title: WRITTEN QUESTION E-0516/00 by Michael Gahler (PPE-DE) to the Commission. Nationality in relation to double taxation.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: C 374 E/94 Official Journal of the European Communities EN 28. 12. 2000 The Commission views the above mechanical simulations as upper limits on the likely scope for sustained inflation divergence in EMU. Nevertheless, in the economic management of the euro area it is very important to recognise that persistent inflation differences may be warranted in view of longer-term structural forces. The Commission welcomes the Parliament(cid:146)s interest in this important topic and would be glad to discuss further these issues with the Honourable Member. (2000/C 374 E/109) WRITTEN QUESTION E-0511/00 by Christopher Huhne (ELDR) to the Commission (28 February 2000) Subject: Disrespect for EU law by Member States In the light of the answer to Written Question E-2230/99 (1) (3 December 1999) and to the picture of sustained and increasing disrespect for European Union law, particularly by France, how does the Commission propose to improve matters? Does the Commission recognise that its existing efforts to curb infringements are inadequate? Does it believe that the system of penalties should be reinforced against persistent law-breakers, and will it bring forward proposals to that effect in the forthcoming Intergovern- mental Conference? (1) OJ C 203 E, 18. 7. 2000, p. 153. Answer given by Mr Prodi on behalf of the Commission (10 April 2000) The Commission considers that the existing infringement procedure in Article 226 (ex Article 169) of the EC Treaty has proved its efficiency for years. Therefore the Commission does not intend to propose a reform of this procedure. The largest proportion of infringement proceedings initiated by the Commission is solved before any action is taken in the Court of justice, the Member State having brought the infringement to an end. As an illustration of this efficiency, in 1999 only 16,5 % of infringement cases having been subject to a prior letter of formal notice had to be submitted to the Court by the Commission. The possibility of a second action in the Court of justice with financial penalties (Article 228 ex Article 171 EC Treaty) introduced by the Treaty on European Union has again reinforced the efficiency of this procedure. Moreover, in order to ensure a more and more systematic review of the implementation of Community law by the Member States, the Commission constantly improves its operational procedures in that field. The Honourable Member is invited to refer to the forthcoming 17th report for an outline of these new operational measures. This will be made available to the Parliament in the coming weeks. (2000/C 374 E/110) WRITTEN QUESTION E-0516/00 by Michael Gahler (PPE-DE) to the Commission (28 February 2000) Subject: Nationality in relation to double taxation A German and an Austrian are employed at the Frankfurt branch of the Austrian Chamber of Commerce, a public body. Whilst the Austrian, as an employee of a public body, is treated as having his permanent residence in Austria, the German employee comes under the double taxation agreement between Austria and Germany. Pursuant to that agreement, he has limited tax liability in Austria unless, in accordance with the judgment of the European Court of Justice in the Schumacker case, he applies for unlimited tax liability. 28. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 374 E/95 for example the payment of child This situation gives the Austrian employee specific advantages, allowances provided for in Austria or the possibility of deducting compulsory sickness insurance from tax over and above the limit for contributions set in Germany. Is it consistent with European law that an Austrian employee should be in a better position than a German one merely because of his nationality? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (19 April 2000) As the Court of Justice has found on a number of occasions, the situation of residents and non-residents is usually different, which accounts for different tax treatment (1). Under Article 3 of the Austrian law on tax procedures (Bundesabgabenordnung (cid:129) BAO), Austrian civil servants posted abroad are considered to be theoretically resident in Austria irrespective of where they actually live. They are therefore liable for tax in Austria on income earned anywhere in the world. There are comparable rules in all the Member States. This legislation is not inconsistent with European law, since nationals of other Member States who are not resident in Austria and who are paid by the Austrian state, such as an employee of the Austrian Chamber of Commerce in Frankfurt (Germany), may opt for unlimited tax liability in Austria (Article 1 § 4 (cid:214)EStG), if their income from Austrian sources makes up the greater part of their income from sources anywhere in the world. If this is not the case, and it is therefore not possible to opt for unlimited tax liability, an employee (cid:129) unlike an Austrian civil servant (cid:129) is taxed as an Austrian non-resident (with his income as an employee of the Chamber of Commerce). On the other hand, he is treated as resident for tax purposes in Germany. In this situation, certain differences in treatment, such as those highlighted by the question by the Honourable Member, may arise from the different status of residents as compared to non-residents. This is an inevitable consequence of the existence of two different national tax systems which have not been harmonised. (1) (CJEC, judgment of 14. 2. 1995, case C-279/93 (cid:129) Schumacker; judgment of 12. 5. 1998, case C-336/96 (cid:129) Gilly). (2000/C 374 E/111) WRITTEN QUESTION E-0518/00 by Hiltrud Breyer (Verts/ALE) to the Commission (28 February 2000) Subject: Environmental impact assessment and the protection of species The council of the city of Leverkusen has noted with approval the attached decision on B-Plan No 143/III Hornpottweg and instructed the administration to consider possible planning variants for the link to the planned industrial area. The area is well-known because of its importance for bird migration and as a buffer zone for the adjoining nature reserve in the municipal area of Cologne, and it is one of the moorland, dry grassland and inland dune biotypes which are at serious risk. Many of the species relevant to North Rhine-Westphalia according to the EC bird conservation directive (79/409/EEC (1)) and many of the migratory bird species regularly occurring in North Rhine-Westphalia as referred to in Article 4(2) of the EC bird conservation directive for which protective measures are needed occur in this area or use it as a stopover point on their migratory passage. Applications from the Working Party on Biotype Networking of the Cologne, Leverkusen and Rheinisch-Bergischer Kreis groups of BUND (Association for Nature and Environmental Protection Germany) for the area to be protected as a nature reserve have been unsuccessful


title: Sklep Sveta z dne 28. februarja 2000 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko o določenih spremembah prilog 2, 3, 4 in 6 Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kraljevino Maroko na drugi

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU production
Morocco
association agreement (EU)
import
originating product

formats: html pdf print

text: 176 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 33 32000D0205 18. 3. 2000 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 70/205 SKLEP SVETA z dne 28. februarja 2000 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko o določenih spremembah prilog 2, 3, 4 in 6 Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kraljevino Maroko na drugi (2000/205/ES) SVET EVROPSKE UNIJE JE – SKLENIL: ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133(3) v zvezi s prvim stavkom člena 300(2) te pogodbe ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) (2) (3) podpisa Glede na čas, ki je pretekel in glede na spremembe, nastale pridružitvenega od Evro-mediteranskega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni stani in Kraljevino Maroko na drugi, podpisanega 26. februarja 1996, so potrebne šte- vilne manjše spremembe nekaterih prilog k Sporazumu. Namen sprememb je liberalizirati tarifni režim, ki ga uporablja Maroko za uvoz industrijskih izdelkov s pore- klom iz Evropske skupnosti. Ker je treba potrditi sporazum v obliki izmenjave pisem, izpogajan v ta namen med Evropsko Skupnostjo in Kralje- vino Maroko – Člen 1 V imenu Skupnosti se sprejme Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Maroko v zvezi z nekaterimi k Evro-mediteranskemu pridružitvenemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kraljevino Maroko na drugi. spremembami prilog in 3, 2, 4 6 Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu. Člen 2 Predsednik Sveta je s tem pooblaščen, da imenuje pooblaščenca za podpis sporazuma, ki zavezuje Skupnost. V Bruslju, 28. februarja 2000 Za Svet Predsednik J. PINA MOURA


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0516/00 från Michael Gahler (PPE-DE) till kommissionen. Medborgarskap i samband med dubbelbeskattning.

text: C 374 E/94 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 Kommissionen betraktar ovan angivna mekaniska simuleringar som (cid:246)vre gr(cid:228)nser f(cid:246)r det sannolika utrymmet f(cid:246)r en h(cid:229)llbar inflationsskillnad inom den ekonomiska och monet(cid:228)ra unionen. Likv(cid:228)l (cid:228)r det inom den ekonomiska f(cid:246)rvaltningen av euron mycket viktigt att medge att st(cid:228)ndiga skillnader i inflations- takten kan vara ber(cid:228)ttigade med tanke p(cid:229) mer l(cid:229)ngsiktiga strukturkrafter. Kommissionen v(cid:228)lkomnar parlamentets intresse f(cid:246)r detta viktiga (cid:228)mne och forts(cid:228)tter g(cid:228)rna att diskutera dessa fr(cid:229)gor med parlamentsledamoten. (2000/C 374 E/109) SKRIFTLIG FR¯GA E-0511/00 fr(cid:229)n Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: Bristande respekt f(cid:246)r EU:s lagstiftning fr(cid:229)n medlemsstaters sida Mot bakgrund av svaret p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)gan E-2230/99 (1) (den 3 december 1999) och med tanke p(cid:229) of(cid:246)rminskad och (cid:246)kande brist p(cid:229) respekt f(cid:246)r Europeiska unionens lagstiftning, s(cid:228)rskilt fr(cid:229)n Frankrikes sida, hur f(cid:246)resl(cid:229)r kommissionen att man skall f(cid:246)rb(cid:228)ttra sakernas tillst(cid:229)nd? Erk(cid:228)nner kommissionen att de nuvarande insatserna f(cid:246)r att s(cid:228)tta stopp f(cid:246)r (cid:246)vertr(cid:228)delserna (cid:228)r otillr(cid:228)ckliga? Anser kommissionen att bestraffningssystemet skall sk(cid:228)rpas mot st(cid:228)ndiga lagbrytare, och kommer kommissionen att l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag i denna riktning vid den kommande regeringskonferensen? (1) EGT C 203 E, 18. 7. 2000, s. 153. Svar fr(cid:229)n Romano Prodi p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 april 2000) Kommissionen anser att dagens (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfarande enligt artikel 226 (tidigare artikel 169) f(cid:246)rdraget varit effektivt i (cid:229)ratal och kommer d(cid:228)rf(cid:246)r inte att f(cid:246)resl(cid:229) n(cid:229)gon (cid:228)ndring. i EG- N(cid:228)r kommissionen inleder (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfaranden brukar den aktuella medlemsstaten mycket ofta upp- h(cid:246)ra med (cid:246)vertr(cid:228)delsen innan (cid:228)rendet g(cid:229)tt till EG-domstolen. Kommissionen anh(cid:228)ngiggjorde 1999 bara 16,5 % av de (cid:246)vertr(cid:228)delse(cid:228)renden d(cid:228)r ett motiverat yttrande avgivits vid domstolen. F(cid:246)rfarandet har blivit (cid:228)n mer effektivt genom m(cid:246)jligheten att v(cid:228)cka ny talan i domstolen f(cid:246)renat med vite, enligt artikel 228 i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen (tidigare artikel 171 i EG-f(cid:246)rdraget). Kommissionen f(cid:246)rb(cid:228)ttrar hela tiden sina arbetsmetoder f(cid:246)r att mer systematiskt kontrollera hur medlems- staterna genomf(cid:246)r gemenskapsr(cid:228)tten. Ledamoten kan f(cid:229) en beskrivning av de nya abetsmetoderna i den kommande sjuttonde rapporten, som kommer att tillst(cid:228)llas parlamentet inom n(cid:229)gra veckor. (2000/C 374 E/110) SKRIFTLIG FR¯GA E-0516/00 fr(cid:229)n Michael Gahler (PPE-DE) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: Medborgarskap i samband med dubbelbeskattning I (cid:246)sterrikiska handelskammarens filial i Frankfurt, ett organ som faller under internationell r(cid:228)tt, arbetar en tysk och en (cid:246)sterrikare. Medan (cid:246)sterrikaren, som anst(cid:228)lld i ett offentligt organ, behandlas som om han hade sin hemvist i (cid:214)sterrike lyder tysken under det tysk-(cid:246)sterrikiska dubbelbeskattningsavtalet. Enligt detta avtal (cid:228)r han till viss del (cid:228)ven skattskyldig i (cid:214)sterrike, s(cid:229)vida han inte i enlighet med EG-domstolens Schumackerdom ans(cid:246)ker om obegr(cid:228)nsad skattskyldighet. 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/95 Den aktuella situationen inneb(cid:228)r flera konkreta f(cid:246)rdelar f(cid:246)r (cid:246)sterrikaren, till exempel utbetalning av (cid:246)sterrikiskt barnbidrag eller m(cid:246)jlighet att g(cid:246)ra skatteavdrag f(cid:246)r den obligatoriska sjukf(cid:246)rs(cid:228)kringen som (cid:246)verstiger de bidragsgr(cid:228)nser som g(cid:228)ller i Tyskland. ˜r det f(cid:246)renligt med EG-r(cid:228)tten att en (cid:246)sterrikisk anst(cid:228)lld enbart p(cid:229) grund av sitt medborgarskap har b(cid:228)ttre anst(cid:228)llningsvillkor (cid:228)n en tysk? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (19 april 2000) Som domstolen redan vid flera tillf(cid:228)llen har konstaterat befinner sig personer som (cid:228)r bosatta i ett land och de som (cid:228)r hemmah(cid:246)rande utomlands i allm(cid:228)nhet i olika situationer som motiverar olika skattem(cid:228)ssig behandling (1). Enligt artikel 3 i den (cid:246)sterrikiska lagen om skattef(cid:246)rfaranden (Bundesabgabenordnung (cid:129) BAO), betraktas, oberoende av deras faktiska hemvist, (cid:246)sterrikiska tj(cid:228)nstem(cid:228)n som tj(cid:228)nstg(cid:246)r i utlandet fiktivt som bosatta i (cid:214)sterrike. Dessa personer (cid:228)r allts(cid:229) skattskyldiga i (cid:214)sterrike f(cid:246)r de inkomster de har i utlandet. Motsvarande best(cid:228)mmelser finns i samtliga medlemsstater. Dessa best(cid:228)mmelser strider inte mot gemenskapsr(cid:228)tten eftersom medborgare i andra medlemsstater, som inte har sin hemvist i (cid:214)sterrike och som betalas genom (cid:246)sterrikiska statliga medel som exempelvis en anst(cid:228)lld vid den (cid:246)sterrikiska handelskammarens filial i Frankfurt (Tyskland), kan v(cid:228)lja att omfattas av obegr(cid:228)nsad skattskyldighet i (cid:214)sterrike (artikel 1. 4 (cid:214)EStG), om inkomsterna fr(cid:229)n den (cid:246)sterrikiska k(cid:228)llan utg(cid:246)r n(cid:228)sta hela deras globala int(cid:228)kt. Om inkomsten fr(cid:229)n (cid:214)sterrike enbart utg(cid:246)r en liten del och om man utg(cid:229)r ifr(cid:229)n att m(cid:246)jligheten att v(cid:228)lja inte st(cid:229)r (cid:246)ppen, beskattas den anst(cid:228)llde, i motsats till den (cid:246)sterrikiske tj(cid:228)nstemannen, som (cid:246)sterrikisk skatteutl(cid:228)nning (med sin inkomst som anst(cid:228)lld vid handelskammaren). D(cid:228)remot betraktas han ha sin skatter(cid:228)ttsliga hemvist i Tyskland. I denna situation kan vissa olikheter i behandling, som belyses i parlamentsledamotens fr(cid:229)ga, uppst(cid:229) vilka beror p(cid:229) den skilda st(cid:228)llning som personer med hemvist i landet har j(cid:228)mf(cid:246)rt med personer som inte har sin hemvist d(cid:228)r. Detta (cid:228)r en oundviklig f(cid:246)ljd av att det finns olika icke harmoniserade nationella skattesystem. (1) (Dom av Europeiska gemenskapernas domstol av den 14. 2. 1995 i m(cid:229)l C-279/93 (cid:129) Schumacker, dom av den 12. 5. 1998 i m(cid:229)l C-336/96 -Gilly). (2000/C 374 E/111) SKRIFTLIG FR¯GA E-0518/00 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: Milj(cid:246)konsekvensbed(cid:246)mning och artskydd R(cid:229)det i staden Leverkusen har tagit del av det i bilaga bifogade beslutet till byggnadsplan nr 143/III f(cid:246)r Hornpottweg och uttryckt sitt gillande till det samt uppdragit (cid:229)t f(cid:246)rvaltningen att pr(cid:246)va olika varianter f(cid:246)r hur det till(cid:228)mpade omr(cid:229)det f(cid:246)r n(cid:228)ringslivsverksamhet skall tas med i planen. Omr(cid:229)det (cid:228)r k(cid:228)nt f(cid:246)r att ha en stor betydelse f(cid:246)r f(cid:229)glarnas flyttning eftersom det tj(cid:228)nar som buffertzon f(cid:246)r det angr(cid:228)nsande naturskyddsomr(cid:229)det p(cid:229) staden K(cid:246)lns omr(cid:229)de och det h(cid:246)r till den starkt hotade livs- milj(cid:246)typen hedar, torra gr(cid:228)smarker och kontinentala sanddyner. En stor del av de f(cid:229)gelarter som f(cid:246)rekommer i Nordrhein-Westfalen och som omfattas av EG:s direktiv om bevarande av vilda f(cid:229)glar (79/409/EEG (1)) eller som enligt artikel 4. 2 i n(cid:228)mnda direktiv betecknas som regelbundet f(cid:246)rekommande flyttf(cid:229)glar och har behov av skydds(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)rekommer h(cid:228)r eller anv(cid:228)nder omr(cid:229)det som genomg(cid:229)ngsomr(cid:229)de. Ans(cid:246)kningar om att omr(cid:229)det skulle f(cid:246)rklaras som naturskyddsomr(cid:229)de, vilka inl(cid:228)mnats av arbetsgruppen f(cid:246)r biotopn(cid:228)tverk inom tyska milj(cid:246)- och naturskyddsf(cid:246)rbundets (BUND) grupper f(cid:246)r K(cid:246)ln, Leverkusen och f(cid:246)rvaltningskretsen Rheinisch-Bergischer Kreis, ledde inte till n(cid:229)got resultat


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0545/00 esittäjä(t): William Newton Dunn (PPE-DE) komissiolle. Ison-Britannian yrityksiä syrjivä leimavero.

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/217 (2000/C 280 E/258) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0493/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Italian valtionvarainministeri(cid:246)n lounasseteleiden toimittamista koskevan tarjouskilpailun s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)nmu- kaisuus Voiko komissio tarkastaa, onko Italian valtionvarainministeri(cid:246)n (Provveditorato generale dello Stato) 1. julistama tarjouskilpailu ministeri(cid:246)iden henkil(cid:246)kunnalle tarkoitettujen lounasseteleiden toimittamisesta ollut s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)nmukainen? Tarjouskilpailun kokonaisarvo oli 180 miljardia liiraa jaettuna kolmeen yht(cid:228) suureen osaan. 2. Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) sen j(cid:228)lkeen kun alueellinen hallintotuomioistuin hyv(cid:228)ksyi tarjouskilpai- lussa hyl(cid:228)tyiksi tulleiden yritysten perustelut ja lykk(cid:228)si hankintasopimusta ja Italian tilintarkastustuomiois- tuimen kielt(cid:228)ydytty(cid:228) hyv(cid:228)ksym(cid:228)st(cid:228) tarjouskilpailuun liittyvien asiakirjojen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)nmukaisuutta, Italian jonka tarjouskilpailun ja julisti uuden tarjouskilpailun sopimuksesta, valtionvarainministeri(cid:246) peruutti kokonaisarvo on 180 miljardia liiraa jaettuna kolmeen vuoden kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n osaan, jotka voidaan uusia yht(cid:228) pitk(cid:228)ksi ajaksi? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (23. maaliskuuta 2000) Komissio olisi eritt(cid:228)in kiitollinen, jos arvoisa parlamentin j(cid:228)sen voisi toimittaa sille tietonsa, jotka koskevat julkisia hankintoja koskevan yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n ep(cid:228)ilty(cid:228) noudattamatta j(cid:228)tt(cid:228)mist(cid:228) Italian valtiovarain- ministeri(cid:246)n tarjouskilpailun aikana. Komissiolla ei ole tiedossa mit(cid:228)(cid:228)n, mink(cid:228) perusteella se voisi puuttua Italian toimivaltaisten viranomaisten toimintaan tarkistaakseen, onko mainittu tarjouskilpailu yhdenmukainen edell(cid:228) esitetyn lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n kanssa. Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen yst(cid:228)v(cid:228)llisesti toimittamien tietojen perusteella komissio ryhtyy kaikkiin tarpeellisiin tutkimuksiin arvioidakseen, onko julkisista hankinnoista annettua yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) rikottu. Tarvittaessa komissio ryhtyy t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen mukaisiin toimenpiteisiin, jotta kyseinen tarjouskilpailu saatetaan julkisia hankintoja koskevan yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- n(cid:246)n mukaiseksi. (2000/C 280 E/259) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0545/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): William Newton Dunn (PPE-DE) komissiolle Aihe: Ison-Britannian yrityksi(cid:228) syrjiv(cid:228) leimavero (28. helmikuuta 2000) Perustamissopimuksen periaatteiden mukaan Euroopan unionin kansalaisia on kohdeltava samanarvoisesti. Katsooko komissio, ett(cid:228) Ison-Britannian hallitus toimii leimaveroa brittil(cid:228)isten yhti(cid:246)iden osakekaupoista, mutta sallii ei-brittil(cid:228)isten yhti(cid:246)iden osakekaupat ilman leimaveroa? laillisesti, kun se perii Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 2000) Komissio ker(cid:228)(cid:228) parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-0638/00 υποβολή: Adriana Poli Bortone (UEN) προς την Επιτροπή. Γεωργικές ενισχύσεις.

eurovoc_concepts:
EU aid
European Commission
European Parliament
Kosovo
aid to agriculture
economic reconstruction
export refund
interinstitutional relations (EU)
programme budgeting

text: C 46 E/22 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 13. 2. 2001 (agro·tew (cid:129) kthnotro·foyw); Poiew epiptv·seiw ua ei·xe se orisme·noyw paragvgikoy·w kla·doyw thw gevrgi·aw, tvn opoi·vn kyrio·terow pela·thw ei·nai o ejagvgiko·w (cid:129) metapoihtiko·w tome·aw, mprosta· sto pro·blhma syne·xeiaw poy mporei· na teuei· eidika· se epixeirh·seiw poy synde·ontai me orisme·na sygkekrime·na proi¤o·nta; Poiew mele·tew h· ekue·seiw yfi·stantai sxetika·; (2001/C 46 E/026) GRAPTH ERVTHSH E-0633/00 ypobolh·: María Ayuso González (PPE-DE) prow thn Epitroph· (3 Marti·oy 2000) Ue·ma: Koinvniko-oikonomike·w syne·peiew thw stadiakh·w kata·rghshw tvn epistrofv·n kata· thn ejagvgh· ston ejagvgiko·-metapoihtiko· tome·a Anaforika· me tiw pie·seiw toy Pagko·smioy Organismoy· Empori·oy gia th mei·vsh h· thn kata·rghsh tvn epistrofv·n kata· thn ejagvgh·, kai lamba·nontaw ypo·ch to gegono·w o·ti ei·nai polle·w oi emporike·w-ejagvgike·w epixeirh·seiw poy eispra·ttoyn epistrofe·w kata· thn ejagvgh· kai oi opoi·ew ypoba·lloyn ta ejago·mena proi¤o·nta se biomhxanikh· h· metapoihtikh· epejergasi·a pro thw ejagvgh·w. (cid:201)xei proble·cei h Epitroph· tiw koinvniko-oikonomike·w syne·peiew poy ua ei·xe h stadiakh· kata·rghsh tvn epistrofv·n kata· thn ejagvgh· ston ejagvgiko·-metapoihtiko· tome·a, oi opoi·ew gia polla· proi¤o·nta e·xoyn katastei· aparai·thtew h· ako·mh kauoristikh·w shmasi·aw gia th bivsimo·thta thw ejagvgh·w kai, eni·ote, gia thn i·dia thn epibi·vsh thw epixei·rhshw; Mporei· h Epitroph· na ue·sei sth dia·uesh· maw tiw sxetike·w mele·tew kai anafore·w; Koinh· apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w stiw grapte·w ervth·seiw E-0631/00 kai E-0633/00 (13 Aprili·oy 2000) H diapragmateytikh· prose·ggish gia th gevrgi·a h opoi·a perigra·fetai sthn anakoi·nvsh thw Epitroph·w prow to Symboy·lio kai to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio sxetika· me thn prose·ggish thw EE gia ton eponomazo·meno Gy·ro thw Xilieti·aw toy POE (1) synexi·zei na isxy·ei. Sthn anakoi·nvsh ayth· anafe·retai o·ti oi apofa·seiw poy egkri·uhkan sxetika· me th metarry·umish thw Koinh·w Gevrgikh·w Politikh·w (KGP) sto plai·sio toy Progra·mmatow Dra·shw 2000, ua apotele·soyn ta basika· stoixei·a gia ton orismo· thw diapragmateytikh·w entolh·w thw Epitroph·w gia tiw mellontike·w polymerei·w diapragmatey·seiw sta plai·sia toy Pagkosmi·oy Organismoy· Empori·oy. Sthn anakoi·nvsh ayth· den anafe·retai h kata·rghsh tvn epidoth·sevn kata· thn ejagvgh·. Vsto·so, kri·netai sko·pimo na ypenuymistei· o·ti oi apofa·seiw poy e·xoyn lhfuei· o·son afora· th metarry·umish thw KGP ua meiv·soyn thn ana·gkh epidoth·sevn kata· thn ejagvgh·, dedome·noy o·ti h sth·rijh tvn timv·n thw agora·w ua meivuei· kai oi enisxy·seiw stoyw gevrgoy·w ua xorhgoy·ntai se mega·lo baumo· me th morfh· a·mesvn plhrvmv·n. Lo·gv tvn metarryumistikv·n me·trvn aytv·n, ta basika· gevrgika· proi¤o·nta ua paramei·noyn diaue·sima gia th metapoihtikh· biomhxani·a se time·w xamhlo·terew apo· tiw shmerine·w kai h ana·gkh xorh·ghshw epidoth·sevn kata· thn ejagvgh· gia ta metapoihme·na proi¤o·nta ua meivuei· epi·shw. Epiple·on, h Epitroph· sxedia·zei eksygxronismo· toy kauestv·tow teleiopoi·hshw prow epanejagvgh· me skopo· th belti·vsh thw diafa·neiaw kai thw problecimo·thtaw sth diaxei·rish toy kauestv·tow. H Epitroph· den gnvri·zei tiw mele·tew h· tiw ekue·seiw tiw opoi·ew anafe·rei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. (1) COM(1999)331 teliko·. (2001/C 46 E/027) GRAPTH ERVTHSH P-0638/00 ypobolh·: Adriana Poli Bortone (UEN) prow thn Epitroph· (28 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Gevrgike·w enisxy·seiw Ua h·uela na plhroforhuv· an skopey·ei h Epitroph· na zhth·sei th synergasi·a toy Koinoboyli·oy sto zh·thma tvn a·mesvn enisxy·sevn stoyw paragvgoy·w kai tvn epidoth·sevn stiw gevrgike·w ejagvge·w thw perio·doy 2000 e·vw 13. 2. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 46 E/23 2006. O gevrgiko·w tome·aw ejakoloyuei· na zhmiv·netai lo·gv thw apo·spashw tera·stivn po·rvn xa·rin, metajy· a·llvn, thw anoikodo·mhshw toy Ko·sobo. Fai·netai o·ti ako·mh mia fora· h Epitroph· proti·uetai, e·stv kai para· th ue·lhsh toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy, na eynoh·sei th mega·lh biomhxani·a eiw ba·row toy prvtogenoy·w tome·a, o opoi·ow, di·pla sth uliberh· eiko·na thw ayjano·menhw anergi·aw, antiprosvpey·ei e·nan a·jio yposth·rijhw oikonomiko· xv·ro. Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (20 Marti·oy 2000) To poso· tvn a·mesvn plhrvmv·n eisodh·matow gia toyw tomei·w poy aforoy·n thn metarry·umish toy progra·mmatow dra·shw 2000 e·xei kauoristei· sth de·smh toy progra·mmatow dra·shw 2000. To Koinoboy·lio symmetei·xe sthn e·kdosh nomouetikv·n pra·jevn sxetika· me to pro·gramma dra·shw 2000. Leptome·reiew efarmogh·w gia ton kauorismo· tvn eisforv·n kata· thn ejagvgh· e·xoyn kauoristei· se ka·ue tome·a. Posa· epistrofh·w synh·uvw kauori·zontai kato·pin diaboyley·sevw me th sxetikh· epitroph· diaxei·rishw. H Epitroph· epi· toy paro·ntow den e·xei thn pro·uesh na protei·nei allage·w stoyw en lo·gv kano·new. H yposth·rijh thw dhmokrati·aw, thw eirh·nhw kai thw stauero·thtaw sthn perioxh· toy Kossyfopedi·oy antiprosv- pey·oyn pro·klhsh mei·zonow shmasi·aw gia thn Koino·thta. Gia to 2001 kai 2002 h Epitroph· ua protei·nei mei·vsh 300 ekat. eyrv· sthn ypa·rxoysa eth·sia xrhmatodotikh· pro·blech kauorismoy· ori·oy gia ypodiai·resh 1a toy koinotikoy· proy¤ pologismoy· sxetika· me thn Koinh· Gevrgikh· Politikh· (KGP) mh perilambanome·nhw thw agrotikh·w ana·ptyjhw me anti·stoixh ay·jhsh sth ue·sh 4 sxetika· me tiw ejvterike·w sxe·seiw. Ei·nai shmantiko· na gi·nei dia·krish metajy· toy epipe·doy xrhmatodotikh·w pro·blechw kauorismoy· ori·oy kai tvn pragmatikv·n anagkv·n xrhmatodo·- thshw thw KGP. H mei·vsh toy epipe·doy toy kauorismoy· ori·oy gia ypodiai·resh 1a den synepa·getai meivme·nh sth·rijh tvn gevrgv·n oy·te ue·tei ypo· amfisbh·thsh th metarry·umish toy KGP poy apofasi·sthke sto Beroli·no. Kata· thn a·poch thw Epitroph·w oi pragmatike·w ana·gkew proy¤ pologismoy· thw KGP gia to 2001 poy e·xoyn basistei· stiw koine·w organv·seiw agora·w o·pvw e·tyxan metarry·umishw sto Beroli·no bri·skontai ka·tv apo· ta isxy·onta o·ria kata· poso· poy eparkei· gia na kaly·cei th mei·vsh tvn 300 ekat. eyrv·. (2001/C 46 E/028) GRAPTH ERVTHSH P-0640/00 ypobolh·: Lissy Gröner (PSE) prow thn Epitroph· (28 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Pro·sbash sthn yphresi·a diermhnei·aw thw EE Sto diagvnismo· COM/LA/1051 gia thn pro·slhch sthn yphresi·a diermhnei·aw thw Epitroph·w thw EE 1. zhth·uhke apo· toyw ypochfi·oyw mia pro·sueth proy¤ po·uesh, pe·ran ekei·nvn poy periei·xe h anakoi·nvsh toy diagvnismoy·, sy·mfvna me thn opoi·a h dia·rkeia anvte·rvn spoydv·n ua pre·pei na ane·rxetai toyla·xiston se 8 eja·mhna kai h opoi·a toyw anakoinv·uhke gia prv·th fora· mazi· me thn apo·rrich tvn aith·sev·n toyw. Pv·w ejhgei· h Epitroph· thn antideontologikh· ayth· metaxei·rish tvn ypochfi·vn; Poie·w ekpaideytike·w proy¤ poue·seiw (cid:129) sygkekrime·nh perigrafh· toy ptyxi·oy kai thw anv·tathw sxolh·w kauv·w 2. kai ela·xisth dia·rkeia thw ekpaidey·sevw (cid:129) ejeplh·rvnan ypoch·fioi apo· ta dia·fora kra·th me·lh poy e·ginan dektoi· sto diagvnismo· COM/LA/1051 kauv·w kai stoyw prohghue·ntew diagvnismoy·w gia diermhnei·w; Sy·mfvna me to shmei·o II. B. 2 thw anakoinv·sevw toy genikoy· diagvnismoy· COM/LA/1051 h ejetastikh· 3. epitroph· lamba·nei ypo·ch kata· thn apo·fash· thw ta dia·fora ekpaideytika· systh·mata. a) Sto plai·sio thw apofa·sevw ayth·w lamba·nei a·rage ypo·ch thw h Epitroph· thn odhgi·a 89/48/EOK, symperilambanome·nhw thw anafero·menhw se ayth· ela·xisthw dia·rkeiaw anvte·rvn spoydv·n; b) Pv·w aitiologei· tyxo·n pare·kklish· thw apo· thn plh·rh efarmogh· thw odhgi·aw ayth·w;


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0525/00 från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen. Förbindelsen Ijzer-Rhen.

eurovoc_concepts:
Belgium
EU competence
Netherlands
application of the law
bilateral agreement
rail transport

text: C 26 E/58 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 26. 1. 2001 gr(cid:246)nsaker (s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r n(cid:246)tter och johannesbr(cid:246)d). Flera viktiga (cid:229)tg(cid:228)rder har gjorts tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r producenter av mandlar, hasseln(cid:246)tter, valn(cid:246)tter, pistaschn(cid:246)tter och johannesbr(cid:246)d som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r dem att saluf(cid:246)ra produkterna via en erk(cid:228)nd producentorganisation. Den viktigaste (cid:229)tg(cid:228)rden (cid:228)r den plan f(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttrad kvalitet och saluf(cid:246)ring som inneb(cid:228)r att gemenskapsst(cid:246)d utbetalas under h(cid:246)gst tio (cid:229)r per plan. Denna ordning utg(cid:246)r ett stort ekonomiskt (cid:229)tagande fr(cid:229)n gemenskapens sida, med tanke p(cid:229) n(cid:246)tsektorns specifika karakt(cid:228)r. 1990(cid:141)1999 uppgick gemenskapens totala utgifter (exklusive s(cid:228)ljfr(cid:228)mjande (cid:229)tg(cid:228)rder) till 725 miljoner euro. Utgifterna kommer att p(cid:229)g(cid:229) tills de sista planerna l(cid:246)per ut 2006. Dessa f(cid:246)rb(cid:228)ttringsplaner har varit mycket framg(cid:229)ngsrika n(cid:228)r det g(cid:228)ller att samordna utbud, tillhandah(cid:229)lla inkomstst(cid:246)d f(cid:246)r jordbrukare och genomf(cid:246)ra strukturf(cid:246)rb(cid:228)ttringar. Utg(cid:229)ngspunkten har dock alltid varit att st(cid:246)det till f(cid:246)rb(cid:228)ttringsplaner skall vara tillf(cid:228)lligt och successivt avtagande s(cid:229) att det ekonomiska ansvaret undan f(cid:246)r undan kan (cid:246)verf(cid:246)ras till producenterna. Att forts(cid:228)tta med hektarst(cid:246)det skulle undergr(cid:228)va de anstr(cid:228)ngningar som gjorts under de senaste tio (cid:229)ren. Samma filosofi g(cid:228)ller f(cid:246)r det eng(cid:229)ngsst(cid:246)d till valn(cid:246)tter som inf(cid:246)rdes 1997 f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa hasseln(cid:246)tsproducenter att hantera tillf(cid:228)lliga ekonomiska sv(cid:229)righeter. De producentorganisationer som i (cid:246)ver tio (cid:229)r har gynnats av s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder som dessa f(cid:246)rb(cid:228)ttringsplaner b(cid:246)r ha byggt upp en tillr(cid:228)cklig stor konkurrensf(cid:246)rm(cid:229)ga f(cid:246)r att (cid:246)verleva som l(cid:246)nsamma r(cid:246)relser. De kan dessutom forts(cid:228)tta att erh(cid:229)lla st(cid:246)d fr(cid:229)n de driftsfonder som inf(cid:246)rdes genom r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 2200/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:246)r frukt och gr(cid:246)nsaker (1). Med beaktande av dessa faktorer finns det ur marknadssynpunkt inget som motiverar ett beviljande av hektarst(cid:246)d till n(cid:246)tsektorn eller fortsatta eng(cid:229)ngsst(cid:246)d till hasseln(cid:246)tter. Kommissionen (cid:228)r dock positiv till (cid:229)tg(cid:228)rder som st(cid:246)djer de sociala och milj(cid:246)m(cid:228)ssiga aspekterna inom n(cid:246)tproduktion. Detta skulle bidra till att bibeh(cid:229)lla syssels(cid:228)ttningen p(cid:229) landsbygden och bevara odlingar i mindre gynnade omr(cid:229)den och p(cid:229) ol(cid:246)nsam mark, s(cid:228)rskilt i omr(cid:229)den d(cid:228)r erosionsrisken (cid:228)r (cid:246)verh(cid:228)ngande. St(cid:246)d till s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder l(cid:228)mnas b(cid:228)st inom ramen f(cid:246)r programmen f(cid:246)r utveckling av landsbygden. (1) EGT L 118, 20. 5. 1972. (2001/C 26 E/072) SKRIFTLIG FR¯GA E-0525/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: F(cid:246)rbindelsen Ijzer-Rhen I sitt svar p(cid:229) fr(cid:229)ga E-2381/99 (1) om f(cid:246)rbindelsen Ijzer-Rhen skriver kommission(cid:228)r de Palacio att skilje- domsf(cid:246)rdraget mellan Belgien och Nederl(cid:228)nderna och de belgisk-nederl(cid:228)ndska f(cid:246)rdrag som detta gett inte preciserar en exakt plats f(cid:246)r j(cid:228)rnv(cid:228)gslinjen i detta omr(cid:229)de (kantonen Sittard). Enligt upphov till kommissionen inneb(cid:228)r detta att Belgien och Nederl(cid:228)nderna m(cid:229)ste komma (cid:246)verens om hur fr(cid:229)gan om genomfartsr(cid:228)tten b(cid:228)st skall l(cid:246)sas. Kommissionens st(cid:229)ndpunkt bortser fr(cid:229)n den situation som r(cid:229)der p(cid:229) plats. Genomfartsr(cid:228)tten f(cid:246)rverkligades redan 1869(cid:141)1879 genom byggandet av den f(cid:246)rsta gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande j(cid:228)rnv(cid:228)gsf(cid:246)rbindelsen i Europa. J(cid:228)rnv(cid:228)gslinjens exakta l(cid:228)ge har allt sedan dess klart och tydligt specificerats. Jag skulle vilja st(cid:228)lla f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor till kommissionen: 1. Erk(cid:228)nner kommissionen att dess st(cid:229)ndpunkt om att man m(cid:229)ste tr(cid:228)ffa en (cid:246)verenskommelse om hur fr(cid:229)gan om genomfartsr(cid:228)tten b(cid:228)st skall l(cid:246)sas bortser fr(cid:229)n den aktuella situation som r(cid:229)der p(cid:229) platsen, eftersom genomfartsr(cid:228)tten f(cid:246)rverkligades redan 1869(cid:141)1879 och j(cid:228)rnv(cid:228)gslinjens exakta l(cid:228)ge i detta omr(cid:229)de (kantonen Sittard) allt sedan dess klart och tydligt har specificerats? 26. 1. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 26 E/59 2. Om ja, anser kommissionen att den f(cid:246)rbindelse mellan Ijzer och Rhen som byggdes 1869(cid:141)1879 innebar ett f(cid:246)rverkligande av den genomfartsr(cid:228)tt som omtalas i skiljedomsf(cid:246)rdraget mellan Belgien och Nederl(cid:228)nderna och de belgisk-nederl(cid:228)ndska f(cid:246)rdrag som detta har gett upphov till? 3. Om nej, anser kommissionen i s(cid:229) fall att den f(cid:246)rbindelse mellan Ijzer och Rhen som byggdes 1869(cid:141)1879 inte innebar ett f(cid:246)rverkligande av den genomfartsr(cid:228)tt som omtalas i skiljedomsf(cid:246)rdraget mellan Belgien och Nederl(cid:228)nderna och de belgisk-nederl(cid:228)ndska f(cid:246)rdrag som detta har gett upphov till, och vilka argument har kommissionen f(cid:246)r att inte betrakta den f(cid:246)rbindelse mellan Ijzer och Rhen som byggdes 1869(cid:141)1879 som ett f(cid:246)rverkligande av den genomfartsr(cid:228)tt som omtalas i skiljedomsf(cid:246)rdraget mellan Belgien och Nederl(cid:228)nderna och de belgisk-nederl(cid:228)ndska f(cid:246)rdrag som detta har gett upphov till? (1) EGT C 280 E, 3. 10. 2000, s. 35. Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (2 maj 2000) I sitt svar till parlamentsledamotens skriftliga fr(cid:229)ga E-2381/99 (1), p(cid:229)pekade kommissionen att j(cid:228)rnv(cid:228)gs- linjens exakta dragning genom kantonen Sittard s(cid:229) vitt man vet inte (cid:228)r preciserad i f(cid:246)rdragen. Sj(cid:228)lvklart kan kommissionen inte f(cid:246)rneka att en j(cid:228)rnv(cid:228)gslinje byggts och existerar i verkligheten. Det (cid:228)r emellertid inte kommissionens sak att kr(cid:228)va av den holl(cid:228)ndska regeringen att den skall uppfylla n(cid:229)gra andra f(cid:246)rpliktelser som den kan ha ing(cid:229)tt (cid:228)n s(cid:229)dana som f(cid:246)ljer av EG-f(cid:246)rdraget. Inte heller (cid:228)r det kommissionens sak att avg(cid:246)ra om villkoren i s(cid:229)dana f(cid:246)rpliktelser (cid:228)r uppfyllda. Enligt vad kommissionen erfar bildade representanter f(cid:246)r den belgiska, den tyska och den holl(cid:228)ndska regeringen en trilateral arbetsgrupp f(cid:246)r att diskutera ett ny(cid:246)ppnande av j(cid:228)rnv(cid:228)gslinjen. Efter att denna arbetsgrupp sammantr(cid:228)tt i fjol kom ministrar fr(cid:229)n de tre ber(cid:246)rda medlemstaterna i december 1999 (cid:246)verens om att man skulle genomf(cid:246)ra (cid:228)nnu en gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande studie av den slutgiltiga linjedrag- ningen, s(cid:228)rskilt med inriktning p(cid:229) milj(cid:246)konsekvenserna och eventuella andra begr(cid:228)nsande faktorer. Detta (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt, eftersom den holl(cid:228)ndska delen av rutten passerar omr(cid:229)den som (cid:228)r milj(cid:246)m(cid:228)ssigt k(cid:228)nsliga och omfattas av vad som f(cid:246)reskrivs i r(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter (2). Kommissionen har just nu att ta st(cid:228)llning till en formell framst(cid:228)llning fr(cid:229)n de belgiska myndigheterna om att de medel gemenskapen redan beviljat till projektet skall kunna tas i anspr(cid:229)k f(cid:246)r denna studie. (1) EGT C 280 E, 3. 10. 2000, s. 35. (2) EGT L 206, 22. 7. 1992. (2001/C 26 E/073) SKRIFTLIG FR¯GA P-0526/00 fr(cid:229)n Gary Titley (PSE) till kommissionen (21 februari 2000) ˜mne: Harmonisering av godk(cid:228)nnande av veterin(cid:228)rl(cid:228)kemedel och bek(cid:228)mpningsmedel Vilka framsteg har gjorts f(cid:246)r att harmonisera godk(cid:228)nnandet av veterin(cid:228)rl(cid:228)kemedel och bek(cid:228)mpningsmedel? Vilka hinder ligger i v(cid:228)gen f(cid:246)r denna utveckling? Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (30 mars 2000) I r(cid:229)dets direktiv 81/851/EEG om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagstiftning om veterin(cid:228)rmedicinska l(cid:228)kemedel, (1) anges att ett veterin(cid:228)rmedicinskt l(cid:228)kemedel f(cid:229)r sl(cid:228)ppas ut p(cid:229) marknaden endast om kraven p(cid:229) s(cid:228)kerhet, kvalitet och terapeutisk effekt (cid:228)r uppfyllda. Dessa krav sl(cid:229)s fast i r(cid:229)dets direktiv 81/852/EEG om


title: Voorstel voor een verordening van de Raad tot wijziging van Verordening (EG) nr. 2398/97 tot instelling van een definitief antidumpingrecht op de invoer van katoenachtig beddenlinnen van oorsprong uit Egypte, India en Pakistan

eurovoc_concepts:
Egypt
India
Pakistan
anti-dumping duty
textile product

formats: html pdf

text: NL 0 COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 28. 02. 2000 COM(2000) 103 definitief Voorstel voor een VERORDENING VAN DE RAAD tot wijziging van Verordening (EG) nr. 2398/97 tot instelling van een definitief antidumpingrecht op de invoer van katoenachtig beddenlinnen van oorsprong uit Egypte, India en Pakistan (door de Commissie ingediend) 1. 2. 3. 4. TOELICHTING Bij Verordening (EG) nr. 2398/97 heeft de Raad een definitief antidumpingrecht ingesteld op de invoer van katoenachtig beddenlinnen uit Egypte, India en Pakistan. Overeenkomstig artikel 17 van Verordening (EG) nr. 384/96 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap, hierna de uit basisverordening genoemd, werd bij het onderzoek dat tot instelling van dit recht leidde, gebruik gemaakt van een steekproef. kan producent exporterende lid 4, van de basisverordening kan voor nieuwe Volgens artikel 11, exporteurs geen nieuw onderzoek worden geopend wanneer tijdens het oorspronkelijke onderzoek van steekproeven gebruik is gemaakt. Om er echter voor te zorgen dat niet wordt gediscrimineerd tussen nieuwe exporterende producenten en de medewerkende bedrijven die geen deel uitmaakten van de bij het oorspronkelijke onderzoek gebruikte steekproef, is in artikel 3 van Verordening (EG) nr. 2398/97 bepaald dat wanneer een drie nieuwe hij basisvoorwaarden voldoet tijdens de oorspronkelijke (namelijk dat hij onderzoekperiode niet naar de Gemeenschap heeft uitgevoerd, dat hij geen de banden met de toepassing antidumpingmaatregelen onderzoekperiode daadwerkelijk naar de Gemeenschap heeft uitgevoerd of dat hij contractueel verplicht is dit te doen), de Raad kan besluiten dat voor deze nieuwe exporterende producent het gewogen gemiddelde recht geldt dat van toepassing is op de medewerkende bedrijven die geen deel uitmaakten van de steekproef. Indien de Raad dit besluit, moet artikel 1, lid 3, van Verordening (EG) nr. 2398/97 worden gewijzigd: de namen van de nieuwe exporterende producenten moeten dan namelijk worden toegevoegd aan de lijst in Bijlage I van die verordening. producenten zijn waarop hij exporterende aantonen heeft van aan dat dat en na De Commissie heeft van verschillende Indiase exporteurs het verzoek ontvangen om als nieuwe exporteur te worden aangemerkt. Bij het onderzoek van deze aanvragen en het aanvullende bewijsmateriaal dat deze bedrijven in voorkomend geval hebben toegezonden, bleek dat drie van deze exporteurs aan de eisen voldeden. De Commissie stelt de Raad dienovereenkomstig voor zijn goedkeuring te hechten aan bijgaand voorstel voor een verordening tot wijziging van artikel lid 3, van Verordening (EG) nr. 2398/97 door deze drie nieuwe 1, exporterende producenten toe te voegen aan de lijst in Bijlage I bij die verordening. 2 Voorstel voor een VERORDENING VAN DE RAAD tot wijziging van Verordening (EG) nr. 2398/97 tot instelling van een definitief antidumpingrecht op de invoer van katoenachtig beddenlinnen van oorsprong uit Egypte, India en Pakistan DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 384/96 van de Raad van 22 december 1995 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap1, Gelet op artikel 3 van Verordening (EG) nr. 2398/97 van de Raad van 28 november 1997 tot instelling van een definitief antidumpingrecht op de invoer van katoenachtig beddenlinnen van oorsprong uit Egypte, India en Pakistan2, Gezien het voorstel dat de Commissie, na overleg in het Raadgevend Comité, heeft ingediend, Overwegende hetgeen volgt: A. VOORAFGAANDE PROCEDURE (1) (2) 1 2 nr. een (EG) de Raad 2398/97 heeft Bij Verordening definitief antidumpingrecht ingesteld op de invoer in de Gemeenschap van katoenachtig beddenlinnen ingedeeld onder de GN-codes ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 10, ex 6302 31 90 en ex 6302 32 90 uit, onder meer, India. Bij het onderzoek bij de Indiase exporterende producenten werd gebruik gemaakt van een steekproef wat ertoe leidde dat individuele rechten van 2,6% tot 24,7% werden ingesteld voor de in de steekproef opgenomen bedrijven en een gewogen gemiddelde recht van 11,6% voor de andere medewerkende bedrijven die niet in de steekproef waren opgenomen. Op bedrijven die zich niet bekend hadden gemaakt of die geen medewerking hadden verleend is een recht van 24,7% van toepassing. In artikel 3 van Verordening (EG) nr. 2398/97 is bepaald dat, wanneer een exporterende producent bewijsmateriaal aan de Commissie kan voorleggen waaruit blijkt dat: PB L 56 van 6. 3. 1996, blz. 1, laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 905/98 van de Raad (PB L 128 van 30. 04. 98, blz. 18). PB L 332 van 4. 12. 1997, blz. 1. 3 • hij de in artikel 1, lid 1, omschreven producten tijdens het onderzoektijdvak (1 juli 1995 tot en met 30 juni 1996) niet naar de Gemeenschap heeft uitgevoerd; • hij geen banden heeft met een van de exporteurs of producenten in het ingestelde verordening waarop deze exportland antidumpingmaatregelen van toepassing zijn; bij de • hij de betrokken producten na het onderzoektijdvak waarop de maatregelen zijn gebaseerd daadwerkelijk naar de Gemeenschap heeft uitgevoerd of dat hij een onherroepelijke contractuele verplichting heeft om een belangrijke hoeveelheid van die producten naar de Gemeenschap uit te voeren, artikel 1, lid 3, van die verordening kan worden gewijzigd door op die exporterende producent het recht toe te passen dat voor de medewerkende bedrijven geldt die geen deel uitmaakten van de steekproef, dat wil zeggen een recht van 11,6%. B. VERZOEKEN VAN NIEUWE EXPORTERENDE PRODUCENTEN (3) Drie nieuwe exporterende producenten in India die hadden gevraagd eenzelfde behandeling te krijgen als de bedrijven die aan het oorspronkelijke onderzoek hadden meegewerkt, maar die niet in de steekproef waren opgenomen, hebben op verzoek van de Commissie bewijsmateriaal voorgelegd om aan te tonen dat zij voldoen aan de voorwaarden van artikel 3 van Verordening (EG) nr. 2398/97. Het door deze bedrijven voorgelegde bewijsmateriaal werd voldoende geacht om een wijziging van Verordening (EG) nr. 2398/97 toe te staan en deze drie nieuwe exporterende producenten toe te voegen aan de lijst in Bijlage I bij die verordening. Deze lijst bevat een opgave van de Indiase exporterende producenten waarop het gewogen gemiddelde recht van 11,6% van toepassing is. HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Aan de lijst van exporterende producenten in India die is opgenomen in Bijlage I bij Verordening (EG) nr. 2398/97 worden de volgende namen toegevoegd: - Creative Mobus Fabrics, Mumbai (Bombay) - Falcon Finstock Pvt. Ltd, Surat - Pacific Exports, Mumbai (Bombay) 4 Artikel 2 Deze verordening treedt bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. in werking op de dag volgende op die van haar Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, Voor de Raad De Voorzitter 5


title: PERGUNTA ESCRITA E-0509/00 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) à Comissão. Avaliação dos diferenciais de inflação.

eurovoc_concepts:
comparative study
euro area
inflation
purchasing power parity
statistical method
statistics

text: C 330 E/178 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 21. 11. 2000 No entanto, Ø certo que os rendimentos da produ(cid:231)ªo nªo equivalem aos rendimentos dispon(cid:237)veis dos cidadªos; a diferen(cid:231)a provØm dos impostos e das transferŒncias. Por outro lado, o PIB regional Ø estimado no local de produ(cid:231)ªo, enquanto o rendimento dispon(cid:237)vel deveria sŒ-lo no local de residŒncia das fam(cid:237)lias. A Comissªo nªo dispıe ainda de informa(cid:231)ıes acerca do rendimento dispon(cid:237)vel das fam(cid:237)lias ao n(cid:237)vel regional. Todavia, no (cid:226)mbito da revisªo do Sistema Europeu de Contas (SEC) realizada em 1995, foram definidos os princ(cid:237)pios metodol(cid:243)gicos necessÆrios (cid:224) elabora(cid:231)ªo de contas regionais das fam(cid:237)lias. Este trabalho, realizado com a colabora(cid:231)ªo dos institutos nacionais de estat(cid:237)stica, permitirÆ obter as primeiras informa(cid:231)ıes neste dom(cid:237)nio a partir de 2001. Estas serªo regularmente publicadas, o que permitirÆ aos utilizadores dispor de um indicador complementar para medir as disparidades regionais. (2000/C 330 E/204) PERGUNTA ESCRITA E-0509/00 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) Objecto: Avalia(cid:231)ªo dos diferenciais de infla(cid:231)ªo Na resposta de 20 de Dezembro de 1999 do Sr. Solbes Mira (cid:224) pergunta escrita E-2228/99 (1), a Comissªo afirma que os diferenciais das taxas de infla(cid:231)ªo serªo avaliados com base na situa(cid:231)ªo econ(cid:243)mica global, a fim de evitar quaisquer divergŒncias nocivas a n(cid:237)vel do andamento da infla(cid:231)ªo. Tendo em conta que a Comissªo afirma tambØm que «seria extremamente dif(cid:237)cil fornecer uma avalia(cid:231)ªo quantitativa da margem existente para a manuten(cid:231)ªo a prazo de diferenciais de infla(cid:231)ªo na zona euro», como propıe a Comissªo que se «avaliem» tais diferenciais de infla(cid:231)ªo? Seria a avalia(cid:231)ªo proposta pela Comissªo mais cred(cid:237)vel se se baseasse num estudo ex ante e nªo ex post deste problema? Sublinhando consoante necessÆrio a incerteza inerente (cid:224)s hip(cid:243)teses admitidas, poderÆ a Comissªo publicar um estudo dessa natureza? (1) JO C 219 E de 1. 8. 2000, p. 127. Resposta dada por Solbes Mira em nome da Comissªo (27 de Mar(cid:231)o de 2000) A Comissªo e o Conselho acompanham constantemente a evolu(cid:231)ªo econ(cid:243)mica na zona euro e em cada um dos Estados-membros. Este acompanhamento Ø efectuado sobretudo com base em documentos oficiais, tais como o relat(cid:243)rio anual sobre a economia comunitÆria, e em debates em matØria de fiscaliza(cid:231)ªo no (cid:226)mbito do ComitØ Econ(cid:243)mico e Financeiro, do ComitØ de Pol(cid:237)tica Econ(cid:243)mica, o Grupo Euro-11 e o Conselho Ecofin. O acompanhamento dos diferenciais de infla(cid:231)ªo e das divergŒncias c(cid:237)clicas em toda a zona euro Ø um aspecto fundamental da fiscaliza(cid:231)ªo econ(cid:243)mica. A Comissªo reconhece que poderªo persistir na Uniªo Econ(cid:243)mica e MonetÆria (UEM) diferenciais de infla(cid:231)ªo. Os recentes estudos emp(cid:237)ricos baseados no modelo de Balassa-Samuelson contribu(cid:237)ram para confirmar essa possibilidade e constituem uma base importante para avaliar a evolu(cid:231)ªo efectiva da infla(cid:231)ªo. Contudo, o exame dos pressupostos subjacentes a estas simula(cid:231)ıes numØricas indica que Ø muito dif(cid:237)cil quantificar ex ante a margem existente para a manuten(cid:231)ªo de diferenciais de infla(cid:231)ªo dentro da zona euro. Nªo Ø poss(cid:237)vel fazŒ-lo garantindo um alto grau de fiabilidade. A Comissªo nªo aplica nem tenciona vir a aplicar um modelo estÆtico para avaliar os diferenciais de infla(cid:231)ªo da UEM, pois considera que Ø necessÆrio tomar em considera(cid:231)ªo uma sØrie de factores que podem explicar os diferentes resultados econ(cid:243)micos. A Comissªo estÆ actualmente a avaliar as divergŒncias c(cid:237)clicas e os diferenciais de infla(cid:231)ªo com base numa vasta gama de indicadores, tais como as quebras de produ(cid:231)ªo, os n(cid:237)veis de crescimento econ(cid:243)mico, os n(cid:237)veis salariais, os custos unitÆrios de trabalho, a infla(cid:231)ªo, as varia(cid:231)ıes de pre(cid:231)os de produtos comercializados e nªo comercializados e as flutua(cid:231)ıes das taxas de c(cid:226)mbio reais relativas aos n(cid:237)veis da paridade de poder de compra (PPC) a longo prazo. 21. 11. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 330 E/179 A fim de melhorar a compreensªo dos diferenciais de infla(cid:231)ªo na UEM, a Comissªo tenciona lan(cid:231)ar um estudo externo para analisar as causas da persistŒncia dos diferenciais de infla(cid:231)ªo, aplicando uma adapta(cid:231)ªo do modelo de Balassa-Samuelson. Os resultados desse estudo, cuja conclusªo se prevŒ para finais de 2000, serªo seguidamente divulgados. O objectivo desse estudo nªo Ø tanto o de fornecer uma sØrie de estimativas ex ante da possibilidade de se verificarem diferenciais de infla(cid:231)ªo na UEM, mas sim o de contribuir para melhorar e aperfei(cid:231)oar o modelo utilizado pela Comissªo para avaliar as divergŒncias c(cid:237)clicas e os diferenciais de infla(cid:231)ªo dentro da UEM. (2000/C 330 E/205) PERGUNTA ESCRITA E-0519/00 apresentada por Elizabeth Lynne (ELDR) (cid:224) Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) Objecto: TransparŒncia No Resumo do Servi(cid:231)o de Imprensa do Parlamento Europeu relativo ao per(cid:237)odo de sessıes de 12 a 16 de Fevereiro de 1996 afirma-se, relativamente (cid:224) matØria da Directiva sobre aves selvagens, que a «Comissªo propıe tambØm que, no futuro, essas decisıes sejam tomadas em sigilo por um comitØ especial, sem conhecimento da opiniªo pœblica nem exame do Parlamento Europeu». Pode a Comissªo facultar-me pormenores do contexto desta declara(cid:231)ªo? Estabeleceu a Comissªo, noutras ocasiıes, a inexistŒncia de aprecia(cid:231)ªo do Parlamento? Em caso afirmativo, em que circunst(cid:226)ncias se considera adequada? Resposta dada pela ComissÆria Margot Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (4 de Abril de 2000) A declara(cid:231)ªo do servi(cid:231)o de imprensa do Parlamento foi apresentada no contexto da primeira leitura pelo Parlamento (sessªo de 15 de Fevereiro de 1996) da proposta da Comissªo (1) de altera(cid:231)ªo do no 4 do artigo 7o da Directiva 79/409/CEE do Conselho, de 2 de Abril de 1979, relativa (cid:224) conserva(cid:231)ªo das aves selvagens (2). A Comissªo nªo partilha a opiniªo manifestada na declara(cid:231)ªo invocada pela Senhora Deputada. Pelo contrÆrio, das sete altera(cid:231)ıes votadas pelo Parlamento (3), a Comissªo concordou imediatamente com a altera(cid:231)ªo 4 relativa (cid:224) transmissªo do relat(cid:243)rio composto relativo (cid:224) aplica(cid:231)ªo da directiva aos Estados- -membros e ao Parlamento. AlØm disso, o Parlamento Ø regularmente informado pela Comissªo sobre o procedimento do comitØ, em conformidade com o disposto na Decisªo 1999/468/CE do Conselho, de 28 de Junho de 1999, que fixa as regras de exerc(cid:237)cio das competŒncias de execu(cid:231)ªo atribu(cid:237)das (cid:224) Comissªo (4). (1) JO C 100 de 9. 4. 1994. (2) JO L 103 de 25. 4. 1979. (3) Boletim, 1996/1/2, p. 1. 3. 152. (4) JO L 184 de 17. 7. 1999. (2000/C 330 E/206) PERGUNTA ESCRITA E-0522/00 apresentada por Monica Frassoni (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) Objecto: Processos de adjudica(cid:231)ªo dos servi(cid:231)os de distribui(cid:231)ªo postal por parte dos Correios italianos Tenciona a Comissªo intervir para verificar a regularidade dos processos de adjudica(cid:231)ªo levados a cabo pelos Correios italianos, nomeadamente para o servi(cid:231)o de correio prioritÆrio?


title: QUESTION ÉCRITE P-0640/00 posée par Lissy Gröner (PSE) à la Commission. Accès à un poste au service interprétation de l'UE.

eurovoc_concepts:
European Commission
competition (EU)
equivalence of diplomas
information profession

text: 13. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 46 E/23 agricole se rØvŁle en effet toujours pØnalisØ dans la mesure oø des crØdits Ønormes lui Øchappent, en faveur de la reconstruction du Kosovo notamment. Il semble qu(cid:146)une fois de plus, la Commission veuille, contre la volontØ mŒme du Parlement europØen, privilØgier la grande industrie, au dØtriment du secteur primaire qui, dans le panorama dØsolant qu(cid:146)offre un ch(cid:244)mage croissant, reprØsente un segment de l(cid:146)Øconomie qui mØrite d(cid:146)Œtre soutenu. RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (20 mars 2000) Le montant des aides directes au revenu pour les secteurs affectØs par les rØformes de l(cid:146)Agenda 2000 a ØtØ fixØ lors de l(cid:146)adoption des mesures relatives (cid:224) l(cid:146)Agenda 2000. Le Parlement a participØ (cid:224) l(cid:146)Ølaboration de la lØgislation de l(cid:146)Agenda 2000 selon les rŁgles en la matiŁre. Des rŁgles dØtaillØes servant au calcul des aides (cid:224) l(cid:146)exportation ont ØtØ Øtablies pour chaque secteur. Les montants des restitutions sont normalement fixØs aprŁs consultation du comitØ de gestion concernØ. (cid:192) l(cid:146)heure actuelle, la Commission n(cid:146)a pas l(cid:146)intention de proposer la moindre modification de ces rŁgles. Le soutien (cid:224) la dØmocratie, la paix et la stabilitØ dans la rØgion du Kosovo constitue un dØfi considØrable pour la CommunautØ. Pour 2001 et 2002, la Commission proposera de rØduire de 300 millions d(cid:146)euros le montant maximum prØvu dans les perspectives financiŁres annuelles pour la sous-rubrique 1a du budget communautaire concernant la politique agricole commune (PAC), (cid:224) l(cid:146)exclusion du dØveloppement rural, avec une augmentation correspondante de la rubrique destinØe aux relations extØrieures. Il est important d(cid:146)Øtablir une diffØrence entre le montant maximal fixØ dans les perspectives financiŁres et les rØels besoins de financement de la PAC. La rØduction du montant maximal de la sous-rubrique 1a n(cid:146)implique pas de rØduire l(cid:146)aide aux agriculteurs, ni de remettre en question les dØcisions concernant la rØforme de la PAC, prises (cid:224) Berlin. La Commission considŁre que les rØels besoins budgØtaires de la PAC en 2001, basØs sur les organisations communes de marchØs telles qu(cid:146)elles ont ØtØ rØformØes (cid:224) Berlin, sont infØrieurs au montant maximal actuel, d(cid:146)un montant suffisant pour permettre la rØduction de 300 millions d(cid:146)euros. (2001/C 46 E/028) QUESTION (cid:201)CRITE P-0640/00 posØe par Lissy Gr(cid:246)ner (PSE) (cid:224) la Commission (28 fØvrier 2000) Objet: AccŁs (cid:224) un poste au service interprØtation de l(cid:146)UE 1. Dans le cadre du concours COM/LA/1051 organisant le recrutement d(cid:146)interprŁtes pour le service interprØtation de la Commission europØenne, un critŁre supplØmentaire a ØtØ communiquØ aux candidats non retenus (cid:129) en plus de ceux repris dans l(cid:146)avis de concours (cid:129) (cid:224) savoir que la durØe des Øtudes donnant accŁs au concours devait Œtre de huit semestres au minimum. Comment la Commission explique-t-elle cette procØdure cavaliŁre (cid:224) l(cid:146)Øgard des candidats? 2. (cid:192) quels critŁres de formation (cid:129) description concrŁte des Øtudes ainsi que du type d(cid:146)Øtablissement d(cid:146)enseignement et durØe minimale des Øtudes supØrieures (cid:129) les laurØats, venus d(cid:146)autres (cid:201)tats membres, du concours COM/LA/1051 ou des concours de recrutement d(cid:146)interprŁtes antØrieurs ont-ils dß satisfaire? Le point II B. 2 de l(cid:146)avis de concours stipule que le jury du concours gØnØral COM/LA/1051 prend en 3. considØration, lors de sa dØcision, les diffØrences entre les systŁmes Øducatifs: a) b) la Commission fonde-t-elle sa dØcision sur la directive 89/48/CEE, y compris sur la rØfØrence qui y est faite (cid:224) propos de la durØe minimale des Øtudes supØrieures? au cas oø une libertØ quelconque serait prise dans l(cid:146)application de la directive, comment la Commis- sion le justifierait-elle? C 46 E/24 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 13. 2. 2001 c) comment, dans ce cas oø la directive n(cid:146)est pas strictement appliquØe, la Commission justifie-t-elle le prØjudice subi par les candidats dipl(cid:244)mØs d(cid:146)instituts supØrieurs allemands par rapport (cid:224) leurs homologues dipl(cid:244)mØs dans d(cid:146)autres (cid:201)tats membres dont le dipl(cid:244)me, Øquivalent aux termes de la directive, n(cid:146)impose pas de critŁres plus stricts que ceux en vigueur dans les instituts supØrieurs allemands? d) dans le cas de l(cid:146)application d(cid:146)autres critŁres et rŁgles, comment garantit-on aux candidats une transparence et une sØcuritØ juridique maximales? Combien de dipl(cid:244)mØs d(cid:146)instituts supØrieurs allemands recense-t-on parmi les catØgories A et LA ((cid:224) 4. l(cid:146)exception des experts nationaux) qui, en dehors du dipl(cid:244)me dØlivrØ par un institut supØrieur ne peuvent exciper d(cid:146)autres certificats? Combien de dØtenteurs du Bachelor(cid:146)s degree dØlivrØ par des instituts supØrieurs britanniques et 5. irlandais recense-t-on parmi les fonctionnaires des catØgories A et LA qui, en dehors de ce dipl(cid:244)me, ne peuvent exciper d(cid:146)autres certificats? RØponse donnØe par M. Kinnock au nom de la Commission (7 avril 2000) L(cid:146)avis de concours COM/LA/1051 (1) prØvoit, en son titre II point B. 2, que les candidats doivent avoir accompli des Øtudes universitaires complŁtes: «Die Bewerber m(cid:252)ssen ein abgeschlossenes Hochschulstu- dium nachweisen». Le jury de concours, qui agit de maniŁre autonome dans les limites fixØes par l(cid:146)avis de concours, dØcide toujours de l(cid:146)admission de chaque candidat, en tenant compte des diffØrentes structures d(cid:146)enseignement et en respectant le principe de l(cid:146)ØgalitØ de traitement des candidats. En respectant la condition selon laquelle les candidats doivent avoir accompli des Øtudes supØrieures d(cid:146)une durØe minimale de quatre ans, le jury de concours a agi en conformitØ avec les principes en vigueur (cid:224) la Commission. La Commission exige des candidats postulant pour un emploi de catØgorie A/LA qu(cid:146)ils soient titulaires d(cid:146)un dipl(cid:244)me universitaire donnant accŁs aux Øtudes de doctorat. Dans le cas des «Fachhoch- schulen» allemandes, la Commission se fonde sur la loi-cadre allemande relative (cid:224) l(cid:146)enseignement universitaire (Hochschulrahmengesetz (HRG)) de 1976 (qui rØglemente les «Universit(cid:228)ten, P(cid:228)dagogische Hochschulen, Kunsthochschulen, Fachhochschulen»). Ladite loi dØfinit le dipl(cid:244)me sanctionnant la fin des Øtudes universitaires, le «Hochschulabschluss», sans Øtablir de distinction entre les diffØrents dipl(cid:244)mes. En consØquence, la Commission accorde le droit de participer (cid:224) un concours A/LA aux candidats titulaires d(cid:146)un dipl(cid:244)me allemand d(cid:146)une durØe minimale de quatre ans (huit semestres). La Commission reconna(cid:238)t qu(cid:146)il existe des diffØrences entre les systŁmes Øducatifs des (cid:201)tats membres. Lorsque la durØe normale des Øtudes supØrieures permettant d(cid:146)accØder aux Øtudes de doctorat est infØrieure (cid:224) quatre ans, la Commission accepte ces dipl(cid:244)mes universitaires particuliers. Comme indiquØ plus haut, la Commission est consciente du fait que, selon la loi allemande, la production d(cid:146)un dipl(cid:244)me sanctionnant des Øtudes universitaires complŁtes (Nachweis eines abgeschlossenen Hoch- schulstudiums) ouvre en principe le droit d(cid:146)inscription au concours (cid:224) tous les dipl(cid:244)mØs d(cid:146)une «Hochschule» ou d(cid:146)une «Fachhochschule», de sorte que les candidats allemands au concours COM/LA/1051 n(cid:146)Øtaient pas conscients de l(cid:146)existence de restrictions supplØmentaires. La Commission regrette ce manque d(cid:146)information involontaire et veillera, lors de concours ultØrieurs, (cid:224) clarifier dans les avis de concours destinØs aux diffØrents (cid:201)tats membres les autres conditions (cid:224) remplir. En consØquence, (cid:224) l(cid:146)avenir seuls seront admis (cid:224) participer aux concours de la catØgorie A/LA, les candidats allemands qui peuvent justifier d(cid:146)un dipl(cid:244)me sanctionnant des Øtudes universitaires («Fachhochschulabschlu(cid:223)») d(cid:146)une durØe de huit semestres. Les conditions fixØes par l(cid:146)avis de concours, telles qu(cid:146)exposØes plus haut, ont ØtØ appliquØes de 1. maniŁre identique (cid:224) tous les candidats au concours COM/LA/1051. Les jurys de concours d(cid:146)interprŁtes prØcØdents, organisØs en onze langues, ont adoptØ des dØcisions comparables en matiŁre d(cid:146)admission des candidats, en tenant compte des diffØrentes structures d(cid:146)enseignement des (cid:201)tats membres. Toutefois, la Commission souhaiterait insister sur le fait que chaque concours fait l(cid:146)objet d(cid:146)un traitement indØpendant. 2. La directive 89/48/CEE du Conseil, du 21 dØcembre 1988, relative (cid:224) un systŁme gØnØral de reconnaissance des dipl(cid:244)mes d(cid:146)enseignement supØrieur qui sanctionne des formations professionnelles d(cid:146)une durØe minimale de trois ans (2) vise la reconnaissance des dipl(cid:244)mes d(cid:146)enseignement supØrieur d(cid:146)une durØe minimale de trois ans, en relation avec l(cid:146)exercice d(cid:146)une profession rØglementØe dans un (cid:201)tat membre. 13. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 46 E/25 Elle ne couvre cependant pas la reconnaissance des titres acadØmiques, lesquels relŁvent de la compØtence des (cid:201)tats membres. La Commission est d(cid:146)avis que la directive 89/48/EEC n(cid:146)est pas applicable aux concours organisØs par les institutions europØennes. En lieu et place, pour dØcider si un dipl(cid:244)me donne accŁs (cid:224) la fonction publique europØenne, la Commission se fonde sur la lØgislation en vigueur dans chacun des (cid:201)tats membres en particulier. 4. En ce qui concerne les dipl(cid:244)mØs allemands des «Fachhochschulen», auxquels la question de l(cid:146)Honorable Parlementaire fait rØfØrence, il convient de noter, qu(cid:146)en Allemagne, leurs dipl(cid:244)mes n(cid:146)ouvrent pas la voie (cid:224) une carriŁre du «H(cid:246)herer Dienst» (comparable (cid:224) la catØgorie A/LA), mais (cid:224) celle du «Gehobener Dienst», comparable (cid:224) la catØgorie B (cid:224) la Commission. En admettant (cid:224) des concours A/LA des candidats titulaires d(cid:146)un dipl(cid:244)me d(cid:146)une «Fachhochschule» d(cid:146)une durØe minimale de quatre ans, la Commission a agi dans l(cid:146)intØrŒt de ces candidats, en prenant en compte les diffØrentes structures d(cid:146)enseignement existant dans les (cid:201)tats membres. Pour le moment, il n(cid:146)existe pas d(cid:146)archives centrales permettant d(cid:146)obtenir rapidement l(cid:146)informa- 3. et 5. tion demandØe. (cid:192) l(cid:146)avenir, dans le cadre du processus de rØforme en cours, une base de donnØes sera crØØe incluant les profils de formation universitaire et de carriŁre du personnel de la Commission. (1) (2) JO C 312 du 14. 10. 1997. JO L 19 du 24. 1. 1989. (2001/C 46 E/029) QUESTION (cid:201)CRITE E-0648/00 posØe par Glenys Kinnock (PSE) (cid:224) la Commission (9 mars 2000) Objet: Semences gØnØtiquement modifiØes La Commission pourrait-elle expliquer ce qui a ØtØ communiquØ exactement aux (cid:201)tats membres en ce qui concerne l(cid:146)inclusion a) du ma(cid:239)s Monsanto Elgira Bt (98/294/CE), b) du ma(cid:239)s Compa CB Novartis Bt/Ht (97/98/CE), c) du ma(cid:239)s Jordi CB Novartis Bt/Ht (97/98/CE) et d) des semences de ma(cid:239)s Chardonell Aventis Ht GM (98/293/CE) dans le catalogue commun de l(cid:146)UE? La Commission voudrait-elle confirmer si l(cid:146)autorisation de mise sur le marchØ a ØtØ donnØe pour a) le ma(cid:239)s Chardonell Aventis tolØrant l(cid:146)herbicide (97/98/CE), b) le ma(cid:239)s Compa CB Novartis Bt tolØrant l(cid:146)herbicide (97/98/CE), c) le ma(cid:239)s Jordi CB Novartis Bt/HT (97/98/CE) et d) le ma(cid:239)s Chardonell Aventis Ht (98/293/CE) dont les semences sont couramment incluses dans les listes nationales de semences et si l(cid:146)une d(cid:146)entre elles fait l(cid:146)objet de tests sur le terrain dans les (cid:201)tats membres? La Commission pourrait-elle expliquer si elle soutient l(cid:146)inclusion du ma(cid:239)s Elgira Monsanto Bt (98/294/CE), le ma(cid:239)s Compa CB Novartis BT/Ht (97/98/CE), le ma(cid:239)s Jordi CB Novartis Bt/Ht (97/98/CE) et les semences de ma(cid:239)s Chardonell Aventis Ht GM (98/293/CE) dans le catalogue commun de l(cid:146)UE et si une dØcision est attendue sur cette question? RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (22 mai 2000) Le statut actuel des variØtØs spØcifiques de ma(cid:239)s gØnØtiquement modifiØes auxquelles l(cid:146)Honorable Parlemen- taire fait rØfØrence sont les suivantes. La commercialisation de semences de variØtØs gØnØtiquement modifiØes d(cid:146)espŁces de plantes agricoles, notamment le ma(cid:239)s, est actuellement soumise (cid:224) autorisation, en vertu de deux textes lØgislatifs commu- l(cid:146)autorisation de mise sur le marchØ de «produits de transformation», conformØment (cid:224) la nautaires: directive 90/220/CEE du Conseil, du 23 avril 1990, relative (cid:224) la dissØmination volontaire d(cid:146)organismes gØnØtiquement modifiØs dans l(cid:146)environnement (1), visant (cid:224) protØger la santØ humaine et l(cid:146)environnement, et les dispositions de la directive 70/457/CEE du Conseil, du 29 septembre 1970, concernant le catalogue commun des variØtØs des espŁces de plantes agricoles (2), visant le respect d(cid:146)un ensemble de critŁres agricoles


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0546/00 af William Newton Dunn (ELDR) til Kommissionen. Velfærd for burhøns.

eurovoc_concepts:
animal welfare
common commercial policy
import (EU)
laying poultry

text: 13. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 46 E/11 En tv(cid:230)rg(cid:229)ende arbejdsgruppe sammensat af repr(cid:230)sentanter for de forskellige generaldirektoraters finans- kontorer er i łjeblikket ved at undersłge, hvad der ligger til grund for forsinkelserne og vil frems(cid:230)tte forslag til at nedbringe dem. I handlingsplanen i del 2 i Kommissionens hvidbog om reformen (1) bekr(cid:230)ftes det s(cid:229)ledes, at et af m(cid:229)lene med reformen er inden 2002 at n(cid:229) op p(cid:229), at 95 % af betalingerne er effektueret inden for de 60 dage (aktion 10: tjenestegrenene vil blive opfordret til at opstille deres egne m(cid:229)l for opfyldelsen af det m(cid:229)l, der er sat for Kommissionen som helhed, nemlig betaling inden for 60 dage for 95 % af fakturaerne i 2002, og at afl(cid:230)gge beretning om de trufne foranstaltninger og resultaterne i deres (cid:229)rlige aktivitetsrapport. Kommissionen vil tage hensyn til denne indikator ved vurderingen af tjenestegrenenes output). Endvidere vil Kommissionen oprette et centralt fakturaregister, som głr det muligt at fłlge bedre op p(cid:229) behandlingen af fakturaerne (hvidbogens aktion 11). (1) KOM(2000) 200 endelig udg. (2001/C 46 E/013) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0527/00 af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen (28. februar 2000) Om: Afskaffelse af told- og skatteprivilegier for diplomater Under henvisning til skriftlig forespłrgsel E-1996/99 (1) og Kommissionens svar, hvori det bl. a. hedder, at opretholdelsen af afgifts- og skatteprivilegierne, som fastlagt i Wienerkonventionen af 1961, ikke l(cid:230)ngere i det indre marked og egentlig burde oph(cid:230)ves, bedes Kommissionen oplyse, om den er begrundet sidelłbende med den konsekvent gennemfłrte linje i spłrgsm(cid:229)let om afskaffelse af de toldfrie indkłbsmu- ligheder for alle EU-borgere ikke ogs(cid:229), under hensyntagen til retf(cid:230)rdighedsprincippet og politisk anst(cid:230)n- dighed, agter at s(cid:230)tte en stopper for de tilsvarende s(cid:230)rprivilegier for ansatte i diplomatiet i EU? (1) EFT C 219 E af 1. 8. 2000, s. 63. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (14. april 2000) tilfłje til sit svar p(cid:229) det (cid:230)rede medlems tidligere skriftlige Kommissionen har intet yderligere at forespłrgsel E-1996/99 ang(cid:229)ende de privilegier, der indrłmmes diplomater i henhold til Wienerkonven- tionen. (2001/C 46 E/014) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0546/00 af William Newton Dunn (ELDR) til Kommissionen (28. februar 2000) Om: Velf(cid:230)rd for burhłns Hvis EU ikke kan sikre en velf(cid:230)rdsklausul under de kommende WTO-forhandlinger, hvad vil Kommis- sionen da głre for at sikre, at producenterne beskyttes mod at blive oversvłmmet af billig import fra tredjelande? C 46 E/12 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 13. 2. 2001 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (12. maj 2000) Som det (cid:230)rede medlem ved, var der p(cid:229) Verdenshandelsorganisationens (WTO) ministermłde i Seattle betydelig modstand mod F(cid:230)llesskabets opfordring til at medtage dyrevelf(cid:230)rd p(cid:229) dagsordenen for den n(cid:230)ste runde af handelsforhandlingerne. Det er klart, at en stor del af modstanden var baseret p(cid:229) en misforst(cid:229)else af vore hensigter. Kommissionen vil fortsat arbejde aktivt for gennemfłrelsen af omfattende handels- forhandlinger og for at łge forst(cid:229)elsen for vort łnske om at skabe stłrre dyrevelf(cid:230)rd og derved sikre et mere tilfredsstillende resultat af disse forhandlinger. (2001/C 46 E/015) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0553/00 af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen (29. februar 2000) Om: Fort(cid:230)ring af kłd fra udryddelsestruede aber Ifłlge en rapport fra International Union for Conservation of Nature, en af de mest fremtr(cid:230)dende amerikanske miljłorganisationer, er ca. 25 abe- og halvabearter samt andre primater i fare for at forsvinde fra Jorden inden for de n(cid:230)ste 10-20 (cid:229)r. Ud over f(cid:230)ldningen af de tropiske skove er der ogs(cid:229) en anden, st(cid:230)rkt foruroligende (cid:229)rsag til udryddelsesfaren: den voldsomme stigning i fort(cid:230)ringen af kłd fra aber. Under anklage st(cid:229)r i fłrste r(cid:230)kke skovhugstselskaberne, der s(cid:230)lger tropisk tr(cid:230), og som ikke słrger for tilstr(cid:230)kkeligt med fłdevarer til arbejderne. Desuden er krybskytteri blevet mere udbredt p(cid:229) grund af krigene i Centralafrika, der har sat en stopper for turismen, som de lokale łkonomier ellers bygger p(cid:229), og gorillaerne, som nu er uproduktive i turistm(cid:230)ssig henseende, har opn(cid:229)et en hłj v(cid:230)rdi p(cid:229) grund af deres kłd, der afs(cid:230)ttes til en »forfinet« kundeskare. Kan Kommissionen oplyse, hvilke initiativer den agter at tage for at beskytte de udryddelsestruede abearter? Kan Kommissionen tr(cid:230)ffe foranstaltninger i form at et direktiv, der forbyder enhver handel i EU af kłd fra aber, bl. a. begrundet i den store smittefare, der er forbundet med fort(cid:230)ring af s(cid:229)dant kłd? Kan Kommissionen desuden l(cid:230)gge det fornłdne pres p(cid:229) WHO med det form(cid:229)l at f(cid:229) indfłrt et forbud i de berłrte lande? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Poul Nielson (4. april 2000) Ifłlge Kommissionens oplysninger udgłr handel med ulovligt primatkłd til F(cid:230)llesskabet ikke nogen betydelig faktor i forbindelse med udryddelsen af truede primater. International handel med dele eller biprodukter af store menneskeaber er allerede forbudt ifłlge bestemmelser i konventionen om internatio- nal handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES), hvilket ogs(cid:229) g(cid:230)lder alle andre udryddelses- truede arter, der er opfłrt i liste I til konventionen og i bilag A til R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 338/97 (1), hvorved CITES gennemfłres i F(cid:230)llesskabet. Et stort antal udviklingslande og 14 medlemsstater deltager i CITES


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0536/00 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie. Hulp in rusthuizen.

eurovoc_concepts:
European social policy
legal basis
social facilities

text: C 303 E/202 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/229) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0531/00 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie (28 februari 2000) Betreft: Eventuele bijdragen aan de Italiaanse vakbonden CGIL, CISL en UIL Kan de Commissie mededelen of er ooit financiºle bijdragen zijn toegekend, en zo ja in welke omvang en om welke reden, aan de Italiaanse vakbonden CGIL, CISL en UIL of aan verenigingen of ondernemingen die enigerlei band met deze vakbonden hebben? Antwoord van mevrouw Diamantopoulou namens de Commissie (23 maart 2000) Als organisaties die werknemers vertegenwoordigen, komen de Italiaanse vakbonden CGIL, CISL en UIL in het kader van de begrotingslijnen B3-4000 (sociale dialoog en arbeidsverhoudingen), B3-4002 (opleidings- en voorlichtingsacties ten behoeve van werknemersorganisaties) en B3-4003 (voorlichting, raadpleging en participatie van de vertegenwoordigers van ondernemingen) in aanmerking voor communautaire mede- financiering voor de uitvoering van subsidiabele acties, in hoofdzaak voor de organisatie van bijeenkom- inclusief in het kader van de tenuitvoerlegging van de sten en seminars met transnationaal karakter, resultaten van de Europese sociale dialoog. Oproepen tot het indienen van voorstellen met de subdidiabili- teitsvoorwaarden en de medefinancieringsmogelijkheden worden gepubliceerd op de Europa-site (http:// europa. eu. int/comm/dg05/soc-dial/social/index-en. htm). De laatste drie jaren zijn deze drie vakbondsorga- nisaties in aanmerking gekomen voor een dertigtal communautaire medefinancieringen in het kader van deze begrotingslijnen. (2000/C 303 E/230) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0535/00 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie (28 februari 2000) Betreft: Europa 2000-programma Welke 55 projecten heeft de Commissie uitgekozen voor het programma Europa 2000? Antwoord van de heer Prodi namens de Commissie (18 april 2000) De Commissie zou voor het onderzoek van het aan de orde gestelde probleem over nadere gegevens moeten beschikken, en kan dus tot haar spijt vooralsnog niet op deze vraag antwoorden. Zij verzoekt het geachte parlementslid dan ook de vraag nader te willen preciseren. (2000/C 303 E/231) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0536/00 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie (28 februari 2000) Betreft: Hulp in rusthuizen Onder welke harmonisatieregel valt hulpverlening in rusthuizen? 24. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 303 E/203 Is de Commissie van plan onderzoek te verrichten dat de bewoners van rusthuizen meer rust en veiligheid moet helpen bieden? Zijn de ernstigste gevallen (o. a. dodelijke) in kaart gebracht zoals die zich de afgelopen jaren hebben voorgedaan met vermelding van oorzaken, eventuele lacunes in de wetgeving en gebleken verwaarlozing? Antwoord van mevrouw Diamantopoulou namens de Commissie (20 maart 2000) De Commissie verwijst de geachte afgevaardigde naar haar antwoord op schriftelijke vraag E-2474/99 van de heer PØrez Alvarez. (1) De Commissie is niet van plan onderzoek op dit gebied te verrichten. (1) PB C 203 van 18. 7. 2000, blz. 174. (2000/C 303 E/232) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0555/00 van Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) aan de Commissie Betreft: Ongelijke behandeling van eigen burgers door een lidstaat (23 februari 2000) De Deense regering heeft een wetsontwerp tot wijziging van de Deense vakantiewet ingediend. Het geeft degenen die in dienst genomen zijn met een collectieve overeenkomst, de mogelijkheid om verlofdagen, meer dan 20, over te brengen op het volgend jaar. De nieuwe regel geldt niet voor werknemers die niet onder een collectieve overeenkomst vallen. Volgens het wetsontwerp worden de Deense burgers dus verschillend behandeld wat betreft hun recht om al dan niet verlofdagen over te brengen naar het volgend jaar. Het criterium is of men onder een collectieve overeenkomst valt of niet. Vindt de Europese Commissie het in overeenstemming met het verdrag dat een lidstaat binnen zijn eigen grenzen zijn eigen burgers niet gelijk behandelt? Antwoord van mevrouw Diamantopoulou namens de Commissie (16 maart 2000) Artikel 7 van Richtlijn 93/104/EG van de Raad betreffende een aantal aspecten van de organisatie van de arbeidstijd (1) bepaalt dat (cid:132)de lidstaten de nodige maatregelen treffen opdat aan alle werknemers jaarlijks een vakantie met behoud van loon van ten minste vier weken wordt toegekend, overeenkomstig de in de nationale wetten en/of gebruiken geldende voorwaarden voor het recht op en de toekenning van een dergelijke vakantie. (cid:148) Als de Deense wetgeving, indien gewijzigd, garandeert dat artikel 7 van Richtlijn 93/104/EG van de Raad wordt nageleefd, valt de kwestie onder de bevoegdheid van de Deense autoriteiten. (1) PB L 307 van 13. 12. 1993. (2000/C 303 E/233) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0574/00 van Fernando FernÆndez Mart(cid:237)n (PPE-DE) aan de Commissie (23 februari 2000) Betreft: Formulering van artikel 158 van het Verdrag betreffende de eilanden In december 1999 diende ik bij de Commissie vraag P-2579/99 (1) in over haar interpretatie van de verschillende formuleringen van artikel 158 van het Verdrag betreffende de Europese Unie (VEU), dat betrekking heeft op de eilanden van de Unie. In zijn antwoord van 18 januari 2000 verklaart voorzitter


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0505/00 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen. Betalning till entreprenörer och leverantörer.

eurovoc_concepts:
European Commission
deadline for payment
subcontracting

text: C 46 E/10 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 Kan kommissionen ange hur stort st(cid:246)d Galicien skulle f(cid:229) om denna f(cid:246)rdelningsmetod anv(cid:228)ndes och specificera vilka belopp som skulle f(cid:246)rvaltas av regeringen p(cid:229) nationell niv(cid:229) respektive av den autonoma regionen? (1) EGT C 225 E, 8. 8. 2000, s. 2. Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (24 mars 2000) Som angivits i det skriftliga svaret E-1433/99 (1) till ledamoten, har kommissionen till de medlemsstater som ber(cid:246)rs av m(cid:229)l 1 i strukturfonderna (cid:246)verl(cid:228)mnat ett f(cid:246)rslag till v(cid:228)gledande f(cid:246)rdelning av de anslag som tilldelats detta m(cid:229)l f(cid:246)r programperioden 2000(cid:141)2006. Kommissionen (cid:246)vers(cid:228)nder direkt till f(cid:246)rdelning som s(cid:228)nts till de spanska myndigheterna. ledamoten och till parlamentets generalsekretariat det f(cid:246)rslag till (1) EGT C 225 E, 8. 8. 2000, s. 2. (2001/C 46 E/012) SKRIFTLIG FR¯GA E-0505/00 fr(cid:229)n Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: Betalning till entrepren(cid:246)rer och leverant(cid:246)rer Vilken praxis har kommissionen betr(cid:228)ffande punktligheten i betalningar till de egna entrepren(cid:246)rerna och leverant(cid:246)rerna? Hur l(cid:229)ng tid skall enligt kommissionens egna regler passera mellan leverans/faktura och betalning? Vilka, om n(cid:229)gra, insatser g(cid:246)rs f(cid:246)r att (cid:246)vervaka huruvida dessa m(cid:229)l uppfylls? Svar fr(cid:229)n Michaele Schreyer p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (4 maj 2000) Kommissionen unders(cid:246)ker regelbundet hur v(cid:228)l de egna enheterna iakttar betalningsfrister. Kommissionen uppst(cid:228)llde redan 1991 som m(cid:229)l att effektuera sina betalningar inom 60 dagar efter mottagandet av en beg(cid:228)ran om betalning som uppr(cid:228)ttats i vederb(cid:246)rlig ordning. Av denna sextiodagarsfrist ansl(cid:229)s 40 dagar f(cid:246)r den utanordnande enheten (som kontrollerar och godk(cid:228)nner betalningen) och 20 dagar f(cid:246)r de (cid:246)vergripande enheterna (godk(cid:228)nnande fr(cid:229)n styrekonomen, r(cid:228)kenskapsf(cid:246)rarens intyg (cid:246)ver ansvarsbe- frielsens giltighet, utbetalning fr(cid:229)n bank). Kommissionen uppst(cid:228)llde 1995 som m(cid:229)l f(cid:246)r sina enheter att 95 % av transaktionerna skulle avslutas inom 60 dagar. Slutligen (cid:228)ndrade kommissionen sin kontraktspolitik 1997 genom att ge sina fordrings(cid:228)gare r(cid:228)tt att kr(cid:228)va dr(cid:246)jsm(cid:229)lsr(cid:228)nta i h(cid:228)ndelse av f(cid:246)rsenade betalningar. Statistiken f(cid:246)r 1999 visar att den genomsnittliga betalningstiden f(cid:246)r kommissionens samtliga enheter (som l(cid:246)per fr(cid:229)n dagen fr(cid:229)n mottagandet av fakturan till och med den dag d(cid:229) kommissionens bankkonto debiteras) var 54,1 dagar. Endast 65,1 % av betalningarna effektuerades dock inom 60 dagar. 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/11 En gemensam arbetsgrupp best(cid:229)ende av f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r de olika generaldirektoratens finansiella enheter unders(cid:246)ker som b(cid:228)st orsakerna till att m(cid:229)let inte n(cid:229)tts, och den kommer att l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag till f(cid:246)rb(cid:228)ttringar. I vitboken om reformen av kommissionen (del II (cid:129) Handlingsplan) (1) bekr(cid:228)ftades det att ett av m(cid:229)len f(cid:246)r reformen (cid:228)r att till (cid:229)r 2000 n(cid:229) upp till en niv(cid:229) d(cid:228)r 95 % av betalningarna effektueras inom 60 dagar (¯tg(cid:228)rd 10: Tj(cid:228)nsteenheterna kommer att (cid:229)l(cid:228)ggas att sj(cid:228)lva best(cid:228)mma hur de skall uppn(cid:229) kommissionens (cid:246)vergripande m(cid:229)l att 95 % av fakturorna (cid:229)r 2002 skall betalas inom 60 dagar. De skall (cid:228)ven rapportera om sina vidtagna (cid:229)tg(cid:228)rder och resultat i den (cid:229)rliga verksamhetsber(cid:228)ttelsen. Kommissionen kommer vid sin bed(cid:246)mning av tj(cid:228)nsteenheternas faktiska resultat att ta h(cid:228)nsyn till denna indikator). Kommissionen kommer dessutom att inf(cid:246)ra ett centralt betalningsfristerna iakttas ((cid:229)tg(cid:228)rd nr 11 i vitboken). fakturaregister f(cid:246)r att kunna f(cid:246)lja upp hur (1) KOM(2000) 200 slutlig. (2001/C 46 E/013) SKRIFTLIG FR¯GA E-0527/00 fr(cid:229)n Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: Avskaffande av taxfreef(cid:246)rs(cid:228)ljning och skattef(cid:246)rm(cid:229)ner f(cid:246)r diplomater Med h(cid:228)nvisning till den skriftliga fr(cid:229)gan E-1996/99 (1) och kommissionens svar p(cid:229) denna fr(cid:229)ga (cid:129) d(cid:228)r man bl. a. f(cid:246)rklarar att det inte l(cid:228)ngre kan motiveras att p(cid:229) den inre marknaden bibeh(cid:229)lla de skatteprivilegier som fastst(cid:228)lldes i 1961 (cid:229)rs Wienkonvention, utan att dessa egentligen b(cid:246)r upph(cid:228)vas (cid:129) ombes kommis- sionen att meddela om den, parallellt med sin konsekventa linje i fr(cid:229)ga om att avskaffa taxfreef(cid:246)rs(cid:228)ljningen f(cid:246)r alla EU-medborgare, inte ocks(cid:229) har f(cid:246)r avsikt att f(cid:246)r r(cid:228)ttviseprincipens och den politiska hederns skull s(cid:228)tta stopp f(cid:246)r de liknande s(cid:228)rskilda privilegierna f(cid:246)r EU:s anst(cid:228)llda i diplomatisk tj(cid:228)nst. (1) EGT C 219 E, 1. 8. 2000, s. 63. Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (14 april 2000) N(cid:228)r det g(cid:228)ller fr(cid:229)gan om privilegier som diplomater beviljas enligt Wien-konventionen har kommissionen inget ytterligare att l(cid:228)gga till sitt svar p(cid:229) ledamotens f(cid:246)reg(cid:229)ende skriftliga fr(cid:229)ga E-1996/99. (2001/C 46 E/014) SKRIFTLIG FR¯GA E-0546/00 fr(cid:229)n William Newton Dunn (ELDR) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: V(cid:228)rph(cid:246)ns(cid:146) v(cid:228)lf(cid:228)rd Om EU misslyckas med att s(cid:228)kerst(cid:228)lla en v(cid:228)lf(cid:228)rdsklausul i de kommande WTO- f(cid:246)rhandlingarna, vad kommer kommissionen d(cid:229) att g(cid:246)ra f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att producenterna skyddas fr(cid:229)n en (cid:246)versv(cid:228)mning av billiga importer fr(cid:229)n tredje l(cid:228)nder?


title: Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 2398/97 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sengelinned af bomuld med oprindelse i Egypten, Indien og Pakistan

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 28. 02. 2000 KOM(2000) 103 endelig Forslag til RÅDETS FORORDNING om ændring af forordning (EF) nr. 2398/97 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sengelinned af bomuld med oprindelse i Egypten, Indien og Pakistan (forelagt af Kommissionen) 1. 2. 3. 4. BEGRUNDELSE Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 2398/97 en endelig antidumpingtold på importen af sengelinned af bomuld med oprindelse i Egypten, Indien og Pakistan. I undersøgelsen, som førte til indførelsen af ovennævnte told, anvendtes der stikprøver i overensstemmelse med artikel 17 i forordning (EF) nr. 384/96 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er følgende benævnt medlemmer af Det Europæiske Fællesskab, grundforordningen. i det indgik i den stikprøve, der eksporterende producenter over I henhold til artikel 11, stk. 4, i grundforordningen er det ikke muligt at iværksætte en fornyet undersøgelse vedrørende nye eksportører, når der har været anvendt stikprøver i undersøgelsen. Men for at sikre lige behandling af alle ægte nye eksporterende producenter og de samarbejdsvillige selskaber, anvendtes ved ovennævnte som ikke undersøgelse, fastsattes det i artikel 3 i forordning (EF) nr. 2398/97, at hvis nye for Kommissionen fremlægger tilstrækkelige beviser for, at de opfylder tre grundlæggende krav (nemlig at de ikke eksporterede de pågældende varer i undersøgelsesperioden, ikke er forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter, der er omfattet af foranstaltningerne, samt faktisk har eksporteret de pågældende varer eller har efter forpligtelser indrømme sådanne nye eksporterende undersøgelsesperioden), kan Rådet producenter det vejede gennemsnit af den toldsats, der gælder for samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stikprøven. Dette gøres med en ændring af artikel 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2398/97 ved at tilføje de nye eksporterende producenter til til den pågældende forordning. listen i bilag I kontraktlige eksportere indgået til at Kommissionen modtog flere anmodninger fra Indien om status som nye eksportører. Det fremgik af en undersøgelse af disse anmodninger og i påkommende tilfælde af de fremlagte beviser, at tre af de pågældende selskaber opfyldte alle relevante krav. Kommissionen foreslår derfor, at Rådet vedtager vedlagte forslag til forordning om ændring af artikel 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2398/97 ved at tilføje disse tre nye eksporterende producenter til listen i bilag I til den pågældende forordning. 2 Forslag til RÅDETS FORORDNING om ændring af forordning (EF) nr. 2398/97 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sengelinned af bomuld med oprindelse i Egypten, Indien og Pakistan RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab1, under henvisning til artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 2398/97 af 28. november 1997 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sengelinned af bomuld med oprindelse i Egypten, Indien og Pakistan2, under henvisning til Rådgivende Udvalg, og forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af Det ud fra følgende betragtninger: A. TIDLIGERE PROCEDURE (1) Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 2398/97 en endelig antidumpingtold på importen til Fællesskabet af sengelinned af bomuld henhørende under KN- kode ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 10, ex 6302 31 90 og ex 6302 32 90 med oprindelse i bl. a. Indien. Der anvendtes stikprøveteknik for de indiske eksporterende producenter, og der indførtes individuelle toldsatser fra 2,6% til 24,7% for for andre samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stikprøven, indførtes en vejet gennemsnitlig toldsats på 11,6%. Der indførtes en toldsats på 24,7% for selskaber, der enten ikke gav sig til kende, eller som ikke udviste samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen. stikprøven, medens der selskaberne i (2) Artikel 3 i forordning (EF) nr. 2398/97 fastsætter, at hvis en ny eksporterende producent fremlægger tilstrækkelige beviser for, at han 1 2 EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 905/98 (EFT L 128 af 30. 4. 1998, s. 18). EFT L 332 af 4. 12. 1997, s. 1. 3 • • • ikke eksporterede de i artikel 1, stk. 1, i den pågældende forordning beskrevne varer til Fællesskabet i undersøgelsesperioden (1. juli 1995 til 30. juni 1996), ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i eksportlandet, som er pålagt antidumpingtold ved den pågældende forordning, og faktisk har eksporteret de pågældende varer til Fællesskabet efter den undersøgelsesperiode, der danner grundlag for foranstaltningerne, eller har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Fællesskabet, er det muligt at ændre forordningens artikel 1, stk. 3, ved at indrømme den pågældende for gælder producent samarbejdsvillige producenter, som ikke indgik i stikprøven, dvs. 11,6%. eksporterende toldsats, den der B. ANMODNINGER FRA NYE EKSPORTERENDE PRODUCENTER (3) Tre nye indiske eksporterende producenter anmodede om ikke at blive behandlet anderledes end de selskaber, der udviste samarbejdsvilje i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, men som ikke indgik i stikprøven, og fremlagde på anmodning beviser, hvoraf det fremgår, at de opfylder kravene i artikel 3 i forordning (EF) nr. 2398/97. De beviser, der er fremlagt af disse selskaber, anses for at være tilstrækkelige til at berettige en ændring af denne forordning ved tilføjelse af de pågældende tre nye eksporterende producenter til listen i bilag I til forordningen. De indiske eksporterende producenter, der er pålagt den vejede gennemsnitlige toldsats på 11,6 %, er opført i bilag I - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Følgende selskaber tilføjes til listen over eksporterende producenter fra Indien i bilag I til forordning (EF) nr. 2398/97: - Creative Mobus Fabrics Limited, Mumbai (Bombay), - Falcon Finstock Pvt. Ltd, Surat, - Pacific Exports, Mumbai (Bombay). 4 Artikel 2 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 5