title: WRITTEN QUESTION E-0502/00 by Christopher Huhne (ELDR) to the Commission. Commission staff working hours.

eurovoc_concepts:
European Commission
European civil service
flexible working hours
working time

text: 28. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 374 E/91 (2000/C 374 E/105) WRITTEN QUESTION E-0501/00 by Christopher Huhne (ELDR) to the Council (25 February 2000) Subject: Council staff working hours What are the expected working hours (cid:129) in total per week and in start and finish times each day (cid:129) of members of the Council(cid:146)s staff? What arrangements are proposed to staff to cover flexitime? Reply (18 May 2000) The Council would inform the Honourable Member that Council staff working hours are governed by Title IV, Chapter I, Articles 55 to 56b of the Staff Regulations (cid:129) Regulations and Rules applicable to officials and other servants of the European Communities. Under those Articles, the normal working week may not exceed 42 hours in accordance with a general timetable laid down by the appointing authority. In the Council General Secretariat that general timetable makes provision, for full-time work, for a minimum including a lunch break working week of 37,5 hours, between 12. 15 and 14. 15 depending on arrival time, with the proviso that this must not prevent meetings from continuing until 18. 00. from between 08. 00 and 08. 45 to 17. 00, The Council would also point out that the first paragraph of Article 55 of the Staff Regulations also stipulates that officials in active employment shall at all times be at the disposal of their institution, although the total overtime which an official may be asked to work is not to exceed 150 hours in any six months (Article 56). It also seems necessary to make it clear that in the framework of the provisions described above, the rhythm of work of staff of the Council General Secretariat is closely linked to and itself, which means that the dependent upon the volume and rhythm of the activity of the Council statistics requested in the question should be regarded more as indicative than strictly mathematical. In practice, therefore, most staff directly involved in the proceedings of the Council(cid:146)s subordinate bodies work until at least 18. 00. Lastly, as part of the continuing discussions on the working conditions of staff of the General Secretariat, a draft reform of the timetable is being studied. (2000/C 374 E/106) WRITTEN QUESTION E-0502/00 by Christopher Huhne (ELDR) to the Commission (28 February 2000) Subject: Commission staff working hours What are the expected working hours (cid:129) in total per week and in start and finish times each day (cid:129) of members of the Commission(cid:146)s staff? What arrangements are proposed to staff to cover flexitime? Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (23 March 2000) According to Article 55 of the Staff Regulations officials in active employment shall be at all times at the disposal of their institution. Under established agreements, however the normal working week shall not exceed 42 hours and no official may be asked to work overtime for more than 150 hours in any six months. For Commission staff the Appointing Authority has determined, in accordance with the Staff Regulations, that the weekly working time is 37 hours 30 minutes (valid since 1 October 1986). C 374 E/92 Official Journal of the European Communities EN 28. 12. 2000 The Commission applies the following rules in respect of the hours of the working day: the official hours are from 8. 30 (8. 45 on Monday) to 13. 00 and from 14. 15 to 17. 30 (16. 30 on Friday). During these hours there has to be a permanent presence in each service. The following facilities have been agreed for flexible working hours: all staff must be present from 9. 30 to 12. 00 and from 14. 45 to 17. 00 except on Fridays when this obligatory presence ends at 16. 00. The remaining flexible hours must be worked between 8. 00 and 20. 00 with an obligatory 30 minutes break for lunch and with the daily working hours being limited to 10 hours per day. Management of the flexible working time is the responsibility of each head of unit who determines the appropriate control in agreement with his or her personnel. These rules apply in principle to all staff covered by the Staff Regulations working in Brussels. For other working places the details related to flexible working time are determined in accordance with the needs and specificity of the location. It should be noted that many officials often work more hours than the normal weekly working hours because of the requirements of their tasks and the relevant staff available. (2000/C 374 E/107) WRITTEN QUESTION E-0508/00 by Christopher Huhne (ELDR) to the Commission (28 February 2000) Subject: Real per capita gross regional product figures Further to the answer to Written Question E-2223/99 (1), in which the Commission detailed real per capita gross domestic product and real per capita gross regional product figures for the Union, will it now make available on the same basis the latest available figures for each region for 1997? Will the Commission also explain why there is such a substantial time lag in the publication of these figures? (1) OJ C 203 E, 18. 7. 2000, p. 150. Answer given by Mr Solbes Mira on behalf of the Commission (10 April 2000) The results of the 1997 regional gross domestic production (GDP) estimation are forwarded direct to the Honourable Member and to the Secretariat general of the Parliament. Concerning the delay in publishing these regional statistics, it has to be taken into consideration that regional GDP is published at the NUTS 3 level, i. e. including more than 1000 regions in the Community. Collecting and processing this data in the Member States takes time. The basic statistics, regional gross value added (GVA), are supplied by the Member States 24 months after the reference year. This is a normal time for the collection of such detailed statistics. Unfortunately it is not always the case that Member States send the data within this time; so Eurostat publication has to wait until a reasonable quantity of basic data has been supplied. Until recently there was no legal base for these statistics, so there was no instrument to enforce timely data transmission. This situation will improve when the European system of accounts 95 (ESA95) delivery programme comes into force. Then the time lag will indeed be limited to 24 months after the reference year, e. g. in December 2001 Eurostat will have the necessary information to calculate regional GDP for 1999


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0545/00 från William Newton Dunn (PPE-DE) till kommissionen. Brittisk stämpelavgift som diskriminerar brittiska företag.

eurovoc_concepts:
United Kingdom
equal treatment
stamp duty
stock-exchange transaction
tax harmonisation
territorial law

formats: html pdf print

text: C 136 E/2 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 5. 2001 (2001/C 136 E/002) SKRIFTLIG FR¯GA E-0545/00 fr(cid:229)n William Newton Dunn (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Brittisk st(cid:228)mpelavgift som diskriminerar brittiska f(cid:246)retag (28 februari 2000) Med tanke p(cid:229) en av principerna i f(cid:246)rdragen, dvs att det inte f(cid:229)r finnas n(cid:229)gon diskriminering mellan EU:s medborgare, (cid:228)r det lagligt att den brittiska regeringen l(cid:228)gger p(cid:229) en st(cid:228)mpelavgift p(cid:229) enskilda aktie- transaktioner i brittiska f(cid:246)retag medan den l(cid:229)ter aktietransaktioner i icke-brittiska f(cid:246)retag vara undantagna fr(cid:229)n st(cid:228)mpelavgift? Kompletterande svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (14 september 2000) Best(cid:228)mmelser om den brittiska st(cid:228)mpelskatten (cid:148)stamp duty reserve tax(cid:148) finns i del IV av Finance Act fr(cid:229)n 1986 (section 86 ff. ). Enligt dessa best(cid:228)mmelser utg(cid:229)r denna skatt (oavsett k(cid:246)parens hemvist) endast vid (cid:246)verl(cid:229)telse av aktier i brittiska f(cid:246)retag eller aktier avseende vilka ett register f(cid:246)rs i F(cid:246)renade kungariket. Denna begr(cid:228)nsning av jurisdiktionen i skatteh(cid:228)nseende (cid:246)verensst(cid:228)mmer med den allm(cid:228)nna folkr(cid:228)ttsliga principen om att en lag endast (cid:228)r till(cid:228)mplig p(cid:229) den lagstiftande statens territorium. Eftersom denna st(cid:228)mpelskatt inte (cid:228)r harmoniserad inom gemenskapen kan F(cid:246)renade kungariket utforma skatten efter eget gottfinnande under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning av EG-f(cid:246)rdragets principer, och i synnerhet principen om icke-diskrimi- nering, iakttas. Det ligger i sakens natur att en skatt som f(cid:246)rekommer i en medlemsstat men inte i andra i f(cid:246)rsta hand kommer att b(cid:228)ras av medborgarna och andra bofasta personer i medlemsstaten i fr(cid:229)ga. Denna effekt utg(cid:246)r dock sj(cid:228)lvfallet inte s(cid:229)dan diskriminering som (cid:228)r f(cid:246)rbjuden enligt EG-f(cid:246)rdraget. (2001/C 136 E/003) SKRIFTLIG FR¯GA E-1326/00 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen (27 april 2000) ˜mne: Pesticidf(cid:246)rorenad frukt och gr(cid:246)nsaker fr(cid:229)n Spanien och inf(cid:246)rande av ett EU-pesticidpass Mot bakgrund av att det sedan flera veckor konstaterats h(cid:246)ga koncentrationer av pesticidrester p(cid:229) frukt och gr(cid:246)nsaker fr(cid:229)n Spanien, vilket de tyska frukthandelsf(cid:246)retagens organisation BVF rapporterat (Der Spiegel 9/2000, s. 86), och i syfte att inf(cid:246)ra ett EU-pesticidpass f(cid:246)r att uppfylla kravet p(cid:229) (cid:246)ppenhet inom livsmedelss(cid:228)kerhetsomr(cid:229)det och m(cid:246)jligg(cid:246)ra effektivare livsmedelskontroller st(cid:228)ller ledamoten f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. K(cid:228)nner kommissionen till att spansk paprika som inneh(cid:229)ller h(cid:246)ga halter av pesticidrester levererats till Tyskland sedan n(cid:229)gra veckor och att de till(cid:229)tna h(cid:246)gsta koncentrationerna av kvalsterbek(cid:228)mpnings- medlet Methiocarb (cid:246)verskridits? Om svaret (cid:228)r ja, n(cid:228)r erh(cid:246)ll kommissionen dessa uppgifter och i vilken omfattning har allm(cid:228)nheten informerats? 2. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder planerar kommissionen f(cid:246)r att uppfylla kravet p(cid:229) (cid:246)ppenhet inom livsmedelss(cid:228)kerheten? 3. Eftersom ett allt st(cid:246)rre spektrum av olika v(cid:228)xtskyddsmedel anv(cid:228)nds och livsmedelsinspekt(cid:246)rerna inte k(cid:228)nner till deras anv(cid:228)ndning (cid:228)r s(cid:246)kandet efter rester av pesticider ineffektivt och kravet p(cid:229) (cid:246)ppenhet inom livsmedelss(cid:228)kerheten uppfylls inte. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder avser kommissionen att vidta f(cid:246)r att g(cid:246)ra slut p(cid:229) denna oacceptabla situation?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0511/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle. Yhteisön lainsäädännön noudattamatta jättäminen jäsenvaltioissa.

eurovoc_concepts: action for failure to fulfil an obligation

text: C 374 E/94 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 Komissio katsoo edell(cid:228) kuvaillut mekaaniset simulaatiot kest(cid:228)vien inflaatioerojen todenn(cid:228)k(cid:246)isen laajuuden yl(cid:228)rajoiksi talous- ja rahaliitossa. Euroalueen talouspolitiikassa on kuitenkin eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) ottaa huomi- oon, ett(cid:228) pysyv(cid:228)t inflaatioerot voivat olla oikeutettuja pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin rakenteellisten tekij(cid:246)iden vuoksi. Komissio pit(cid:228)(cid:228) my(cid:246)nteisen(cid:228) parlamentin t(cid:228)h(cid:228)n t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228)n kysymykseen osoittamaa kiinnostusta. Se on my(cid:246)s valmis keskustelemaan tarkemmin n(cid:228)ist(cid:228) kysymyksist(cid:228) arvoisan parlamentin j(cid:228)senen kanssa. (2000/C 374 E/109) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0511/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n noudattamatta j(cid:228)tt(cid:228)minen j(cid:228)senvaltioissa Kirjalliseen kysymykseen E-2230/99 (1) annetun vastauksen valossa, ja ottaen huomioon, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) kunnioitetaan yh(cid:228) v(cid:228)hemm(cid:228)n, varsinkin Ranskassa, kysyn seuraavaa. Mit(cid:228) komissio aikoo tehd(cid:228) tilanteen parantamiseksi? Tunnustaako komissio, ett(cid:228) nykyiset ponnistukset rikkomusten hillitsemi- seksi ovat riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228)? Katsooko komissio, ett(cid:228) toistuvasti rikkomuksia tekevien rankaisemista pit(cid:228)isi tehostaa ja aikooko komissio tulevassa hallitusten v(cid:228)lisess(cid:228) konferenssissa tehd(cid:228) ehdotuksia t(cid:228)m(cid:228)n toteuttamiseksi? (1) EYVL C 203 E, 18. 7. 2000, s. 153. Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (10. huhtikuuta 2000) Komission mielest(cid:228) nykyinen j(cid:228)senyysvelvoitteiden laiminly(cid:246)nti(cid:228) koskeva menettely, josta s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (ent. 169 artikla), on jo vuosien ajan osoittautunut tehokkaaksi. Sen vuoksi komissio ei aio ehdottaa kyseisen menettelyn uudistamista. Suurin osa komission aloittamista j(cid:228)senyysvelvollisuuksien laiminly(cid:246)nti(cid:228) koskevista menettelyist(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n ennen tuomioistuink(cid:228)sittelyn alkua j(cid:228)senvaltion lopetettua laiminly(cid:246)nnin. Menettelyn tehokkuutta kuvaa se, ett(cid:228) vuonna 1999 komission oli saatettava yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi ainoastaan 16,5 pro- senttia j(cid:228)senyysvelvoitteiden laiminly(cid:246)nti(cid:228) koskevista asioista, joista oli jo l(cid:228)hetetty j(cid:228)senvaltiolle virallinen ilmoitus. Euroopan unionista tehdyss(cid:228) sopimuksessa lis(cid:228)ttiin mahdollisuus saattaa asia uudestaan yhteis(cid:246)jen tuo- mioistuimen k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) taloudellisia seuraamuksia (EY:n perustamissopimuksen 228 artikla, ent. 171 artikla), mik(cid:228) on entist(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)nnyt menettelyn tehokkuutta. Varmistaakseen sen, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa j(cid:228)senvaltioissa valvotaan yh(cid:228) j(cid:228)rjestel- m(cid:228)llisemmin, komissio parantaa jatkuvasti toimintamenettelyj(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)ll(cid:228) alalla. Arvoisaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) kehotetaan tutustumaan pian julkaistavaan 17. kertomukseen, jossa luodaan katsaus n(cid:228)ihin uusiin toimen- piteisiin. Kertomus l(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)n parlamentille l(cid:228)hiviikkoina. (2000/C 374 E/110) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0516/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Michael Gahler (PPE-DE) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Kansalaisuuskysymys kaksoisverotuksen yhteydess(cid:228) Frankfurtissa toimivassa It(cid:228)vallan kauppakamarin toimipisteess(cid:228), joka on julkisoikeudellinen laitos, ty(cid:246)s- kentelee saksalainen ja it(cid:228)valtalainen henkil(cid:246). Koska it(cid:228)valtalainen henkil(cid:246) ty(cid:246)skentelee julkisoikeudellisen laitoksen palveluksessa, h(cid:228)nt(cid:228) kohdellaan kuin h(cid:228)nen asuinpaikkansa olisi It(cid:228)vallassa. Saksalaista virkailijaa taas koskee Saksan ja It(cid:228)vallan v(cid:228)linen kaksoisverotuksesta tehty sopimus. Sen mukaan h(cid:228)n on verovelvol- linen tietyin rajoituksin my(cid:246)s It(cid:228)vallassa, ellei h(cid:228)n tee Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen Schumacker- asiassa antaman tuomion mukaista rajoittamatonta verovelvollisuutta koskevaa hakemusta


title: Decisión del Consejo, de 28 de febrero de 2000, por la que se nombra un miembro del Comité consultivo de la Agencia de Abastecimiento de Euratom

eurovoc_concepts:
Euratom Supply Agency
United Kingdom
appointment of staff

text: 10. 3. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 69/1 I (Comunicaciones) CONSEJO DECISI(cid:211)N DEL CONSEJO de 28 de febrero de 2000 por la que se nombra un miembro del ComitØ consultivo de la Agencia de Abastecimiento de Euratom (2000/C 69/01) EL CONSEJO DE LA UNI(cid:211)N EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea de la Energ(cid:237)a At(cid:243)mica y, en particular, los pÆrrafos segundo y tercero de su art(cid:237)culo 54, Visto el art(cid:237)culo X de los Estatutos de la Agencia de Abastecimiento de Euratom (1), cuya œltima modifi- caci(cid:243)n la constituye la Decisi(cid:243)n 95/1/CE, Euratom, CECA de 1 de enero de 1995 (2), Vista la Decisi(cid:243)n del Consejo, de 14 de junio de 1999, por la que se nombran los miembros del ComitØ consultivo de la Agencia de Abastecimiento de Euratom (3), Visto el dictamen de la Comisi(cid:243)n, Considerando que ha quedado vacante un puesto de miembro del mencionado ComitØ, tras la dimisi(cid:243)n del Sr. Ian HOLT, puesta en conocimiento del Consejo el 3 de noviembre de 1999; Considerando que procede, pues, cubrir este puesto; Considerando la candidatura presentada por el Gobierno britÆnico el 3 de noviembre de 1999, DECIDE: Art(cid:237)culo œnico Se nombra al Sr. Maurice STRIKE miembro del ComitØ consultivo de la Agencia de Abastecimiento de Euratom para el per(cid:237)odo que queda por cubrir del mandato de este ComitØ, es decir, hasta el 28 de marzo de 2001. Hecho en Bruselas, el 28 de febrero de 2000. Por el Consejo El Presidente J. PINA MOURA (1) DO 27 de 6. 12. 1958, p. 534/58. (2) DO L 1 de 1. 1. 1995, p. 1. (3) DO C 186 de 2. 7. 1999, p. 1


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0530/00 från Brigitte Langenhagen (PPE-DE) till kommissionen. Genomförandet av utbildningsprogrammet Sokrates.

eurovoc_concepts:
EU Member State
competence of the Member States
educational system
higher education
recognition of diplomas
recognition of studies
student
student mobility
university

text: C 330 E/182 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 11. 2000 Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 april 2000) Kommissionen anser att utvecklingen n(cid:228)r det g(cid:228)ller ny teknik kan och m(cid:229)ste anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att skapa nya syssels(cid:228)ttningsm(cid:246)jligheter f(cid:246)r m(cid:228)nniskor med funktionsneds(cid:228)ttning, inbegripet blinda. Tyngdpunkten b(cid:246)r heller inte l(cid:228)ngre ligga vid l(cid:229)gkvalificerade och ofta monotona arbetsuppgifter som inte motsvarar de ber(cid:246)rda personernas yrkeskunnande och motivation. Det finns idag teknik som g(cid:246)r att telefonv(cid:228)xlar kan anpassas till synskadade anv(cid:228)ndare med hj(cid:228)lp av flexibel datorteknik av standardtyp. Dessutom finns b(cid:229)de h(cid:229)rdvara och mjukvara som g(cid:246)r datortekniken tillg(cid:228)nglig f(cid:246)r synskadade. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r tveksamt om det beh(cid:246)vs ytterligare tekniska specifikationer f(cid:246)r (cid:246)kad anpassning av denna typ av utrustning. Enligt Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 1999/5/EG om radioutrustning och teleterminalutrustning av den 9 mars 1999 (1) har kommissionen m(cid:246)jlighet att (cid:246)verv(cid:228)ga om vissa utrustningsklasser beh(cid:246)ver omarbetas f(cid:246)r att underl(cid:228)tta f(cid:246)r anv(cid:228)ndare med funktions- neds(cid:228)ttningar. Kommissionen har inr(cid:228)ttat arbetsgrupper (inom vilka olika handikappgrupper (cid:228)r represen- terade) f(cid:246)r att bed(cid:246)ma vilka krav som skall uppfyllas f(cid:246)r att best(cid:228)mmelsen skall till(cid:228)mpas. Utifr(cid:229)n de diskussioner som f(cid:246)rts har kommissionen dragit slutsatsen att det f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte (cid:228)r motiverat att till(cid:228)mpa denna best(cid:228)mmelse, eftersom de angivna hindren f(cid:246)r tillg(cid:228)nglighet inte var av teknisk natur. Standardiseringsarbetet har kommissionen i enlighet med gemenskapens strategi f(cid:246)r standardisering av informationssamh(cid:228)llet anf(cid:246)rtrott de europeiska standardiseringsorganen CEN, Cenelec och Etsi i syfte att fastst(cid:228)lla s(cid:228)rskilda standardiseringsbehov f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra integreringen av m(cid:228)nniskor med funktions- neds(cid:228)ttning i informationssamh(cid:228)llet. I november 1999 antog kommissionen ocks(cid:229) ett f(cid:246)rslag till r(cid:229)dets direktiv om allm(cid:228)nna ramar f(cid:246)r likabehandling i arbetslivet (2). I f(cid:246)rslaget finns best(cid:228)mmelser som r(cid:246)r lika m(cid:246)jligheter i arbetslivet, s(cid:228)rskilt genom att arbetsgivarna (cid:229)l(cid:228)ggs att inom rimliga gr(cid:228)nser anpassa arbetsstationer till m(cid:228)nniskor med funktionsneds(cid:228)ttning. (1) EGT L 91, 7. 4. 1999. (2) KOM(1999) 565 slutlig. (2000/C 330 E/209) SKRIFTLIG FR¯GA E-0530/00 fr(cid:229)n Brigitte Langenhagen (PPE-DE) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: Genomf(cid:246)randet av utbildningsprogrammet Sokrates I samband med genomf(cid:246)randet av Sokratesprogrammet f(cid:246)r studentutbyte existerar enligt mina unders(cid:246)k- ningar problem med erk(cid:228)nnandet av avg(cid:229)ngsbetygen fr(cid:229)n partneruniversiteten, vilket beror p(cid:229) olikheter i studiesystemen. Dessa problem verkar framf(cid:246)r allt upptr(cid:228)da mellan tyska och franska universitet. Om avg(cid:229)ngsbetygen fr(cid:229)n s(cid:229)dana p(cid:229)byggnadsstudier erk(cid:228)ndes skulle det vara l(cid:228)ttare att motivera unga studenter att delta. Som det (cid:228)r nu f(cid:229)r man intrycket att deltagarna genom utbytet f(cid:246)rlorar tid n(cid:228)r det g(cid:228)ller att uppn(cid:229) m(cid:229)let med sina studier, vilket i framtiden inte kommer att skapa intresse f(cid:246)r n(cid:229)got utbyte. Jag ber d(cid:228)rf(cid:246)r om svar p(cid:229) f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. I vilken utstr(cid:228)ckning togs det vid utformningen av Sokratesprogrammet h(cid:228)nsyn till olikheterna mellan studiesystemen i medlemsstaterna? 21. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 330 E/183 2. P(cid:229) vilket s(cid:228)tt avser kommissionen att (cid:246)ka h(cid:246)gskolornas vilja att erk(cid:228)nna avg(cid:229)ngsbetygen, respektive att (cid:228)ndra praxis i fr(cid:229)ga om erk(cid:228)nnandet, f(cid:246)r att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r intresserade studenter att delta utan tidsf(cid:246)rluster vid sina hemuniversitet? 3. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder avser kommissionen att vidta f(cid:246)r en EU-(cid:246)vergripande tilln(cid:228)rmning av systemen f(cid:246)r h(cid:246)gskoleutbildning? Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 april 2000) Akademiskt erk(cid:228)nnande av examensbevis h(cid:246)r till medlemsstaternas beh(cid:246)righet. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande finns det inga gemenskapsbest(cid:228)mmelser om detta slag av erk(cid:228)nnande. Enligt artikel 149 i EG-f(cid:246)rdraget har medlemsstaterna ansvaret f(cid:246)r undervisningens inneh(cid:229)ll och utbildningssystemens organisation, och en harmonisering p(cid:229) detta omr(cid:229)de (cid:228)r utesluten. Myndigheterna har r(cid:228)tt att best(cid:228)mma att villkoret f(cid:246)r att man skall f(cid:229) anm(cid:228)la sig till en kurs (cid:228)r att kvalifikationer fr(cid:229)n en annan medlemsstat f(cid:246)rst erk(cid:228)nns akademiskt. Myndigheterna f(cid:229)r ocks(cid:229) sj(cid:228)lva best(cid:228)mma reglerna f(cid:246)r denna typ av f(cid:246)rfarande, eftersom det inte finns n(cid:229)gra gemenskapsbest(cid:228)mmelser som f(cid:246)reskriver att en medlemsstat f(cid:246)r akademiska (cid:228)ndam(cid:229)l m(cid:229)ste erk(cid:228)nna examensbevis som utf(cid:228)rdats i en annan medlemsstat. Genom Sokrates-programmet, s(cid:228)rskilt (cid:229)tg(cid:228)rden Erasmus, uppmuntrar kommissionen (cid:246)msesidigt erk(cid:228)n- nande av examensbevis f(cid:246)r akademiska (cid:228)ndam(cid:229)l mellan de olika utbildningssystemen i Europa. N(cid:228)tverket av nationella centra f(cid:246)r akademiskt erk(cid:228)nnande av examensbevis (Naric) (cid:228)r ett konkret resultat av arbetet f(cid:246)r att (cid:246)ka k(cid:228)nnedomen om akademisk erk(cid:228)nnande av kvalifikationer. Dessa centra informerar om nationella f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r akademiskt erk(cid:228)nnande. N(cid:228)tverket inr(cid:228)ttades 1994 i syfte att bidra till att fr(cid:228)mja tillhandah(cid:229)lla officiella r(cid:229)d och uppgifter om studenters, akademiskt erk(cid:228)nnande av examensbevis. Det (cid:228)r fr(cid:228)mst h(cid:246)gskolor, h(cid:246)gskolestudenter och deras handledare samt f(cid:246)r(cid:228)ldrar, l(cid:228)rare och framtida arbetsgivare som utnyttjar n(cid:228)tverkets tj(cid:228)nster. l(cid:228)rares och forskares r(cid:246)rlighet genom att Kommissionen uppmuntrar och st(cid:246)der dessutom det europeiska systemet f(cid:246)r (cid:246)verf(cid:246)ring av studiemeriter (ECTS), som inneb(cid:228)r en m(cid:246)jlighet att skapa (cid:246)ppenhet och insyn, att bygga broar mellan h(cid:246)gskolorna och att bredda studenternas valm(cid:246)jligheter. Systemet g(cid:246)r det l(cid:228)ttare f(cid:246)r h(cid:246)gskolorna att erk(cid:228)nna studenternas studieresultat genom att man anv(cid:228)nder ett likv(cid:228)rdigt m(cid:229)tt (cid:129) po(cid:228)ng och betyg (cid:129) och det ger ocks(cid:229) m(cid:246)jligheten att tolka nationella system f(cid:246)r h(cid:246)gre utbildning. ECTS har tre huvudfunktioner: information (om studieprogram och studenternas resultat), (cid:246)msesidigt avtal (mellan deltagande h(cid:246)gskolor och studen- ter) och anv(cid:228)ndande av ECTS-po(cid:228)ng (f(cid:246)r att visa studenters arbetsinsats). ECTS anv(cid:228)nds f(cid:246)r n(cid:228)rvarande av ungef(cid:228)r 1300 h(cid:246)gskolor i gemenskapen, i EES-l(cid:228)nderna och i de associerade l(cid:228)nderna. Systemet har vunnit ett brett erk(cid:228)nnande bland nationella myndigheter, universitet och studenter. Till f(cid:246)ljd av den debatt som inleddes 1994 om synergieffekterna mellan erk(cid:228)nnande av akademiska och yrkesm(cid:228)ssiga examensbevis anmodades kommissionen av r(cid:229)det i slutsatserna av den 6 maj 1996 att utreda m(cid:246)jligheten att p(cid:229) frivillig grund inf(cid:246)ra en europeisk administrativ bilaga till examensbeviset. Arbetet med denna (cid:148)bilaga till examensbeviset(cid:148) har anf(cid:246)rtrotts en arbetsgrupp som tillsattes i december 1996 p(cid:229) grundval av ett gemensamt initiativ fr(cid:229)n kommissionen, Europar(cid:229)det och Unesco/Cepes. En modell f(cid:246)r bilagan har utarbetats. Den omfattar en beskrivning av typen av och inneh(cid:229)llet i det akademiska utbild- ningsprogrammet, niv(cid:229)n p(cid:229) den kvalifikation som har erh(cid:229)llits och uppgifter om det system f(cid:246)r h(cid:246)gre utbildning i vilket kvalifikationen har erh(cid:229)llits. (2000/C 330 E/210) SKRIFTLIG FR¯GA E-0537/00 fr(cid:229)n Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: Europeiska standarder mot utsl(cid:228)pp och slaggprodukter fr(cid:229)n f(cid:246)rbr(cid:228)nningsanl(cid:228)ggningar Kan kommissionen meddela vilka standarder som inom Europeiska unionen, till skydd f(cid:246)r folkh(cid:228)lsan och milj(cid:246)n, reglerar utsl(cid:228)pp av avfall eller andra typer av slaggprodukter fr(cid:229)n verksamheten i f(cid:246)rbr(cid:228)nnings- anl(cid:228)ggningar?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0510/00 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen. Studier i skillnaden i inflationstakten.

eurovoc_concepts:
EU Member State
inflation
single monetary policy

text: 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/93 (2000/C 374 E/108) SKRIFTLIG FR¯GA E-0510/00 fr(cid:229)n Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: Studier i skillnaden i inflationstakten K(cid:228)nner kommissionen, mot bakgrund av svaret p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)gan E-2228/99 (1), till de studier som genomf(cid:246)rts av forskare och marknadsakt(cid:246)rer om en h(cid:229)llbar skillnad i inflationstakten f(cid:246)r varje medlems- stat i euro-omr(cid:229)det? Kan kommissionen f(cid:246)r varje medlemsstat g(cid:246)ra upp en f(cid:246)rteckning (cid:246)ver de skillnader i inflationstakten som i de olika studier som genomf(cid:246)rts av forskare och marknadsakt(cid:246)rer f(cid:246)resl(cid:229)s vara h(cid:229)llbara? (1) EGT C 219 E, 1. 8. 2000, s. 127. Svar fr(cid:229)n Pedro Solbes Mira p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (4 april 2000) De akademiska studier som f(cid:246)rs(cid:246)ker bed(cid:246)ma utrymmet f(cid:246)r en h(cid:229)llbar skillnad i inflationstakten inom den ekonomiska och monet(cid:228)ra unionen (EMU) (cid:228)r Alberola och Tyrv(cid:228)inen (1998) samt Canzoneri och (cid:133), (1998). Dessa studier grundas p(cid:229) den s(cid:229) kallade Balassa-Samuelson-modellen eller en (cid:228)ndrad version av den. Internationella valutafonden har ocks(cid:229) f(cid:246)rs(cid:246)kt ber(cid:228)kna Balassa-Samuelson-effekterna i flera rapporter som nyligen getts ut. Marknadsakt(cid:246)rerna har en tendens att endera h(cid:228)nvisa till dessa studier eller att h(cid:228)nvisa till historiska erfarenheter fr(cid:229)n vissa befintliga monet(cid:228)ra unioner, i synnerhet F(cid:246)renta staterna eller F(cid:246)renade kungariket. Den europeiska centralbanken (ECB) analyserade fr(cid:229)gan om skillnader i inflations- takten i en monet(cid:228)r union i sin m(cid:229)natliga bulletin f(cid:246)r oktober 1999. (i) l(cid:229)ngsiktig k(cid:246)pkraftsparitet De simulerade h(cid:229)llbara inflationssatserna fr(cid:229)n de akademiska studierna finns i en tabell som s(cid:228)nds direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat. Simuleringarna utg(cid:229)r fr(cid:229)n tre grundl(cid:228)ggande antaganden: (ii) skillnaden i produktivitets(cid:246)kningen mellan den konkurrensutsatta och den skyddade sektorn kommer att forts(cid:228)tta vara densamma f(cid:246)r varje land inom den ekonomiska och monet(cid:228)ra unionen som under den historiska perioden och (iii) priserna inom varje sektor kommer att utvecklas i f(cid:246)rh(cid:229)llande till arbetskrafts- kostnaderna per producerad enhet. I Alberola och Tyrv(cid:228)inens modell m(cid:246)jligg(cid:246)rs skillnader i l(cid:246)neutveck- lingen inom olika sektorer, vilken de kallar en utvidgad Balassa-Samuelson-modell. f(cid:246)r den konkurrensutsatta sektorn inom euro-omr(cid:229)det, Dessa numeriska ber(cid:228)kningar (cid:228)r v(cid:228)rdefulla f(cid:246)r att visa att h(cid:229)llbara skillnader i inflationstakten inom den ekonomiska och monet(cid:228)ra unionen kan vara ber(cid:228)ttigade. Det (cid:228)r viktigt att detta faktum tas upp i den (cid:246)msesidiga (cid:246)vervakningsprocessen och i den ekonomiska politik som f(cid:246)rs av euroomr(cid:229)dets deltagande l(cid:228)nder. Simuleringarna skall inte ses som exakta prognoser f(cid:246)r de framtida l(cid:229)ngsiktiga skillnaderna i inflations- takten inom den ekonomiska och monet(cid:228)ra unionen. Den roll som produktiviteten i den konkurrensutsatta sektorn spelar f(cid:246)r att f(cid:246)rklara industril(cid:228)ndernas faktiska v(cid:228)xelkursniv(cid:229)er (cid:228)r en fr(cid:229)ga som fortfarande debatteras i den ekonomiska litteraturen (se Rogoff, 1996). Erfarenheterna fr(cid:229)n de l(cid:228)nder som deltar i den ekonomiska och monet(cid:228)ra unionen visar att de nationella prisniv(cid:229)er som m(cid:228)ts i den gemensamma valutan under l(cid:228)ngre tidsperioder avviker betydligt mindre (cid:228)n i ovann(cid:228)mnda simuleringar. I sj(cid:228)lva verket uppfylls inte de antaganden som ligger till grund f(cid:246)r simuleringarna (och beh(cid:246)ver inte heller g(cid:246)ra det i framtiden), till exempel uppfylls inte den l(cid:229)ngsiktiga k(cid:246)pkraftspariteten i den konkurrensutsatta sektorn f(cid:246)r alla de l(cid:228)nder som ing(cid:229)r i urvalet (se Canzoneri et al. , 1998), de relativa priserna i den skyddade sektorn har generellt sett inte (cid:246)kat s(cid:229) snabbt som framg(cid:229)r av den relativa produktivitetsutvecklingen (se Canzoneri et. al. , 1998), skillnader i produktivitetstakten mellan sektorer kan komma att (cid:228)ndras med tiden (det utrymme som (cid:229)terst(cid:229)r f(cid:246)r att man skall hinna ikapp i t. ex. Italien och Spanien (cid:228)r mindre idag (cid:228)n under b(cid:246)rjan av 1970-talet). Erafarenheter fr(cid:229)n andra monet(cid:228)ra unioner kan hj(cid:228)lpa till att belysa fr(cid:229)gan om skillnaderna i inflations- niv(cid:229)erna inom den ekonomiska och monet(cid:228)ra unionen. Fr(cid:229)n 1950 till 1978 (n(cid:228)r det irl(cid:228)ndska pundet upph(cid:246)rde att vara knutet till det brittiska pundet), uppgick den genomsnittliga skillnaden i inflationstakten f(cid:246)r konsumentprisindexet mellan Irland och F(cid:246)renade kungariket (l(cid:228)nder vars ekonomiska utvecklingsniv(cid:229) vid denna tidpunkt var stor) till 0,4 % per (cid:229)r. Mellan Luxemburg och Belgien uppgick den genomsnittliga skillnaden under perioden 1950(cid:141)88 till ungef(cid:228)r 0,3 % per (cid:229)r. C 374 E/94 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 Kommissionen betraktar ovan angivna mekaniska simuleringar som (cid:246)vre gr(cid:228)nser f(cid:246)r det sannolika utrymmet f(cid:246)r en h(cid:229)llbar inflationsskillnad inom den ekonomiska och monet(cid:228)ra unionen. Likv(cid:228)l (cid:228)r det inom den ekonomiska f(cid:246)rvaltningen av euron mycket viktigt att medge att st(cid:228)ndiga skillnader i inflations- takten kan vara ber(cid:228)ttigade med tanke p(cid:229) mer l(cid:229)ngsiktiga strukturkrafter. Kommissionen v(cid:228)lkomnar parlamentets intresse f(cid:246)r detta viktiga (cid:228)mne och forts(cid:228)tter g(cid:228)rna att diskutera dessa fr(cid:229)gor med parlamentsledamoten. (2000/C 374 E/109) SKRIFTLIG FR¯GA E-0511/00 fr(cid:229)n Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: Bristande respekt f(cid:246)r EU:s lagstiftning fr(cid:229)n medlemsstaters sida Mot bakgrund av svaret p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)gan E-2230/99 (1) (den 3 december 1999) och med tanke p(cid:229) of(cid:246)rminskad och (cid:246)kande brist p(cid:229) respekt f(cid:246)r Europeiska unionens lagstiftning, s(cid:228)rskilt fr(cid:229)n Frankrikes sida, hur f(cid:246)resl(cid:229)r kommissionen att man skall f(cid:246)rb(cid:228)ttra sakernas tillst(cid:229)nd? Erk(cid:228)nner kommissionen att de nuvarande insatserna f(cid:246)r att s(cid:228)tta stopp f(cid:246)r (cid:246)vertr(cid:228)delserna (cid:228)r otillr(cid:228)ckliga? Anser kommissionen att bestraffningssystemet skall sk(cid:228)rpas mot st(cid:228)ndiga lagbrytare, och kommer kommissionen att l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag i denna riktning vid den kommande regeringskonferensen? (1) EGT C 203 E, 18. 7. 2000, s. 153. Svar fr(cid:229)n Romano Prodi p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 april 2000) Kommissionen anser att dagens (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfarande enligt artikel 226 (tidigare artikel 169) f(cid:246)rdraget varit effektivt i (cid:229)ratal och kommer d(cid:228)rf(cid:246)r inte att f(cid:246)resl(cid:229) n(cid:229)gon (cid:228)ndring. i EG- N(cid:228)r kommissionen inleder (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfaranden brukar den aktuella medlemsstaten mycket ofta upp- h(cid:246)ra med (cid:246)vertr(cid:228)delsen innan (cid:228)rendet g(cid:229)tt till EG-domstolen. Kommissionen anh(cid:228)ngiggjorde 1999 bara 16,5 % av de (cid:246)vertr(cid:228)delse(cid:228)renden d(cid:228)r ett motiverat yttrande avgivits vid domstolen. F(cid:246)rfarandet har blivit (cid:228)n mer effektivt genom m(cid:246)jligheten att v(cid:228)cka ny talan i domstolen f(cid:246)renat med vite, enligt artikel 228 i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen (tidigare artikel 171 i EG-f(cid:246)rdraget). Kommissionen f(cid:246)rb(cid:228)ttrar hela tiden sina arbetsmetoder f(cid:246)r att mer systematiskt kontrollera hur medlems- staterna genomf(cid:246)r gemenskapsr(cid:228)tten. Ledamoten kan f(cid:229) en beskrivning av de nya abetsmetoderna i den kommande sjuttonde rapporten, som kommer att tillst(cid:228)llas parlamentet inom n(cid:229)gra veckor. (2000/C 374 E/110) SKRIFTLIG FR¯GA E-0516/00 fr(cid:229)n Michael Gahler (PPE-DE) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: Medborgarskap i samband med dubbelbeskattning I (cid:246)sterrikiska handelskammarens filial i Frankfurt, ett organ som faller under internationell r(cid:228)tt, arbetar en tysk och en (cid:246)sterrikare. Medan (cid:246)sterrikaren, som anst(cid:228)lld i ett offentligt organ, behandlas som om han hade sin hemvist i (cid:214)sterrike lyder tysken under det tysk-(cid:246)sterrikiska dubbelbeskattningsavtalet. Enligt detta avtal (cid:228)r han till viss del (cid:228)ven skattskyldig i (cid:214)sterrike, s(cid:229)vida han inte i enlighet med EG-domstolens Schumackerdom ans(cid:246)ker om obegr(cid:228)nsad skattskyldighet


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 450/2000 της Επιτροπής, της 28ης Φεβρουαρίου 2000, περί τροποποιήσεως του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2698/1999 για τον καθορισμό των επιστροφών κατά την εξαγωγή στον τομέα του βοείου κρέατος

eurovoc_concepts:
beef
export refund
health control
third country

formats: pdf print

text: L 55/24 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 29. 2. 2000 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 450/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 28ης Φεβρουαρίου 2000 περί τροποποιήσεως του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2698/1999 για τον καθορισµό των επιστροφών κατά την εξαγωγή στον τοµέα του βοείου κρέατος Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1254/1999 του Συµβουλίου, της 17ης Μαΐου 1999, περί κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα του βοείου κρέατος (1), και ιδίως το άρθρο 33 παράγραφος 12, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) (3) Οι επιστροφές κατά την εξαγωγή στον τοµέα του βοείου κρέατος καθορίστηκαν µε τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2698/ 1999 της Επιτροπής (2). Οι κοινές λεπτοµέρειες εφαρµογής του καθεστώτος των επιστροφών κατά την εξαγωγή για τα γεωργικά προϊόντα θεσπίστηκαν µε τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 800/1999 της Επιτροπής (3). Είναι σκόπιµο η χορήγηση της επιστροφής να αφορά µόνο τα προϊόντα που µπορούν να κυκλοφορήσουν ελεύθερα στο εσωτερικό της Κοινότητας. Εποµένως, θα πρέπει να προβλε- φθεί για να απολαύουν επιστροφής τα προϊόντα οφείλουν να φέρουν το υγειονοµικό σήµα όπως προβλέπεται στην οδηγία 64/433/ΕΟΚ του Συµβουλίου (4), όπως τροποποι- ήθηκε τελευταία από την οδηγία 95/23/ΕΚ (5), την οδηγία 94/65/ΕΚ του Συµβουλίου (6) και την οδηγία 77/99/ΕΟΚ του Συµβουλίου (7), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από την οδηγία 97/76/ΕΚ (8). (4) Τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης βοείου κρέατος. ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2698/1999 προστίθεται η ακόλουθη παράγραφος 3: Τα προϊόντα οφείλουν να πληρούν τους αντίστοιχους «3. όρους υγειονοµικής σήµανσης, όπως προβλέπεται: — στο παράρτηµα Ι, κεφάλαιο ΧΙ της οδηγίας 64/433/ΕΟΚ, — στο παράρτηµα Ι, κεφάλαιο VI της οδηγίας 94/65/ΕΚ, — στο παράρτηµα Β, κεφάλαιο VI της οδηγίας 77/99/ΕΟΚ. » Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει την έβδοµη ηµέρα από τη δηµοσίευσή του στην Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοι- νοτήτων. Εφαρµόζεται στις δηλώσεις πληρωµών που αναφέρει το άρθρο 26 παράγραφος 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 800/1999 και στις δηλώσεις εξαγωγών που αναφέρει το άρθρο 5 παράγραφος 2 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 800/1999, οι οποίες συνοδεύονται από πιστοποιητικό εξαγωγής που εκδόθηκε µετά τις 3 Μαρτίου 2000. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 28 Φεβρουαρίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 21. (2) ΕΕ L 326 της 18. 12. 1999, σ. 49. (3) ΕΕ L 102 της 17. 4. 1999, σ. 11. (4) ΕΕ 121 της 29. 7. 1964, σ. 2012/64. (5) ΕΕ L 243 της 11. 10. 1995, σ. 7. (6) ΕΕ L 368 της 31. 12. 1994, σ. 10. (7) ΕΕ L 26 της 31. 1. 1977, σ. 85. (8) ΕΕ L 10 της 16. 1. 1998, σ. 25


title: Vorschlag für eine Verordnung des Rates zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 2398/97 zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Bettwäsche aus Baumwolle mit Ursprung in Ägypten, Indien und Pakistan

eurovoc_concepts:
Egypt
India
Pakistan
anti-dumping duty
textile product

formats: html pdf

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 28. 02. 2000 KOM(2000) 103 endgültig Vorschlag für eine VERORDNUNG DES RATES zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 2398/97 zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Bettwäsche aus Baumwolle mit Ursprung in Ägypten, Indien und Pakistan (von der Kommission vorgelegt) 1. 2. 3. 4. BEGRÜNDUNG Mit Verordnung (EG) Nr. 2398/97 führte der Rat einen endgültigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Bettwäsche aus Baumwolle mit Ursprung in Ägypten, Indien und Pakistan ein. In der Untersuchung, die zur Einführung des vorgenannten Zolls führte, wurde mit Stichproben gearbeitet gemäß Artikel 17 der Verordnung (EG) Nr. 384/96 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (nachstehend 'Grundverordnung' genannt). Nach Artikel 11 Absatz 4 der Grundverordnung kann eine Überprüfung für neue Einführer nicht eingeleitet werden, wenn in der Untersuchung mit Stichproben gearbeitet wurde. Im Interesse der Gleichbehandlung neuer ausführender Hersteller und der in der vorgenannten Untersuchung nicht in die Stichprobe einbezogenen kooperierenden Unternehmen kann der Rat nach Artikel 3 der Verordnung (EG) Nr. 2398/97, wenn neue ausführende Hersteller aus den betroffenen Ländern der Kommission ausreichende Beweise dafür vorlegen, daß sie drei Grundvoraussetzungen erfüllen (keine Ausfuhren im Untersuchungszeitraum, keine Geschäftsverbindung mit einem der Ausführer oder Hersteller, für die die Maßnahmen gelten, und tatsächliche Ausfuhr der betroffenen Waren oder bindende vertragliche Verpflichtung zur Ausfuhr nach dem Untersuchungszeitraum), diesen neuen Ausführern den gewogenen durchschnittlichen Zoll gewähren, der für die nicht in die Stichprobe einbezogenen kooperierenden Unternehmen gilt. Dies geschieht mittels einer Änderung von Artikel 1 Absatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 2398/97 durch das Hinzufügen der neuen ausführenden Hersteller auf der Liste in Anhang I der Verordnung. Die Kommission erhielt mehrere Anträge neuer ausführender Hersteller aus Indien auf Zuerkennung dieses Status. Die Prüfung dieser Anträge und der von den antragstellenden Unternehmen, soweit erforderlich, zusätzlich vorgelegten Beweise alle entsprechenden Voraussetzungen erfüllen. dieser Unternehmen ergab, drei daß Die Kommission schlägt dementsprechend vor, daß der Rat den beigefügten Vorschlag für eine Verordnung annimmt, mit der Artikel 1 Absatz 3 der Verordnung (EG) Nr. 2398/97 durch Hinzufügen dieser drei neuen ausführenden Hersteller auf der Liste in Anhang I der Verordnung geändert wird. 2 Vorschlag für eine VERORDNUNG DES RATES zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 2398/97 zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Bettwäsche aus Baumwolle mit Ursprung in Ägypten, Indien und Pakistan DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 384/96 des Rates vom 22. Dezember 1995 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern1, gestützt auf Artikel 3 der Verordnung (EG) Nr. 2398/97 des Rates vom 28. November 1997 zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Bettwäsche aus Baumwolle mit Ursprung in Ägypten, Indien und Pakistan2, auf Vorschlag der Kommission nach Konsultationen im Beratenden Ausschuß, in Erwägung nachstehender Gründe: A. VORAUSGEGANGENES VERFAHREN (1) Mit der Verordnung (EG) Nr. 2398/97 führte der Rat einen endgültigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Bettwäsche aus Baumwolle der KN- Codes ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 10, ex 6302 31 90 und ex 6302 32 90 mit Ursprung unter anderem in Indien in die Gemeinschaft ein. Im Falle der indischen ausführenden Hersteller wurde eine Stichprobenprüfung durchgeführt, wobei für die Unternehmen der Stichprobe individuelle Zölle zwischen 2,6 % und 24,7 % und für die übrigen kooperierenden, aber nicht in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen ein gewogener durchschnittlicher Zoll von 11,6 % festgesetzt wurden. Für die Unternehmen, die sich entweder nicht selbst meldeten oder bei der Untersuchung nicht mitarbeiteten, wurde ein Zoll von 24,7 % eingeführt. 1 2 ABl. L 56 vom 6. 3. 1996, S. 1. Verordnung geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 905/98 (ABl. L 128 vom 30. 4. 1998, S. 18). ABl. L 332 vom 4. 12. 1997, S. 1. 3 (2) Gemäß Artikel 3 der Verordnung (EG) Nr. 2398/97 kann, wenn ein neuer ausführender Hersteller ausreichende Beweise dafür vorlegt, • • • daß er die in Artikel 1 Absatz 1 der Verordnung genannten Waren im Untersuchungszeitraum (1. Juli 1995 bis 30. Juni 1996) nicht in die Gemeinschaft ausführte daß er mit keinem der Ausführer oder Hersteller in dem Ausfuhrland, deren Ware Gegenstand der mit der Verordnung eingeführten Antidumpingmaßnahmen ist, geschäftlich verbunden ist und daß er die betroffenen Waren nach dem Untersuchungszeitraum, auf den sich die Maßnahmen stützen, tatsächlich in die Gemeinschaft ausführte oder eine unwiderrufliche vertragliche Verpflichtung zur Ausfuhr einer erheblichen Warenmenge in die Gemeinschaft eingegangen ist Artikel 1 Absatz 3 der Verordnung geändert und für den ausführenden Hersteller der Zollsatz angewendet werden, der für die nicht in die Stichprobe einbezogenen kooperierenden Hersteller gilt, d. i. 11,6 %. B. ANTRÄGE NEUER AUSFÜHRENDER HERSTELLER (3) die indische beantragten ausführende Hersteller gleiche Drei neue Behandlung, die auch den kooperierenden, aber nicht in die Stichprobe einbezogenen Unternehmen gewährt wird, und legten auf Anforderung Beweise dafür vor, daß sie die Voraussetzungen des Artikels 3 der Verordnung (EG) Nr. 2398/97 erfüllen. Die von diesen antragstellenden Unternehmen vorgelegten Beweise werden als ausreichend erachtet, um eine Änderung der Verordnung zu rechtfertigen und diese drei neuen ausführenden Hersteller In Anhang I sind die indischen ausführenden Hersteller genannt, für die der gewogene durchschnittliche Zoll von 11,6 % gilt - in Anhang I hinzuzufügen. HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Folgende Unternehmen werden auf der Liste der ausführenden Hersteller aus Indien in Anhang I der Verordnung (EG) Nr. 2398/97 hinzugefügt: - Creative Mobus Fabrics Limited, Mumbai (Bombay), - Falcon Finstock Pvt. Ltd, Surat, - Pacific Exports, Mumbai (Bombay). 4 Artikel 2 Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Geschehen zu Brüssel am Im Namen des Rates Der Präsident 5


title: WRITTEN QUESTION E-0551/00 by Guido Podestà (PPE-DE) to the Commission. Ground services and air traffic control.

eurovoc_concepts:
air safety
air traffic
common transport policy

text: 28. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 374 E/103 However, Member States, in practice current, communicate to the Commission the development consid- ered deliveries carried out to industry. Currently, the Commission has these estimates for the period April- December, except for Greece (August) and Spain (November). In this estimate, one can observe that certain Member States exceed the profile considered for the period in question. As one can observe in the table which is sent directly to the Honourable Member as well as to the Secretariat-General of Parliament, this involves Spain, Italy, Luxembourg, Austria, Finland, Sweden and the United Kingdom. At the reading of this table, one must take account that the transfers provided for in Articles 4 and 6 of Council Regulation (EEC) No 3950/92 of the Council, of 28 December 1992, establishing an additional levy in the sector of milk and of the (2) milk products can cause an increase or reduction in the overshooting according to the case. Considering what precedes, the data available gives only a partial vision of the quantities of overshooting, since the estimates of the 25 % of the reference period also are missing, i. e. , January 2000 at March 2000, which can change significantly the development undertaken until now by each Member State. (1) OJ L 57, 10. 3. 1993. (2) OJ L 405, 31. 12. 1992. (2000/C 374 E/119) WRITTEN QUESTION E-0551/00 by Guido Podest(cid:224) (PPE-DE) to the Commission (28 February 2000) Subject: Ground services and air traffic control Civil aviation is, by definition, an international concern. Individual nations must therefore be bound by common rules and standards. Technical standards are set at international level by the ICAO, and at European level by the ECAC. Individual countries have the sovereign right to choose exactly how to transpose the recommendations made by those bodies into their national legislation. In keeping with the objectives set for the European Union, uniform rules should be laid down for the main sectors of the industry in the interests of air safety. As far as aircraft and pilots are concerned, the rules governing systems and staff training and mobility have already been harmonised. However, a number of shortcomings are still to be found in European air traffic control legislation. In view of their impact on air safety, European standards based on uniform criteria should be laid down for maintenance and systems management operations carried out by the various national bodies operating in the civil aviation sector (airport operating companies, ground service companies, etc. ). There is also a need for common standards governing licences and certificates of competency for air traffic controllers (as provided for in Annex 1 to the ICAO Convention), AIS officers, meteorologists and technical ground staff. An EU directive should therefore be adopted with a view to ensuring both the adoption of and compliance with uniform criteria and respect for the principle of freedom of movement for ground staff and air traffic controllers. Does the Commission intend to submit proposals for Community legislation governing the above matters, and if so, when? Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (10 April 2000) As far as the production, maintenance, and operation of aircraft and related personnel are concerned, the development and implementation of common safety regulatory standards and procedures have been C 374 E/104 Official Journal of the European Communities EN 28. 12. 2000 pursued within the European Joint Aviation Authorities (JAA). This regulatory framework has also allowed procedures for joint certification and has become part of the Community order by means of Council Regulation (EEC) No 3922/91 of 16 December 1991 on the harmonization of technical requirements and administrative procedures in the field of civil aviation (1). At the same time, a level playing field has been created for fair and equal competition of all actors in the Community. A proposal for the establishment of a European organisation (EASA) which will build upon JAA to improve and reinforce it is now under discussion within the Commission. In the field of air traffic management, Eurocontrol develops standards and technical specifications aiming essentially at ensuring interoperability and a seamless operation of national systems. Eurocontrol standards become part of the Community order by means of Council Directive 93/65/EEC of 19 July 1993 on the definition and use of compatible technical specifications for the procurement of air traffic management equipment and systems (2). However, Eurocontrol work is mainly focused at system and air traffic control (ATC) procedures standards and does not cover the full range of requirements related to ATC services, staff and operations. This difference is partly explained by the lack of a European market for ATC and the consequent prevalence of national arrangements, which show significant variations. On the more specific question of common standards governing licences and certificates of competence for air traffic controllers, Eurocontrol is working to introduce a harmonised scheme in the European Civil Aviation Conference (ECAC) area. The Community is closely following this activity, which may lead to an Community directive, as suggested by the Honourable Member. (1) OJ L 373, 31. 12. 1991. (2) OJ L 187, 29. 7. 1993. (2000/C 374 E/120) WRITTEN QUESTION P-0556/00 by Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) to the Commission (23 February 2000) Subject: Protocol on cooperation between the Aquitaine region, the Autonomous Community of the Basque Country and the Autonomous Community of Navarre In 1980 France and Spain signed an agreement in Bayonne, France, paving the way for regional cross- border cooperation. On 3 October 1989, in Bordeaux, the Autonomous Community of the Basque Country and the Aquitaine region signed a protocol on cooperation formalising cross-border relations between them. They were subsequently joined by the Autonomous Community of Navarre on 13 February 1992, when a new protocol was signed. The objectives of that protocol are: (cid:129) to exchange information and harmonise the policies pursued by the three regions to develop infrastructure in the communications, training, economic, social, research and cultural fields, where the said policies overlap; (cid:129) to reach agreement on the framing and development of projects of joint interest; and (cid:129) to foster cooperation between public-sector, professional and private-sector bodies in the three regions. On 25 January last the Government of the Autonomous Community of Navarre decided unilaterally to withdraw from the protocol on cooperation, citing political differences of no relevance to issues in the areas covered by the protocol. Does the Commission believe that the development of cross-border cooperation between these three regions could suffer as a result of this move, especially bearing in mind that the new Interreg Community initiative will strengthen such cooperation? Will the Commission say whether the subsidies and aid currently received by the Autonomous Community of Navarre for projects under the said protocol are now in jeopardy?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0529/00 från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen. Utrustning på arbetsplatser för synskadade telefonister.

eurovoc_concepts:
equal treatment
ergonomics
facilities for the disabled
new technology
physically disabled person
right to work
standardisation
telephone
worker with disabilities

text: 21. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 330 E/181 Anser den inte att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att behandla denna k(cid:228)nsliga och viktiga fr(cid:229)ga genom att exempelvis g(cid:246)ra en j(cid:228)mf(cid:246)rande studie om mobbning i olika EU-l(cid:228)nder och unders(cid:246)ka m(cid:246)jliga l(cid:246)sningar? Vilka interna (cid:229)tg(cid:228)rder t(cid:228)nker den vidta i samband med den p(cid:229)g(cid:229)ende administrativa reformen? Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (27 april 2000) Kommissionen delar parlamentsledamotens (cid:229)sikt att man m(cid:229)ste f(cid:246)rdjupa analysen av detta problem. R(cid:229)dgivande kommittØn f(cid:246)r arbetarskyddsfr(cid:229)gor har inr(cid:228)ttat en arbetsgrupp f(cid:246)r f(cid:246)rebyggande av v(cid:229)ld i arbetet. Deras arbetsdokument i denna fr(cid:229)ga, som tagits fram av ett institut p(cid:229) beg(cid:228)ran av kommissionen, liksom en publikation fr(cid:229)n ILO (Internationella arbetsbyr(cid:229)n) om v(cid:229)ld i arbetet som (cid:228)ven den lagts fram f(cid:246)r arbetsgruppen, (cid:246)vers(cid:228)nds direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat. Vid sitt f(cid:246)rsta m(cid:246)te i oktober 1999 beslutade denna grupp att ta upp fr(cid:229)gan om v(cid:229)ld i arbetet i vid mening, inklusive mobbning och sexuella trakasserier i arbetet. fr(cid:229)gan. Yttrandet skall diskuteras vid kommittØns Gruppen f(cid:246)rbereder f(cid:246)r n(cid:228)rvarande ett yttrande i plenarm(cid:246)te i oktober 2000. Genom detta yttrande kommer kommissionen att kunna utv(cid:228)rdera behovet av nya gemenskapsinsatser f(cid:246)r att skydda arbetstagarna mot v(cid:229)ld i arbetet. Inom ramen f(cid:246)r den interna reformen f(cid:246)reskrivs i (cid:229)tg(cid:228)rd 47 i vitboken (1) om reformen av kommissionen (del II) uttryckligen att man skall anta best(cid:228)mmelser f(cid:246)r att skydda individens v(cid:228)rdighet p(cid:229) arbetsplatsen. I fr(cid:229)ga om sexuella trakasserier, som kan anses som en specifik aspekt p(cid:229) v(cid:229)ldet i arbetet, publicerade kommissionen redan 1990 en samling etiska regler f(cid:246)r sin personal. Dessa regler kompletterades och uppdaterades 1996. (1) KOM(2000) 200. (2000/C 330 E/208) SKRIFTLIG FR¯GA E-0529/00 fr(cid:229)n Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: Utrustning p(cid:229) arbetsplatser f(cid:246)r synskadade telefonister Telefonistyrket (cid:228)r en av de f(cid:229) syssels(cid:228)ttningsm(cid:246)jligheter som existerar f(cid:246)r blinda personer. Genom den snabba utvecklingen p(cid:229) elektronikomr(cid:229)det utformas telefonv(cid:228)xlar numera p(cid:229) ett s(cid:229)dant s(cid:228)tt att blinda eller starkt synskadade inte l(cid:228)ngre kan arbeta optimalt och sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt. De nya telefonv(cid:228)xlarna g(cid:246)r det inte m(cid:246)jligt f(cid:246)r blinda att ta emot en m(cid:228)ngd information som inkommande samtal, lediga linjer, att en intern anknytning (cid:228)r upptagen etc. eftersom detta visas visuellt (p(cid:229) display). Blinda m(cid:229)ste erh(cid:229)lla denna information akustiskt eller taktilt. F(cid:246)r att fortsatt ge blinda och synskadade m(cid:246)jlighet att arbeta som telefonister och d(cid:228)rmed (cid:228)ven garantera denna grupps r(cid:228)tt till arbete (cid:228)r det viktigt att tillverkarna utformar telefonv(cid:228)xlar s(cid:229) att dessa enkelt och utan f(cid:246)r h(cid:246)ga kostnader kan anpassas f(cid:246)r blinda. Av denna anledning tillfr(cid:229)gas kommissionen om det f(cid:246)religger n(cid:229)gra EU-direktiv eller f(cid:246)rordningar som inneh(cid:229)ller krav p(cid:229) att tillverkare skall utforma sina anl(cid:228)ggningar s(cid:229) att dessa tar h(cid:228)nsyn till blindas behov? Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att ta itu med denna fr(cid:229)ga p(cid:229) ett grundligt s(cid:228)tt och l(cid:228)gga fram motsvarande f(cid:246)rslag till lagstiftning? C 330 E/182 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 11. 2000 Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 april 2000) Kommissionen anser att utvecklingen n(cid:228)r det g(cid:228)ller ny teknik kan och m(cid:229)ste anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att skapa nya syssels(cid:228)ttningsm(cid:246)jligheter f(cid:246)r m(cid:228)nniskor med funktionsneds(cid:228)ttning, inbegripet blinda. Tyngdpunkten b(cid:246)r heller inte l(cid:228)ngre ligga vid l(cid:229)gkvalificerade och ofta monotona arbetsuppgifter som inte motsvarar de ber(cid:246)rda personernas yrkeskunnande och motivation. Det finns idag teknik som g(cid:246)r att telefonv(cid:228)xlar kan anpassas till synskadade anv(cid:228)ndare med hj(cid:228)lp av flexibel datorteknik av standardtyp. Dessutom finns b(cid:229)de h(cid:229)rdvara och mjukvara som g(cid:246)r datortekniken tillg(cid:228)nglig f(cid:246)r synskadade. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r tveksamt om det beh(cid:246)vs ytterligare tekniska specifikationer f(cid:246)r (cid:246)kad anpassning av denna typ av utrustning. Enligt Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 1999/5/EG om radioutrustning och teleterminalutrustning av den 9 mars 1999 (1) har kommissionen m(cid:246)jlighet att (cid:246)verv(cid:228)ga om vissa utrustningsklasser beh(cid:246)ver omarbetas f(cid:246)r att underl(cid:228)tta f(cid:246)r anv(cid:228)ndare med funktions- neds(cid:228)ttningar. Kommissionen har inr(cid:228)ttat arbetsgrupper (inom vilka olika handikappgrupper (cid:228)r represen- terade) f(cid:246)r att bed(cid:246)ma vilka krav som skall uppfyllas f(cid:246)r att best(cid:228)mmelsen skall till(cid:228)mpas. Utifr(cid:229)n de diskussioner som f(cid:246)rts har kommissionen dragit slutsatsen att det f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte (cid:228)r motiverat att till(cid:228)mpa denna best(cid:228)mmelse, eftersom de angivna hindren f(cid:246)r tillg(cid:228)nglighet inte var av teknisk natur. Standardiseringsarbetet har kommissionen i enlighet med gemenskapens strategi f(cid:246)r standardisering av informationssamh(cid:228)llet anf(cid:246)rtrott de europeiska standardiseringsorganen CEN, Cenelec och Etsi i syfte att fastst(cid:228)lla s(cid:228)rskilda standardiseringsbehov f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra integreringen av m(cid:228)nniskor med funktions- neds(cid:228)ttning i informationssamh(cid:228)llet. I november 1999 antog kommissionen ocks(cid:229) ett f(cid:246)rslag till r(cid:229)dets direktiv om allm(cid:228)nna ramar f(cid:246)r likabehandling i arbetslivet (2). I f(cid:246)rslaget finns best(cid:228)mmelser som r(cid:246)r lika m(cid:246)jligheter i arbetslivet, s(cid:228)rskilt genom att arbetsgivarna (cid:229)l(cid:228)ggs att inom rimliga gr(cid:228)nser anpassa arbetsstationer till m(cid:228)nniskor med funktionsneds(cid:228)ttning. (1) EGT L 91, 7. 4. 1999. (2) KOM(1999) 565 slutlig. (2000/C 330 E/209) SKRIFTLIG FR¯GA E-0530/00 fr(cid:229)n Brigitte Langenhagen (PPE-DE) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: Genomf(cid:246)randet av utbildningsprogrammet Sokrates I samband med genomf(cid:246)randet av Sokratesprogrammet f(cid:246)r studentutbyte existerar enligt mina unders(cid:246)k- ningar problem med erk(cid:228)nnandet av avg(cid:229)ngsbetygen fr(cid:229)n partneruniversiteten, vilket beror p(cid:229) olikheter i studiesystemen. Dessa problem verkar framf(cid:246)r allt upptr(cid:228)da mellan tyska och franska universitet. Om avg(cid:229)ngsbetygen fr(cid:229)n s(cid:229)dana p(cid:229)byggnadsstudier erk(cid:228)ndes skulle det vara l(cid:228)ttare att motivera unga studenter att delta. Som det (cid:228)r nu f(cid:229)r man intrycket att deltagarna genom utbytet f(cid:246)rlorar tid n(cid:228)r det g(cid:228)ller att uppn(cid:229) m(cid:229)let med sina studier, vilket i framtiden inte kommer att skapa intresse f(cid:246)r n(cid:229)got utbyte. Jag ber d(cid:228)rf(cid:246)r om svar p(cid:229) f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. I vilken utstr(cid:228)ckning togs det vid utformningen av Sokratesprogrammet h(cid:228)nsyn till olikheterna mellan studiesystemen i medlemsstaterna?


title: Πρόταση οδηγίας του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου περί τροποποίησης της οδηγίας 95/50/ΕΚ σχετικά με την καθιέρωση ενιαίων διαδικασιών στον τομέα του ελέγχου των οδικών μεταφορών επικίνδυνων εμπορευμάτων

eurovoc_concepts:
approximation of laws
road transport
safety standard
transport of dangerous goods
transport regulations

text: C 177 E/96 EL ¯(cid:240)(cid:223)(cid:243)(cid:231)(cid:236)(cid:231) ¯(cid:246)(cid:231)(cid:236)(cid:229)æ(cid:223)(cid:228)Æ (cid:244)ø(cid:237) ¯ıæø(cid:240)ÆœŒ(cid:254)(cid:237) ˚(cid:239)Ø(cid:237)(cid:239)(cid:244)(cid:222)(cid:244)ø(cid:237) 27. 6. 2000 —æ(cid:252)(cid:244)Æ(cid:243)(cid:231) (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ(cid:242) (cid:244)(cid:239)ı ¯ıæø(cid:240)ÆœŒ(cid:239)(cid:253) ˚(cid:239)Ø(cid:237)(cid:239)(cid:226)(cid:239)ıº(cid:223)(cid:239)ı ŒÆØ (cid:244)(cid:239)ı (cid:211)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ıº(cid:223)(cid:239)ı (cid:240)(cid:229)æ(cid:223) (cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:223)(cid:231)(cid:243)(cid:231)(cid:242) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ(cid:242) 95/50/¯˚ (cid:243)(cid:247)(cid:229)(cid:244)ØŒ(cid:220) (cid:236)(cid:229) (cid:244)(cid:231)(cid:237) ŒÆŁØ(cid:221)æø(cid:243)(cid:231) (cid:229)(cid:237)ØÆ(cid:223)ø(cid:237) (cid:228)ØÆ(cid:228)ØŒÆ(cid:243)Ø(cid:254)(cid:237) (cid:243)(cid:244)(cid:239)(cid:237) (cid:244)(cid:239)(cid:236)(cid:221)Æ (cid:244)(cid:239)ı (cid:229)º(cid:221)ª(cid:247)(cid:239)ı (cid:244)ø(cid:237) (cid:239)(cid:228)ØŒ(cid:254)(cid:237) (cid:236)(cid:229)(cid:244)Æ(cid:246)(cid:239)- æ(cid:254)(cid:237) (cid:229)(cid:240)ØŒ(cid:223)(cid:237)(cid:228)ı(cid:237)ø(cid:237) (cid:229)(cid:236)(cid:240)(cid:239)æ(cid:229)ı(cid:236)(cid:220)(cid:244)ø(cid:237) (2000/C 177 E/17) (˚(cid:229)(cid:223)(cid:236)(cid:229)(cid:237)(cid:239) (cid:240)(cid:239)ı (cid:240)Ææ(cid:239)ı(cid:243)Ø(cid:220)(cid:230)(cid:229)Ø (cid:229)(cid:237)(cid:228)ØÆ(cid:246)(cid:221)æ(cid:239)(cid:237) ªØÆ (cid:244)(cid:239)(cid:237) ¯ˇ(cid:215)) COM(2000) 106 (cid:244)(cid:229)ºØŒ(cid:252) (cid:151) 2000/0044(COD) ((cid:213)(cid:240)(cid:239)(cid:226)º(cid:222)Ł(cid:231)Œ(cid:229) Æ(cid:240)(cid:252) (cid:244)(cid:231)(cid:237) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222) (cid:243)(cid:244)Ø(cid:242) 28 (cid:214)(cid:229)(cid:226)æ(cid:239)ıÆæ(cid:223)(cid:239)ı 2000) (cid:212)ˇ ¯(cid:213)(cid:209)(cid:217)—`(cid:218)˚ˇ ˚ˇ(cid:201)˝ˇ´ˇ(cid:213)¸(cid:201)ˇ ˚`(cid:201) (cid:212)ˇ (cid:211)(cid:213)(cid:204)´ˇ(cid:213)¸(cid:201)ˇ (cid:212)˙(cid:211) ¯(cid:213)(cid:209)(cid:217)—`(cid:218)˚˙(cid:211) ¯˝(cid:217)(cid:211)˙(cid:211), ‚(cid:247)(cid:239)(cid:237)(cid:244)Æ(cid:242) ı(cid:240)(cid:252)ł(cid:231): (cid:244)(cid:231) (cid:243)ı(cid:237)Ł(cid:222)Œ(cid:231) ªØÆ (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:223)(cid:228)æı(cid:243)(cid:231) (cid:244)(cid:231)(cid:242) ¯ıæø(cid:240)ÆœŒ(cid:222)(cid:242) ˚(cid:239)Ø(cid:237)(cid:252)(cid:244)(cid:231)(cid:244)Æ(cid:242) ŒÆØ Ø(cid:228)(cid:223)ø(cid:242) (cid:244)(cid:239) (cid:220)æŁæ(cid:239) 71, (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:240)æ(cid:252)(cid:244)Æ(cid:243)(cid:231) (cid:244)(cid:231)(cid:242) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222)(cid:242), (cid:244)(cid:231) ª(cid:237)(cid:254)(cid:236)(cid:231) (cid:244)(cid:231)(cid:242) ˇØŒ(cid:239)(cid:237)(cid:239)(cid:236)ØŒ(cid:222)(cid:242) ŒÆØ ˚(cid:239)Ø(cid:237)ø(cid:237)ØŒ(cid:222)(cid:242) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222)(cid:242), (cid:244)(cid:231) ª(cid:237)(cid:254)(cid:236)(cid:231) (cid:244)(cid:231)(cid:242) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222)(cid:242) (cid:244)ø(cid:237) —(cid:229)æØ(cid:246)(cid:229)æ(cid:229)Ø(cid:254)(cid:237), `(cid:240)(cid:239)(cid:246)Æ(cid:243)(cid:223)(cid:230)(cid:239)(cid:237)(cid:244)Æ(cid:242) (cid:243)(cid:253)(cid:236)(cid:246)ø(cid:237)Æ (cid:236)(cid:229) (cid:244)(cid:231) (cid:228)ØÆ(cid:228)ØŒÆ(cid:243)(cid:223)Æ (cid:244)(cid:239)ı (cid:220)æŁæ(cid:239)ı 251 (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:211)ı(cid:237)Ł(cid:222)Œ(cid:231)(cid:242), ¯Œ(cid:244)Ø(cid:236)(cid:254)(cid:237)(cid:244)Æ(cid:242) (cid:244)Æ (cid:229)(cid:238)(cid:222)(cid:242): (1) (cid:204)(cid:229) (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ 94/55/¯˚ (cid:244)(cid:239)ı (cid:211)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ıº(cid:223)(cid:239)ı (cid:244)(cid:231)(cid:242) 21(cid:231)(cid:242) ˝(cid:239)(cid:229)(cid:236)- (cid:226)æ(cid:223)(cid:239)ı 1994 ªØÆ (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:240)æ(cid:239)(cid:243)(cid:221)ªªØ(cid:243)(cid:231) (cid:244)ø(cid:237) (cid:237)(cid:239)(cid:236)(cid:239)Ł(cid:229)(cid:243)Ø(cid:254)(cid:237) (cid:244)ø(cid:237) ŒæÆ(cid:244)(cid:254)(cid:237) (cid:236)(cid:229)º(cid:254)(cid:237) (cid:243)(cid:247)(cid:229)(cid:244)ØŒ(cid:220) (cid:236)(cid:229) (cid:244)Ø(cid:242) (cid:239)(cid:228)ØŒ(cid:221)(cid:242) (cid:236)(cid:229)(cid:244)Æ(cid:246)(cid:239)æ(cid:221)(cid:242) (cid:229)(cid:240)ØŒ(cid:223)(cid:237)(cid:228)ı(cid:237)ø(cid:237) (cid:229)(cid:236)(cid:240)(cid:239)æ(cid:229)ı- (cid:236)(cid:220)(cid:244)ø(cid:237) (1) ŒÆŁ(cid:239)æ(cid:223)(cid:243)(cid:244)(cid:231)ŒÆ(cid:237) (cid:239)Ø (cid:229)(cid:237)ØÆ(cid:223)(cid:239)Ø ŒÆ(cid:237)(cid:252)(cid:237)(cid:229)(cid:242) ªØÆ (cid:244)(cid:231) (cid:236)(cid:229)(cid:244)Æ(cid:246)(cid:239)æ(cid:220) (cid:244)ø(cid:237) (cid:229)(cid:240)ØŒ(cid:223)(cid:237)(cid:228)ı(cid:237)ø(cid:237) (cid:229)(cid:236)(cid:240)(cid:239)æ(cid:229)ı(cid:236)(cid:220)(cid:244)ø(cid:237) (cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:237) ˚(cid:239)Ø(cid:237)(cid:252)(cid:244)(cid:231)(cid:244)Æ. (2) (cid:212)Æ (cid:240)ÆæÆæ(cid:244)(cid:222)(cid:236)Æ(cid:244)Æ (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ(cid:242) 95/50/¯˚ (cid:244)(cid:239)ı (cid:211)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ıº(cid:223)(cid:239)ı (cid:244)(cid:231)(cid:242) 6(cid:231)(cid:242) ˇŒ(cid:244)ø(cid:226)æ(cid:223)(cid:239)ı 1995 (cid:243)(cid:247)(cid:229)(cid:244)ØŒ(cid:220) (cid:236)(cid:229) (cid:244)(cid:231)(cid:237) ŒÆŁØ(cid:221)æø(cid:243)(cid:231) (cid:229)(cid:237)ØÆ(cid:223)ø(cid:237) (cid:228)ØÆ- (cid:228)ØŒÆ(cid:243)Ø(cid:254)(cid:237) (cid:243)(cid:244)(cid:239)(cid:237) (cid:244)(cid:239)(cid:236)(cid:221)Æ (cid:244)(cid:239)ı (cid:229)º(cid:221)ª(cid:247)(cid:239)ı (cid:244)ø(cid:237) (cid:239)(cid:228)ØŒ(cid:254)(cid:237) (cid:236)(cid:229)(cid:244)Æ(cid:246)(cid:239)æ(cid:254)(cid:237) (cid:229)(cid:240)Ø- Œ(cid:223)(cid:237)(cid:228)ı(cid:237)ø(cid:237) (cid:229)(cid:236)(cid:240)(cid:239)æ(cid:229)ı(cid:236)(cid:220)(cid:244)ø(cid:237) (2) (cid:229)(cid:223)(cid:237)ÆØ (cid:243)ı(cid:237)Æ(cid:246)(cid:222) (cid:236)(cid:229) (cid:244)Æ (cid:240)ÆæÆæ(cid:244)(cid:222)(cid:236)Æ(cid:244)Æ (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ(cid:242) 94/55/¯˚. ˙ (cid:240)æ(cid:239)(cid:243)Ææ(cid:236)(cid:239)ª(cid:222) (cid:244)ø(cid:237) (cid:240)ÆæÆæ(cid:244)(cid:231)(cid:236)(cid:220)(cid:244)ø(cid:237) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ(cid:242) 94/55/¯˚ (cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:236)(cid:239)(cid:237)ØŒ(cid:222) ŒÆØ (cid:244)(cid:229)(cid:247)(cid:237)ØŒ(cid:222) (cid:240)æ(cid:252)(cid:239)(cid:228)(cid:239) (cid:229)(cid:237)(cid:228)(cid:221)- (cid:247)(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:237)Æ (cid:221)(cid:247)(cid:229)Ø Æ(cid:237)(cid:244)(cid:223)Œ(cid:244)ı(cid:240)(cid:239) (cid:243)(cid:244)Æ (cid:240)ÆæÆæ(cid:244)(cid:222)(cid:236)Æ(cid:244)Æ (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ(cid:242) 95/50/¯˚. (3) ˙ (cid:240)æ(cid:239)(cid:243)Ææ(cid:236)(cid:239)ª(cid:222) (cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:236)(cid:239)(cid:237)ØŒ(cid:222) ŒÆØ (cid:244)(cid:229)(cid:247)(cid:237)ØŒ(cid:222) (cid:240)æ(cid:252)(cid:239)(cid:228)(cid:239) (cid:244)ø(cid:237) (cid:240)ÆæÆæ(cid:244)(cid:231)(cid:236)(cid:220)(cid:244)ø(cid:237) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ(cid:242) 94/55/E˚ (cid:243)ı(cid:237)(cid:244)(cid:229)º(cid:221)(cid:243)(cid:244)(cid:231)Œ(cid:229) ŒÆ(cid:244)’ (cid:229)(cid:246)Ææ- (cid:236)(cid:239)ª(cid:222) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:228)ØÆ(cid:228)ØŒÆ(cid:243)(cid:223)Æ(cid:242) (cid:244)ø(cid:237) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:254)(cid:237). (6) (cid:212)(cid:239) (cid:240)Ææ(cid:220)æ(cid:244)(cid:231)(cid:236)Æ I (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ(cid:242) 95/50/¯˚ ŁÆ (cid:240)æ(cid:221)(cid:240)(cid:229)Ø (cid:237)Æ (cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø- (cid:231)Ł(cid:229)(cid:223), (cid:239)(cid:253)(cid:244)ø(cid:242) (cid:254)(cid:243)(cid:244)(cid:229) (cid:237)Æ º(cid:231)(cid:246)Ł(cid:229)(cid:223) ı(cid:240)(cid:252)ł(cid:231) (cid:231) (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ 1999/47/¯˚ (cid:244)(cid:231)(cid:242) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222)(cid:242) (cid:244)(cid:231)(cid:242) 21(cid:231)(cid:242) (cid:204)Æ(cid:192)(cid:239)ı 1999 (cid:240)(cid:229)æ(cid:223) (cid:240)æ(cid:239)(cid:243)Ææ(cid:236)(cid:239)ª(cid:222)(cid:242), ªØÆ (cid:228)(cid:229)(cid:253)- (cid:244)(cid:229)æ(cid:231) (cid:246)(cid:239)æ(cid:220), (cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:244)(cid:229)(cid:247)(cid:237)ØŒ(cid:222) (cid:240)æ(cid:252)(cid:239)(cid:228)(cid:239) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ(cid:242) 94/55/¯˚ (cid:244)(cid:239)ı (cid:211)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ıº(cid:223)(cid:239)ı ªØÆ (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:240)æ(cid:239)(cid:243)(cid:221)ªªØ(cid:243)(cid:231) (cid:244)ø(cid:237) (cid:237)(cid:239)(cid:236)(cid:239)Ł(cid:229)(cid:243)Ø(cid:254)(cid:237) (cid:244)ø(cid:237) ŒæÆ(cid:244)(cid:254)(cid:237) (cid:236)(cid:229)º(cid:254)(cid:237) (cid:243)(cid:247)(cid:229)(cid:244)ØŒ(cid:220) (cid:236)(cid:229) (cid:244)Ø(cid:242) (cid:239)(cid:228)ØŒ(cid:221)(cid:242) (cid:236)(cid:229)(cid:244)Æ(cid:246)(cid:239)æ(cid:221)(cid:242) (cid:229)(cid:240)ØŒ(cid:223)(cid:237)(cid:228)ı(cid:237)ø(cid:237) (cid:229)(cid:236)(cid:240)(cid:239)æ(cid:229)ı- (cid:236)(cid:220)(cid:244)ø(cid:237) (4). (7) ¨Æ (cid:240)æ(cid:221)(cid:240)(cid:229)Ø ø(cid:242) (cid:229)Œ (cid:244)(cid:239)(cid:253)(cid:244)(cid:239)ı (cid:237)Æ (cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:231)Ł(cid:229)(cid:223) Æ(cid:237)(cid:220)º(cid:239)ªÆ (cid:231) (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ 95/50/¯˚, ¯˛¯˜(cid:217)(cid:211)¯ (cid:212)˙˝ —`(cid:209)ˇ(cid:213)(cid:211)` ˇ˜˙ˆ(cid:201)`: ¢æŁæ(cid:239) 1 ˙ (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ 95/50/¯˚ (cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:229)(cid:223)(cid:244)ÆØ (cid:226)(cid:220)(cid:243)(cid:229)Ø (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:240)Ææ(cid:239)(cid:253)(cid:243)Æ(cid:242) (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ(cid:242) ø(cid:242) (cid:229)(cid:238)(cid:222)(cid:242): 1. ¯(cid:237)(cid:244)(cid:220)(cid:243)(cid:243)(cid:239)(cid:237)(cid:244)ÆØ (cid:244)Æ ÆŒ(cid:252)º(cid:239)ıŁÆ (cid:220)æŁæÆ: «¢æŁæ(cid:239) 9Æ ˇØ (cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:222)(cid:243)(cid:229)Ø(cid:242) (cid:240)(cid:239)ı (cid:229)(cid:223)(cid:237)ÆØ Æ(cid:237)ÆªŒÆ(cid:223)(cid:229)(cid:242) ªØÆ (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:240)æ(cid:239)(cid:243)Ææ(cid:236)(cid:239)ª(cid:222) (cid:244)ø(cid:237) (cid:240)ÆæÆæ(cid:244)(cid:231)(cid:236)(cid:220)(cid:244)ø(cid:237) (cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:236)(cid:239)(cid:237)ØŒ(cid:222) ŒÆØ (cid:244)(cid:229)(cid:247)(cid:237)ØŒ(cid:222) (cid:240)æ(cid:252)(cid:239)(cid:228)(cid:239) (cid:243)(cid:244)(cid:239)ı(cid:242) (cid:244)(cid:239)(cid:236)(cid:229)(cid:223)(cid:242) (cid:240)(cid:239)ı ŒÆº(cid:253)(cid:240)(cid:244)(cid:239)(cid:237)(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:252) (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:240)Ææ(cid:239)(cid:253)(cid:243)Æ (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ ŒÆØ Ø(cid:228)(cid:223)ø(cid:242) ªØÆ (cid:237)Æ ºÆ(cid:236)(cid:226)(cid:220)(cid:237)(cid:239)(cid:237)(cid:244)ÆØ ı(cid:240)(cid:252)ł(cid:231) (cid:239)Ø (cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:222)(cid:243)(cid:229)Ø(cid:242) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ(cid:242) 94/55/¯˚, (cid:229)ªŒæ(cid:223)(cid:237)(cid:239)(cid:237)(cid:244)ÆØ (cid:236)(cid:229) (cid:226)(cid:220)(cid:243)(cid:231) (cid:244)(cid:231) (cid:228)ØÆ(cid:228)ØŒÆ(cid:243)(cid:223)Æ (cid:240)(cid:239)ı ŒÆŁ(cid:239)æ(cid:223)(cid:230)(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:220)æŁæ(cid:239) 9(cid:226). ¢æŁæ(cid:239) 9(cid:226) ˙ ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222) (cid:229)(cid:240)ØŒ(cid:239)ıæ(cid:229)(cid:223)(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:252) (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222) ªØÆ (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:236)(cid:229)(cid:244)Æ- 1. (cid:246)(cid:239)æ(cid:220) (cid:229)(cid:240)ØŒ(cid:223)(cid:237)(cid:228)ı(cid:237)ø(cid:237) (cid:229)(cid:236)(cid:240)(cid:239)æ(cid:229)ı(cid:236)(cid:220)(cid:244)ø(cid:237), (cid:231) (cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:223)Æ Ø(cid:228)æ(cid:253)(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:226)(cid:220)(cid:243)(cid:229)Ø (cid:244)(cid:239)ı (cid:220)æŁæ(cid:239)ı 9 (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ(cid:242) 94/55/¯˚ (5), (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:223)Æ (cid:243)ıªŒæ(cid:239)(cid:244)(cid:239)(cid:253)(cid:237) Æ(cid:237)(cid:244)Ø(cid:240)æ(cid:252)(cid:243)ø(cid:240)(cid:239)Ø (cid:244)ø(cid:237) ŒæÆ(cid:244)(cid:254)(cid:237) (cid:236)(cid:229)º(cid:254)(cid:237) ŒÆØ (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:223)Æ(cid:242) (cid:240)æ(cid:239)(cid:229)(cid:228)æ(cid:229)(cid:253)(cid:229)Ø Æ(cid:237)(cid:244)Ø(cid:240)æ(cid:252)(cid:243)ø(cid:240)(cid:239)(cid:242) (cid:244)(cid:231)(cid:242) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222)(cid:242). (4) —æ(cid:221)(cid:240)(cid:229)Ø (cid:237)Æ ı(cid:240)(cid:220)æ(cid:247)(cid:229)Ø (cid:231) (cid:228)ı(cid:237)Æ(cid:244)(cid:252)(cid:244)(cid:231)(cid:244)Æ (cid:244)Æ(cid:247)(cid:229)(cid:223)Æ(cid:242) (cid:240)æ(cid:239)(cid:243)Ææ(cid:236)(cid:239)ª(cid:222)(cid:242) (cid:244)ø(cid:237) (cid:240)ÆæÆæ(cid:244)(cid:231)(cid:236)(cid:220)(cid:244)ø(cid:237) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ(cid:242) 95/50/¯˚ (cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:236)(cid:239)(cid:237)ØŒ(cid:222) ŒÆØ (cid:244)(cid:229)(cid:247)(cid:237)ØŒ(cid:222) (cid:240)æ(cid:252)(cid:239)(cid:228)(cid:239). —æ(cid:239)(cid:242) (cid:244)(cid:239) (cid:243)Œ(cid:239)(cid:240)(cid:252) Æı(cid:244)(cid:252), Æºº(cid:220) ŒÆØ ªØÆ (cid:244)(cid:239)ı(cid:242) (cid:243)Œ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:253)(cid:242) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:240)Ææ(cid:239)(cid:253)(cid:243)Æ(cid:242) (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ(cid:242), (cid:229)(cid:223)(cid:237)ÆØ Æ(cid:237)ÆªŒÆ(cid:223)(cid:239) (cid:237)Æ (cid:243)ı(cid:243)(cid:244)ÆŁ(cid:229)(cid:223) (cid:231) (cid:243)(cid:247)(cid:229)(cid:244)ØŒ(cid:222) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222). 2. …(cid:240)(cid:239)ı ª(cid:223)(cid:237)(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:240)ÆæÆ(cid:240)(cid:239)(cid:236)(cid:240)(cid:222) (cid:243)(cid:244)Ø(cid:242) (cid:228)ØÆ(cid:244)(cid:220)(cid:238)(cid:229)Ø(cid:242) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:240)Ææ(cid:239)(cid:253)(cid:243)Æ(cid:242) (cid:240)ÆæÆªæ(cid:220)(cid:246)(cid:239)ı, ŁÆ (cid:229)(cid:246)Ææ(cid:236)(cid:252)(cid:230)(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:231) (cid:228)ØÆ(cid:228)ØŒÆ(cid:243)(cid:223)Æ (cid:244)(cid:231)(cid:242) ŒÆ(cid:237)(cid:239)(cid:237)Ø(cid:243)(cid:244)ØŒ(cid:222)(cid:242) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222)(cid:242) (cid:231) (cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:223)Æ ŒÆŁ(cid:239)æ(cid:223)(cid:230)(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:220)æŁæ(cid:239) 5 (cid:244)(cid:231)(cid:242) Æ(cid:240)(cid:252)(cid:246)Æ(cid:243)(cid:231)(cid:242) 1999/468/¯˚, (cid:243)(cid:253)(cid:236)(cid:246)ø(cid:237)Æ (cid:236)(cid:229) (cid:252)(cid:243)Æ (cid:239)æ(cid:223)(cid:230)(cid:239)(cid:237)(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:220)æŁæ(cid:239) 7, (cid:240)Ææ(cid:220)- ªæÆ(cid:246)(cid:239)(cid:242) 3 ŒÆØ (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:220)æŁæ(cid:239) 8 (cid:244)(cid:231)(cid:242) Æ(cid:240)(cid:252)(cid:246)Æ(cid:243)(cid:231)(cid:242) Æı(cid:244)(cid:222)(cid:242). (5) ¯(cid:246)(cid:252)(cid:243)(cid:239)(cid:237) (cid:244)Æ (cid:236)(cid:221)(cid:244)æÆ (cid:240)(cid:239)ı Æ(cid:240)ÆØ(cid:244)(cid:239)(cid:253)(cid:237)(cid:244)ÆØ ªØÆ (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:229)(cid:246)Ææ(cid:236)(cid:239)ª(cid:222) (cid:244)ø(cid:237) (cid:228)ØÆ- (cid:244)(cid:220)(cid:238)(cid:229)ø(cid:237) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:240)Ææ(cid:239)(cid:253)(cid:243)Æ(cid:242) (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ(cid:242) Æ(cid:240)(cid:239)(cid:244)(cid:229)º(cid:239)(cid:253)(cid:237) (cid:236)(cid:221)(cid:244)æÆ ª(cid:229)(cid:237)ØŒ(cid:222)(cid:242) (cid:229)(cid:236)(cid:226)(cid:229)- (cid:221)(cid:237)(cid:237)(cid:239)ØÆ (cid:244)(cid:239)ı (cid:220)æŁæ(cid:239)ı 2 (cid:244)(cid:231)(cid:242) Æ(cid:240)(cid:252)(cid:246)Æ(cid:243)(cid:231)(cid:242) º(cid:229)(cid:223)Æ(cid:242), ŒÆ(cid:244)(cid:220) (cid:244)(cid:231)(cid:237) 1999/468/¯˚ (cid:244)(cid:239)ı (cid:211)ı(cid:236)(cid:226)(cid:239)ıº(cid:223)(cid:239)ı (cid:244)(cid:231)(cid:242) 28 (cid:201)(cid:239)ı(cid:237)(cid:223)(cid:239)ı 1999 ªØÆ (cid:244)(cid:239)(cid:237) ŒÆŁ(cid:239)æØ(cid:243)(cid:236)(cid:252) (cid:244)ø(cid:237) (cid:252)æø(cid:237) (cid:220)(cid:243)Œ(cid:231)(cid:243)(cid:231)(cid:242) (cid:244)ø(cid:237) (cid:229)Œ(cid:244)(cid:229)º(cid:229)(cid:243)(cid:244)ØŒ(cid:254)(cid:237) Ææ(cid:236)(cid:239)(cid:228)Ø(cid:239)(cid:244)(cid:222)(cid:244)ø(cid:237) (cid:240)(cid:239)ı Æ(cid:237)Æ(cid:244)(cid:223)Ł(cid:229)(cid:237)(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:237) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222) (3), (cid:240)æ(cid:221)(cid:240)(cid:229)Ø (cid:237)Æ (cid:229)ªŒæ(cid:223)(cid:237)(cid:239)(cid:237)(cid:244)ÆØ (cid:236)(cid:229) (cid:226)(cid:220)(cid:243)(cid:231) (cid:244)(cid:231) (cid:228)ØÆ(cid:228)ØŒÆ(cid:243)(cid:223)Æ (cid:244)ø(cid:237) æıŁ(cid:236)Ø(cid:243)(cid:244)ØŒ(cid:254)(cid:237) (cid:229)(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:254)(cid:237) (cid:240)(cid:239)ı (cid:240)æ(cid:239)(cid:226)º(cid:221)(cid:240)(cid:229)- (cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:220)æŁæ(cid:239) 5 (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:229)(cid:237) º(cid:252)ªø Æ(cid:240)(cid:252)(cid:246)Æ(cid:243)(cid:231)(cid:242). ˙ (cid:240)æ(cid:239)Ł(cid:229)(cid:243)(cid:236)(cid:223)Æ (cid:240)(cid:239)ı (cid:240)æ(cid:239)(cid:226)º(cid:221)(cid:240)(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)(cid:239) (cid:220)æŁæ(cid:239) 5 (cid:240)Ææ(cid:220)ªæÆ(cid:246)(cid:239)(cid:242) 3. 6 (cid:244)(cid:231)(cid:242) Æ(cid:240)(cid:252)(cid:246)Æ(cid:243)(cid:231)(cid:242) 1999/468/¯˚ Æ(cid:237)(cid:221)æ(cid:247)(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:229) (cid:244)æ(cid:229)Ø(cid:242) (cid:236)(cid:222)(cid:237)(cid:229)(cid:242). » 2. (cid:212)(cid:239) (cid:240)Ææ(cid:220)æ(cid:244)(cid:231)(cid:236)Æ (cid:201) (cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:229)(cid:223)(cid:244)ÆØ ø(cid:242) (cid:229)(cid:238)(cid:222)(cid:242): (Æ) (cid:211)(cid:244)(cid:239) (cid:243)(cid:231)(cid:236)(cid:229)(cid:223)(cid:239) 13 (cid:244)(cid:239) (cid:247)øæ(cid:223)(cid:239) «Ææª(cid:222) (cid:236)(cid:220)(cid:230)Æ (cid:229)(cid:240)ØŒØ(cid:237)(cid:228)(cid:253)(cid:237)(cid:239)ı (cid:229)(cid:236)(cid:240)(cid:239)æ(cid:229)(cid:253)- (cid:236)Æ(cid:244)(cid:239)(cid:242) Æ(cid:237)(cid:220) (cid:236)(cid:229)(cid:244)Æ(cid:246)(cid:239)æØŒ(cid:222) (cid:236)(cid:239)(cid:237)(cid:220)(cid:228)Æ» Æ(cid:237)(cid:244)ØŒÆŁ(cid:223)(cid:243)(cid:244)Æ(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:252) (cid:244)(cid:239) (cid:247)øæ(cid:223)(cid:239) «(cid:243)ı(cid:237)(cid:239)ºØŒ(cid:222) (cid:240)(cid:239)(cid:243)(cid:252)(cid:244)(cid:231)(cid:244)Æ (cid:229)(cid:240)ØŒ(cid:223)(cid:237)(cid:228)ı(cid:237)ø(cid:237) (cid:229)(cid:236)(cid:240)(cid:239)æ(cid:229)ı(cid:236)(cid:220)(cid:244)ø(cid:237) Æ(cid:237)(cid:220) (cid:236)(cid:229)(cid:244)Æ(cid:246)(cid:239)æØŒ(cid:222) (cid:236)(cid:239)(cid:237)(cid:220)(cid:228)Æ». (1) EE L 319 (cid:244)(cid:231)(cid:242) 12. 12. 1994, (cid:243). 7. (2) EE L 249 (cid:244)(cid:231)(cid:242) 17. 10. 1995, (cid:243). 35. (3) EE L 184 (cid:244)(cid:231)(cid:242) 17. 7. 1999, (cid:243). 23. (4) EE L 169 (cid:244)(cid:231)(cid:242) 5. 7. 1999, (cid:243). 1. (5) EE L 319 (cid:244)(cid:231)(cid:242) 12. 12. 1994, (cid:243). 7. 27. 6. 2000 EL ¯(cid:240)(cid:223)(cid:243)(cid:231)(cid:236)(cid:231) ¯(cid:246)(cid:231)(cid:236)(cid:229)æ(cid:223)(cid:228)Æ (cid:244)ø(cid:237) ¯ıæø(cid:240)ÆœŒ(cid:254)(cid:237) ˚(cid:239)Ø(cid:237)(cid:239)(cid:244)(cid:222)(cid:244)ø(cid:237) C 177 E/97 ((cid:226)) (cid:211)(cid:244)(cid:239) (cid:243)(cid:231)(cid:236)(cid:229)(cid:223)(cid:239) 15 (cid:244)(cid:239) (cid:247)øæ(cid:223)(cid:239) «(cid:243)ı(cid:243)(cid:244)(cid:239)Ø(cid:247)(cid:223)Æ (cid:228)(cid:239)(cid:247)(cid:229)(cid:223)ø(cid:237)» Æ(cid:237)(cid:244)ØŒÆŁ(cid:223)(cid:243)(cid:244)Æ(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:252) (cid:244)(cid:239) (cid:247)øæ(cid:223)(cid:239) «(cid:252)(cid:247)(cid:231)(cid:236)Æ (cid:236)(cid:229)(cid:244)Æ(cid:246)(cid:239)æ(cid:220)(cid:242) (cid:243)ı(cid:243)(cid:244)(cid:239)Ø(cid:247)Ø(cid:254)(cid:237)». (cid:240)æ(cid:239)(cid:242) (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:240)Ææ(cid:239)(cid:253)(cid:243)Æ (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ (cid:240)æØ(cid:237) Æ(cid:240)(cid:252) (cid:244)(cid:231)(cid:237). (1). ¯(cid:237)(cid:231)(cid:236)(cid:229)æ(cid:254)(cid:237)(cid:239)ı(cid:237) Æ(cid:236)(cid:221)- (cid:243)ø(cid:242) (cid:244)(cid:231)(cid:237) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222). (ª) (cid:211)(cid:244)(cid:239) (cid:243)(cid:231)(cid:236)(cid:229)(cid:223)(cid:239) 32 (cid:244)(cid:239) (cid:247)øæ(cid:223)(cid:239) «(cid:229)æªÆº(cid:229)Ø(cid:239)Ł(cid:222)Œ(cid:231) ªØÆ (cid:240)æ(cid:252)(cid:247)(cid:229)Øæ(cid:229)(cid:242) (cid:229)(cid:240)Ø- (cid:228)Ø(cid:239)æŁ(cid:254)(cid:243)(cid:229)Ø(cid:242)» Æ(cid:237)(cid:244)ØŒÆŁ(cid:223)(cid:243)(cid:244)Æ(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:252) (cid:244)(cid:239) (cid:247)øæ(cid:223)(cid:239) «(cid:221)(cid:237)Æ(cid:242) (cid:246)Æ(cid:237)(cid:252)(cid:242) (cid:247)(cid:229)Ø- æ(cid:252)(cid:242) ªØÆ Œ(cid:220)Ł(cid:229) (cid:236)(cid:221)º(cid:239)(cid:242) (cid:244)(cid:239)ı (cid:240)º(cid:231)æ(cid:254)(cid:236)Æ(cid:244)(cid:239)(cid:242) (cid:244)(cid:239)ı (cid:239)(cid:247)(cid:222)(cid:236)Æ(cid:244)(cid:239)(cid:242)». ((cid:228)) (cid:211)(cid:244)(cid:239) (cid:243)(cid:231)(cid:236)(cid:229)(cid:223)(cid:239) 34 (cid:244)(cid:239) (cid:247)øæ(cid:223)(cid:239) «(cid:228)(cid:253)(cid:239) (cid:246)Æ(cid:237)(cid:239)(cid:223) (cid:247)æ(cid:254)(cid:236)Æ(cid:244)(cid:239)(cid:242) (cid:240)(cid:239)æ(cid:244)(cid:239)ŒÆº(cid:223)» Æ(cid:237)(cid:244)ØŒÆŁ(cid:223)(cid:243)(cid:244)Æ(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:252) (cid:244)(cid:239) (cid:247)øæ(cid:223)(cid:239) «(cid:228)(cid:253)(cid:239) Æı(cid:244)(cid:239)(cid:244)(cid:229)º(cid:222) Æ(cid:237)(cid:229)(cid:238)(cid:220)æ(cid:244)(cid:231)(cid:244)Æ (cid:240)æ(cid:239)(cid:229)Ø(cid:228)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:231)(cid:244)ØŒ(cid:220) (cid:243)(cid:222)(cid:236)Æ(cid:244)Æ». ((cid:229)) (cid:211)(cid:244)(cid:239) (cid:243)(cid:231)(cid:236)(cid:229)(cid:223)(cid:239) 36 (cid:244)(cid:239) (cid:247)øæ(cid:223)(cid:239) «(cid:229)(cid:238)(cid:239)(cid:240)ºØ(cid:243)(cid:236)(cid:239)(cid:223) (cid:240)æ(cid:239)(cid:243)ø(cid:240)ØŒ(cid:222)(cid:242) (cid:240)æ(cid:239)(cid:243)(cid:244)Æ- (cid:243)(cid:223)Æ(cid:242) (cid:244)(cid:239)ı (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:239)(cid:253)» Æ(cid:237)(cid:244)ØŒÆŁ(cid:223)(cid:243)(cid:244)Æ(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:252) (cid:244)(cid:239) (cid:247)øæ(cid:223)(cid:239) «(cid:221)(cid:237)Æ(cid:242) ŒÆ(cid:244)(cid:220)º- º(cid:231)º(cid:239)(cid:242) (cid:240)æ(cid:239)(cid:229)Ø(cid:228)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:231)(cid:244)ØŒ(cid:252)(cid:242) (cid:229)(cid:240)(cid:229)(cid:237)(cid:228)(cid:253)(cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:222) (cid:240)æ(cid:239)(cid:229)Ø(cid:228)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:231)(cid:244)ØŒ(cid:222) (cid:229)(cid:237)(cid:228)ı- (cid:236)Æ(cid:243)(cid:223)Æ ªØÆ Œ(cid:220)Ł(cid:229) (cid:236)(cid:221)º(cid:239)(cid:242) (cid:244)(cid:239)ı (cid:240)º(cid:231)æ(cid:254)(cid:236)Æ(cid:244)(cid:239)(cid:242) (cid:244)(cid:239)ı (cid:239)(cid:247)(cid:222)(cid:236)Æ(cid:244)(cid:239)(cid:242)». ˇØ (cid:228)ØÆ(cid:244)(cid:220)(cid:238)(cid:229)Ø(cid:242) Æı(cid:244)(cid:221)(cid:242), (cid:252)(cid:244)Æ(cid:237) Ł(cid:229)(cid:243)(cid:240)(cid:223)(cid:230)(cid:239)(cid:237)(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:252) (cid:244)Æ Œæ(cid:220)(cid:244)(cid:231) (cid:236)(cid:221)º(cid:231), Æ(cid:237)Æ(cid:246)(cid:221)- æ(cid:239)(cid:237)(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:240)Ææ(cid:239)(cid:253)(cid:243)Æ (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ (cid:222) (cid:243)ı(cid:237)(cid:239)(cid:228)(cid:229)(cid:253)(cid:239)(cid:237)(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:252) (cid:236)ØÆ (cid:244)(cid:221)(cid:244)(cid:239)ØÆ Æ(cid:237)Æ- (cid:246)(cid:239)æ(cid:220) ŒÆ(cid:244)(cid:220) (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:229)(cid:240)(cid:223)(cid:243)(cid:231)(cid:236)(cid:231) (cid:228)(cid:231)(cid:236)(cid:239)(cid:243)(cid:223)(cid:229)ı(cid:243)(cid:222) (cid:244)(cid:239)ı(cid:242). ˇØ º(cid:229)(cid:240)(cid:244)(cid:239)(cid:236)(cid:221)æ(cid:229)Ø(cid:229)(cid:242) (cid:244)(cid:231)(cid:242) Æ(cid:237)Æ(cid:246)(cid:239)æ(cid:220)(cid:242) Æı(cid:244)(cid:222)(cid:242) Ł(cid:229)(cid:243)(cid:240)(cid:223)(cid:230)(cid:239)(cid:237)(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:252) (cid:244)Æ Œæ(cid:220)(cid:244)(cid:231) (cid:236)(cid:221)º(cid:231). 2. (cid:212)Æ Œæ(cid:220)(cid:244)(cid:231) (cid:236)(cid:221)º(cid:231) Œ(cid:239)Ø(cid:237)(cid:239)(cid:240)(cid:239)Ø(cid:239)(cid:253)(cid:237) (cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:237) ¯(cid:240)Ø(cid:244)æ(cid:239)(cid:240)(cid:222) (cid:244)(cid:239) Œ(cid:229)(cid:223)(cid:236)(cid:229)(cid:237)(cid:239) (cid:244)ø(cid:237) ŒıæØ(cid:239)(cid:244)(cid:221)æø(cid:237) (cid:228)ØÆ(cid:244)(cid:220)(cid:238)(cid:229)ø(cid:237) (cid:229)(cid:243)ø(cid:244)(cid:229)æØŒ(cid:239)(cid:253) (cid:228)ØŒÆ(cid:223)(cid:239)ı (cid:240)(cid:239)ı Ł(cid:229)(cid:243)(cid:240)(cid:223)(cid:230)(cid:239)ı(cid:237) (cid:243)(cid:244)(cid:239)(cid:237) (cid:244)(cid:239)(cid:236)(cid:221)Æ (cid:240)(cid:239)ı (cid:228)Ø(cid:221)(cid:240)(cid:229)(cid:244)ÆØ Æ(cid:240)(cid:252) (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:240)Ææ(cid:239)(cid:253)(cid:243)Æ (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ. ¢æŁæ(cid:239) 3 ˙ (cid:240)Ææ(cid:239)(cid:253)(cid:243)Æ (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ Ææ(cid:247)(cid:223)(cid:230)(cid:229)Ø (cid:237)Æ Ø(cid:243)(cid:247)(cid:253)(cid:229)Ø (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:231)(cid:236)(cid:221)æÆ (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:228)(cid:231)(cid:236)(cid:239)(cid:243)(cid:223)(cid:229)ı(cid:243)(cid:222)(cid:242) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:243)(cid:244)(cid:231)(cid:237) ¯(cid:240)(cid:223)(cid:243)(cid:231)(cid:236)(cid:231) ¯(cid:246)(cid:231)(cid:236)(cid:229)æ(cid:223)(cid:228)Æ (cid:244)ø(cid:237) ¯ıæø(cid:240)ÆœŒ(cid:254)(cid:237) ˚(cid:239)Ø(cid:237)(cid:239)(cid:244)(cid:222)(cid:244)ø(cid:237). ¢æŁæ(cid:239) 2 1. (cid:212)Æ Œæ(cid:220)(cid:244)(cid:231) (cid:236)(cid:221)º(cid:231) Ł(cid:229)(cid:243)(cid:240)(cid:223)(cid:230)(cid:239)ı(cid:237) (cid:244)Ø(cid:242) Æ(cid:237)ÆªŒÆ(cid:223)(cid:229)(cid:242) (cid:237)(cid:239)(cid:236)(cid:239)Ł(cid:229)(cid:244)ØŒ(cid:221)(cid:242), ŒÆ(cid:237)(cid:239)(cid:237)Ø- (cid:243)(cid:244)ØŒ(cid:221)(cid:242) ŒÆØ (cid:228)Ø(cid:239)ØŒ(cid:231)(cid:244)ØŒ(cid:221)(cid:242) (cid:228)ØÆ(cid:244)(cid:220)(cid:238)(cid:229)Ø(cid:242) (cid:240)æ(cid:239)Œ(cid:229)Ø(cid:236)(cid:221)(cid:237)(cid:239)ı (cid:237)Æ (cid:243)ı(cid:236)(cid:236)(cid:239)æ(cid:246)øŁ(cid:239)(cid:253)(cid:237) ¢æŁæ(cid:239) 4 ˙ (cid:240)Ææ(cid:239)(cid:253)(cid:243)Æ (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ Æ(cid:240)(cid:229)ıŁ(cid:253)(cid:237)(cid:229)(cid:244)ÆØ (cid:243)(cid:244)Æ Œæ(cid:220)(cid:244)(cid:231) (cid:236)(cid:221)º(cid:231). (1) —æØ(cid:237) Æ(cid:240)(cid:252) (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:240)Ææ(cid:221)º(cid:229)ı(cid:243)(cid:231) 6 (cid:236)(cid:231)(cid:237)(cid:254)(cid:237) Æ(cid:240)(cid:252) (cid:244)(cid:231)(cid:237) (cid:231)(cid:236)(cid:229)æ(cid:239)(cid:236)(cid:231)(cid:237)(cid:223)Æ (cid:221)(cid:237)Ææ(cid:238)(cid:231)(cid:242) Ø(cid:243)(cid:247)(cid:253)(cid:239)(cid:242) (cid:244)(cid:231)(cid:242) (cid:240)Ææ(cid:239)(cid:253)(cid:243)Æ(cid:242) (cid:239)(cid:228)(cid:231)ª(cid:223)Æ(cid:242)