteet • Yhteisö aikoo tukea työllisyyden parantamista paikallis- ja aluetasolla työllisyysstrategian ja rakennerahastojen avulla. Molemmissa suuntaudutaan selkeästi paikallisten toimijoiden auttamiseen uusien työpaikkojen luomiseen liittyvien aloitteiden käynnistämiseksi, osallisuuden Alueellisista työllisyyssopimuksista, joissa on osapuolina paikallisia edunvalvojia, tehdään arviointi sen selvittämiseksi, miten niitä olisi muutettava, jotta ne vaikuttaisivat mahdollisimman tehokkaasti paikalliseen kehitykseen ja työpaikkojen luomiseen. Sopimusmenettely, joka on osoittautunut onnistuneeksi, otetaan nyt osaksi rakennerahastojen pääohjelmia. 10 syrjäytymisen torjumiseksi. lisäämiseksi ja • Työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa vuodeksi 2000 esitetään sellaisten toimenpiteiden työpaikkojen joilla hyödynnetään paikallistasolla kaikki mahdollisuudet edistämistä, luomiseen ja tuetaan alue- ja paikallistason kumppanien erityisasemaa ja vastuuta. Kansallisten toimintasuunnitelmien vuoden 2000 tarkastuksessa kiinnitetään enemmän huomiota työttömyyden paikallisista ratkaisumalleista vastaavien henkilöiden näkemyksiin ja kokemuksiin. • Yhteistyössä työllisyyden alueiden komitean kanssa on valmisteilla uusi yhteisen hyväksi" -kampanja. tuetaan Tällä "toimi paikallisesti paikallistoiminnan 10 Ks. Alueellisten työllisyyssopimusten opas 2000-2006, SEC (1999) 1933. 20 mahdollisuuksia osallistua merkittävällä eurooppalaisen työllisyysstrategian täytäntöönpanoon. Tätä asemaa vahvistetaan vuodeksi 2000 myönnetyllä 12 miljoonan euron määrärahalla, jota voidaan käyttää strategian paikallisulottuvuudesta tiedottamiseen, yhteistyön ja parhaiden käytäntöjen vaihdon edistämiseen, paikallisyritysten kehittämiseen sekä kansallisten toimintasuunnitelmien etenkin osuus- vaikutuksen arviointiin alue- ja paikallistasolla. ja yhteisötalouden alalla tavalla • Rakennerahastoja kaudella 2000–2006 koskevat asetukset on mukautettu siten, että niistä ja voidaan myöntää enemmän varoja uusiin toimintoihin ja kumppanuuksiin alue- paikallistasolla. Rakennerahastotuen asteittaiseen poistamiseen käytettävä tuki mukaan luettuna 195 miljardia euroa olevilla kokonaissiirroilla, yhteisöaloitteilla ja innovatiivisilla toimilla voitaneen kansallisiin menoihin liitettyinä vaikuttaa merkittävästi kehityksen ja talouden kasvuun alue- ja paikallistasolla. • Euroopan aluekehitysrahastolla (EAKR) ja koheesiorahastolla on merkittävä tehtävä kilpailukyvyn ja sosiaalisen osallisuuden lisäämisessä ja siten kestäville työpaikoille suotuisan ympäristön luomisessa. Keskittyminen integroitumiseen, temaattiseen ja maantieteelliseen keskittämiseen sekä kumppanuuteen uudessa rakennerahastoasetuksessa on tarkoitettu lisäämään EAKR:n rakennepoliittisten toimenpiteiden tehokkuutta. Työllisyysasioihin kiinnitetään erityistä huomiota tavoite 2 -alueiden taloudelliseen ja sosiaaliseen uudistamiseen tähtäävissä ohjelmissa. EAKR tukee työpaikkojen luomista myös kahdella yhteisöaloitteella: rajat ylittävään, valtioiden väliseen ja alueiden väliseen yhteistyöhön ongelma-alueiden INTERREG-aloitteella uudelleenjärjestelyyn keskittyvällä URBAN-aloitteella. keskittyvällä kaupunkien ja • Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto (EMOTR) edistää maaseudun kestävää josta on tulossa EU:n yhteisen maatalouspolitiikan toinen pilari, erityisesti kehitystä, toimintoja monipuolistamalla ja työpaikkoja luomalla. Tavoitteena on hyödyntää olemassa olevat mahdollisuudet tehokkaammin. Tätä yhdennettyä maaseudun kehittämispolitiikkaa tuetaan LEADER-aloitteesta, jolla pyritään vastaamaan uusiin työvoimavaltaisten palvelujen tarpeisiin useilla aloilla. että jäsenvaltioissa • Euroopan sosiaalirahasto (ESR) on työllisyysstrategian tärkein rahoitusväline, ja sen monialaisena painopisteenä on työllisyyden kehittäminen paikallistasolla. ESR-asetuksessa samoja säädetään, kansallisissa painopisteitä toimintasuunnitelmissa. Osarahoitettaviin toimiin kuuluvat ja ehkäisevät työmarkkinatoimenpiteet, elinikäisten oppimisjärjestelmien tuki sekä ammattitaitoisen, hyvin koulutetun ja sopeutumiskykyisen työvoiman voimallinen kehittäminen. ESR:sta rahoitetulla EQUAL-yhteisöaloitteella tuetaan työmarkkinoilla esiintyvän kaikenlaisen syrjinnän ja eriarvoisuuden torjuntaa. on suuntaviivoissa toteutettavissa koskevissa ja aktiiviset työllisyyttä edistettävä ohjelmissa kuin (cid:1) valmistelee tiedonantoa (Paikallistason Komissio hyväksi) työllisyyden edistämiseksi paikallistasolla. Näin edellä mainitut aloitteet saadaan liitetyiksi muihin eurooppalaisiin toimenpiteisiin ja niistä voidaan aloittaa neuvottelut. Komissio toivoo tällä tavalla saavansa aikaan yksimielisyyden asianmukaisilla tasoilla toteutettavista toimenpiteistä paikallisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi Euroopassa. työllisyyden kaikkien toiminta piilossa olevien vielä 21 4. PÄÄTELMÄT 4. 1. Kehityksen edellytykset Tässä tiedonannossa tarkastellaan EU:n työllisyyden keskeisiä piirteitä ja ulottuvuuksia sekä pohditaan, miten siirtyminen osallisuutta edistävään, tiedolle rakentuvaan talouteen vaikuttaa työllisyyttä koskeviin haasteisiin, joihin Euroopassa on vastattava. Tiedonannon 3. jaksossa analysoidut yhteisön politiikan alueet ovat keskeisiä kattavan lähestymistavan kannalta, joka on välttämätön edellytys osallisuutta edistävän ja tietoon perustuvan talouden rakentamiselle. ja toimet tiivistäminen vuorovaikutuksen rakennemuutosten myönteisen tässä Kasvun tukevat edelleen tällaista toimintalinjaa. tiedonannossa luetellut rakennepoliittiset joiden ansiosta Kokonaisvaltainen lähestymistapa vahvistaa kasvua ja luo olosuhteet, asteittain voidaan palata täystyöllisyyteen. Jos talouskasvu esimerkiksi pysyy keskimäärin kolmessa prosentissa viiden vuoden ajan, EU:n työllisyystasoa voitaisiin nostaa 4–5 prosenttia eli yli 65 prosentin tasolle, jolle unionissa ei ole päästy kolmeen vuosikymmeneen. Kymmenen vuoden vakaa kasvu voisi nostaa työllisyysasteen 70 prosenttiin. Vaikutusta työttömyysasteeseen on huomattavasti vaikeampi ennustaa, sillä se riippuu työmarkkinoille tulevien uusien tulokkaiden määrästä, mutta se saattaisi laskea 6–7 prosenttiin viiden vuoden kuluessa ja 4–5 prosenttiin kymmenen vuoden kuluessa. ja Monien tässä tiedonannossa käsiteltyjen työllisyyshaasteiden ja yhteisön politiikkojen ydinkysymys ovat henkilöresurssit ja kyvyt. Taitojen ja tietojen monipuolisuuden ja laadukkuuden varmistaminen on ratkaisevaa dynaamiselle ja osallisuutta edistävälle tietoon perustuvalle taloudelle ja työllisyyteen liittyvien ongelmien ratkaisemiselle. Näitä ovat esimerkiksi epätasainen sukupuolijakautuma, taitojen ja taitotarpeiden välinen epäsuhta ja pitkäaikaistyöttömyys. työllistyminen, ikääntyneiden epätasapaino, alueellinen Henkilöresursseja koskeva politiikka kattaa monenlaiset kysymykset, esimerkiksi elinikäisen oppimisen, tutkijakoulutuksen, yrittäjyystaidot sekä työelämässä – ja laajemmin ajateltuna sosiaalisessa elämässä – tarvittavat vähimmäistaidot. Elettäessä keskellä jatkuvaa muutosta, josta tietoon perustuva talous on esimerkkinä, henkilöresursseja koskevassa politiikassa on otettava huomioon ne muutokset, joihin ihmisten, yritysten ja hallitusten on sopeuduttava. On toimittava niin, että eri ryhmien ja alueiden erilaisiin tarpeisiin ja yksilöiden elinkaaren aikana muuttuviin odotuksiin suhtaudutaan oikeudenmukaisesti. koskevaa politiikkaa Henkilöresursseja tehokkaasti on kilpailukykyistä infrastruktuuria ja investointeja, jotka ovat onnistuneen tiedolle rakentuvan talouden edellytyksiä. Lisäksi tuotemarkkinoiden kilpailua ja avoimuutta edistävä politiikka on ratkaisevan tärkeää, kun vastataan tiedolle rakentuvan talouden työllisyyshaasteisiin, esimerkiksi työpaikkojen vajaukseen palvelualalla. täydennettävä edistämällä Tässä tiedonannossa kuvattujen toimintatapojen kehittäminen ja edistäminen vaatii tiivistä yhteistyötä yhteisön ja jäsenvaltioiden välillä. Kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten on myös etsittävä uusia synergian ja yhteistyön muotoja. Jotta jäsenvaltiot voivat vapauttaa osallisuutta edistävän tiedolle rakentuvan talouden toteutettava käytännössä Firenzen tarvitsemia voimavaroja, niiden on määrätietoisesti Eurooppa-neuvoston päätelmiä. Näin julkisen rahoituksen painopiste siirtyy uusiin toimintoihin, yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen, tutkimus- ja kehittämistoimiin sekä infrastruktuuriin etenkin tiedon alalla. 22 Useimmat jäsenvaltiot hyötyvät – niin budjettisäästöjen kuin politiikan paremman tuotoksen muodossa – tällaisesta julkisten menojen uudelleenjärjestelystä. Jos sosiaalitukea leikataan, jotta ihmiset saadaan työhön, mutta samalla ei paranneta myönteisin toimin heidän mahdollisuuksiaan saada ja pitää säännöllinen työpaikka, voidaan aiheuttaa vakavia kielteisiä seurauksia, kuten todellisten elinolosuhteiden heikkenemistä sekä pyrkimysten ja motivaation vähenemistä. Tässä tiedonannossa hahmotellun laaja-alaisen strategian myönteinen vaikutus saattaa vaarantua, jos verotusjärjestelmät ovat samanaikaisesti työllistämisen vastaisia. Tosiasiallisen työn verotuksen nostosuuntauksen kääntäminen laskusuuntaukseksi kuuluu eurooppalaisen työllisyysstrategian voi monissa jäsenvaltioissa tarkoittaa sitä, että sosiaaliturvan rahoitusrakenne muuttuu ja/tai julkiset menot vähenevät ja/tai muista verokannoista saatavat tulot kasvavat (kun julkisen talouden alijäämän lisäystä ei sallita). suuntaviivoihin. Tämän saavuttaminen tavoitteen Tällaisen toimintamallin onnistuminen vaatii myös julkisten viranomaisten ja muiden osapuolten välistä keskustelua ja yhteistyötä. Parhaillaan käytävä keskustelu yleisestä taloudesta ja työmarkkinaosapuolten välinen keskustelu työehtosopimusneuvotteluissa ovat tässä yhteydessä merkittäviä. Kuten tiedonannon 3. jaksossa todetaan, kasvun ja rakennemuutoksen tuottaman hyödyn on jakauduttava sosiaalista osallisuutta tukevalla tavalla. Paluu täystyöllisyyteen on olennainen askel tähän suuntaan. Tämä edellyttää niiden esteiden poistamista, jotka vaikeuttavat monien ryhmien ja yksilöiden pääsyä työmarkkinoille. Toimet, joiden avulla luodaan enemmän ja parempia työpaikkoja, kuuluvat olennaisina laaja-alaiseen strategiaan, jolla edistetään yhteenkuuluvuutta. Niitä on kuitenkin täydennettävä moninaisia haittoja ja syrjintää sekä ehkäisevillä taloudellisesti että sosiaalisesti ja saa aikaan myönteistä vuorovaikutusta kilpailukyvyn ja tietoon perustuvan talouden välillä. toimenpiteillä. Osallisuuden edistämisessä onnistuminen hyödyttää 4. 2. Eurooppa-neuvoston kokous Lissabonissa ja tulevaisuus haasteisiin. Tässä Neuvoston puheenjohtajamaa toivoo Lissabonissa järjestettävässä Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä kokouksessa vahvistettavan työllisyyttä, talousuudistusta ja unionin sosiaalista osallisuutta koskevat lyhyen ja pitkän aikavälin tavoitteet. Niissä olisi kiinnitettävä erityistä joilla pystytään vastaamaan uusiin huomiota laaja-alaisten valmiuksien kehittämiseen, tietoon perustuvan talouden poliittisiin mahdollisuuksien hyödyntämisestä. Päämäärään olisi pyrittävä yhteisin menetelmin joiden onnistumista tai kehittämällä yhteiset epäonnistumista seurataan. Komissio noudattaa Lissabonin huippukokouksen poliittisia suuntaviivoja ja aloitteita esittäessään talouspolitiikan laajat suuntaviivat vuodeksi 2000 ja päätelmien työllisyyden huippukokouksen noudattamiseksi työllisyyttä koskevan osaston ja erityisesti perustamissopimuksen 127 artiklan mukaisesti huomioon kaikissa yhteisön politiikoissa komissio aikoo toimia seuraavalla tavalla: ja ottamalla ne vertailuarvoiksi, ja työllisyyden ottamiseksi on erityisesti kysymys 2001. Lissabonin suuntaviivat tavoitteet vuodeksi • Työllisyystilanteen ja työmarkkinoiden kehityksen ja tulevaisuuden näkymien tutkimista unionissa ja kansainvälisessä ympäristössä vahvistetaan ja syvennetään, ja tulokset esitetään vuosittaisessa Työllisyys Euroopassa -katsauksessa. Tähän liittyy kattavampi selvitys työllisyyden ja tässä tiedonannossa käsiteltyjen laajempien rakennemuutosten välisistä yhteyksistä. 23 • Yhteisön politiikan työllisyysvaikutusten arviointia ja kehitetään. Tämä perustuu yhteisön politiikan keskeisten alueiden työllisyys- työmarkkinavaikutusten sovittujen tavoitteiden saavuttamista ja tarkastaa EU:n rahoitustuen hyödyn työllisyyden ja sen rakenteen kannalta. järjestelmällistä, monivuotista tutkimiseen. Komissio syvällisempään seuraa • Yhteisön kannustustoimenpiteitä pyritään kohdentamaan jäsenvaltioiden työllisyysalalla toteuttamiin toimiin innovatiivisten ratkaisujen ja toimintatapojen kehittämiseksi. • Keskustelua jatketaan kaikilla tasoilla yhteisön toimielinten, työmarkkinaosapuolten ja muiden toimijoiden kanssa ja pyritään vahvistamaan näiden vastuuta ja sitoutumista EU:n työllisyystavoitteiden edistämiseen. 24 LIITE Työllisyys kehittyneiden palvelujen alalla, 1998 % working-age population (15-64) = Prosenttia työikäisestä väestöstä 465 25


title: Reglamento (CE) n° 469/2000 de la Comisión, de 1 de marzo de 2000, por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales por importación de melaza en el sector del azúcar

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: L 57/10 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 2. 3. 2000 REGLAMENTO (CE) No 469/2000 DE LA COMISIÓN de 1 de marzo de 2000 por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales por importación de melaza en el sector del azúcar LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 2038/1999 del Consejo, de 13 de septiembre de 1999, por el que se establece la organización común de mercados en el sector del azúcar (1), Visto el Reglamento (CE) no 1422/95 de la Comisión, de 23 de junio de 1995, por el que se establecen las disposiciones de aplicación para la importación de melaza en el sector del azúcar y se modifica el Reglamento (CEE) no 785/68 (2) y, en particular, el apartado 2 de su artículo 1 y el apartado 1 de su artículo 3, Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) El Reglamento (CE) no 1422/95 establece que el precio de importación cif de melaza, en lo sucesivo denomi- nado «precio representativo», se fijará de acuerdo con el Reglamento (CEE) no 785/68 de la Comisión (3). Este precio se considerará fijado para la calidad tipo mencio- nada en el artículo 1 del citado Reglamento. El precio representativo de la melaza se calcula para un punto de paso de frontera de la Comunidad, que es Amsterdam; que dicho precio debe calcularse a partir de favorables en el las posibilidades de compra más mercado mundial, establecidas sobre la base de las coti- zaciones o precios de este mercado, ajustados en función de las posibles diferencias de calidad en relación con la calidad tipo. La calidad tipo de la melaza quedó estable- cida en el Reglamento (CEE) no 785/68. Para la observación de las posibilidades de compra más favorables en el mercado mundial, debe tenerse en cuenta toda la información relativa a las ofertas reali- zadas en el mercado mundial, los precios registrados en mercados importantes de los terceros países y las opera- ciones de venta celebradas en el marco de intercambios internacionales de las que tenga conocimiento la Comi- sión, ya sea a través de los Estados miembros o por sus propios medios. Al realizar dicha comprobación, la Comisión puede, en virtud de lo dispuesto en el artículo 7 del Reglamento (CEE) no 785/68, basarse en una media de varios precios, siempre que dicha media pueda considerarse representativa de la tendencia efectiva del mercado. únicamente se refiera a una pequeña cantidad no repre- sentativa del mercado. Asimismo, deben excluirse los precios de oferta que no puedan considerarse representa- tivos de la tendencia efectiva del mercado. Con objeto de obtener datos comparables relativos a la melaza de calidad tipo, es conveniente, según la calidad de la melaza ofrecida, aumentar o disminuir los precios en función de los resultados obtenidos mediante la apli- cación del artículo 6 del Reglamento (CEE) no 785/68. Con carácter excepcional, un precio representativo puede mantenerse al mismo nivel durante un período limitado cuando el precio de oferta que haya servido de base para la fijación precedente del precio representativo no sea conocido por la Comisión y los precios de oferta disponibles que no parezcan suficientemente representa- tivos de la tendencia efectiva del mercado impliquen modificaciones bruscas y considerables del precio repre- sentativo. Cuando exista una diferencia entre el precio desencade- nante del producto de que se trate y el precio representa- tivo, deberán fijarse derechos de importación adicionales en las condiciones mencionadas en el artículo 3 del Reglamento (CE) no 1422/95. En caso de suspensión de los derechos de importación según lo dispuesto en el artículo 5 del Reglamento (CE) no 1422/95, es preciso fijar importes específicos para estos derechos. La aplicación de las presentes disposiciones conduce a fijar los precios representativos y los derechos adicio- nales de importación de los productos de que se trate, tal como se indica en el anexo del presente Reglamento. Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión del azúcar. (5) (6) (7) (8) (9) HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los precios representativos y los derechos adicionales aplica- bles en la importación de los productos mencionados en el artículo 1 del Reglamento (CE) no 1422/95 quedan fijados tal como se indica en el anexo. (4) La Comisión no debe tener en cuenta la citada informa- ción cuando la mercancía no sea de calidad sana, cabal y comercial, o cuando el precio indicado en la oferta Artículo 2 (1) DO L 252 de 25. 9. 1999, p. 1. (2) DO L 141 de 24. 6. 1995, p. 12. (3) DO L 145 de 27. 6. 1968, p. 12. El presente Reglamento entrará en vigor el 2 de marzo de 2000. 2. 3. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 57/11 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 1 de marzo de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión al Reglamento por el que se fijan los precios representativos y los importes de los derechos adicionales aplicables a la importación de melaza en el sector del azúcar ANEXO Código NC Importe del precio representativo por 100 kg netos de producto Importe del derecho adicional por 100 kg netos de producto (en EUR) Importe del derecho aplicable a la importación por el hecho de la suspensión contemplada en el artículo 5 del Reglamento (CE) no 1422/95 por 100 kg netos de producto (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 7,62 7,82 0,00 0,00 — — (1) Fijación por la calidad tipo establecida en el artículo 1 del Reglamento (CEE) no 785/68, modificado. (2) Este importe sustituye, de conformidad con el artículo 5 del Reglamento (CE) no 1422/95, el tipo de los derechos del arancel aduanero común fijado para estos productos