title: Särskild rapport nr 6/2000 om gemenskapens beviljande av räntesubventioner till lån som Europeiska investeringsbanken givit små och medelstora företag inom ramen för sin tillfälliga lånemöjlighet samt kommissionens svar

eurovoc_concepts:
European Investment Bank
aid to undertakings
competitiveness
interest rate subsidy
job creation
small and medium-sized enterprises

text: 31. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 152/1 I (Meddelanden) REVISIONSR˜TTEN S˜RSKILD RAPPORT nr 6/2000 om gemenskapens beviljande av r(cid:228)ntesubventioner till l(cid:229)n som Europeiska investeringsbanken givit sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag inom ramen f(cid:246)r sin tillf(cid:228)lliga l(cid:229)nem(cid:246)jlighet samt kommissionens svar (i enlighet med artikel 248. 4 andra stycket i EG-f(cid:246)rdraget) (2000/C 152/01) INNEH¯LLSF(cid:214)RTECKNING Punkt Sida INLEDNING. Sammanhang och m(cid:229)l. Den r(cid:228)ttsliga ramen. Revisionsr(cid:228)ttens granskning. SAMMANFATTNING AV DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA. GENOMF(cid:214)RANDET AV ¯TG˜RDEN. De viktigaste k(cid:228)nnetecknen. F(cid:246)rfarandet. BUDGETF(cid:214)RVALTNING OCH FRAML˜GGANDE AV REDOVISNINGEN. Anslagens utveckling. Budgetf(cid:246)rvaltning. Framl(cid:228)ggande av redovisningen. GRANSKNING AV KORREKTHET OCH LAGLIGHET. Resultat fr(cid:229)n granskningarna p(cid:229) platsen. (cid:214)vergripande resultat. Antal st(cid:246)dber(cid:228)ttigade arbetstillf(cid:228)llen. Kombination med annat gemenskapsst(cid:246)d. Mottagaren var inte st(cid:246)dber(cid:228)ttigad eller l(cid:229)net ber(cid:228)ttigade inte till st(cid:246)d. Den st(cid:246)dber(cid:228)ttigade perioden respekterades inte. Systemets svagheter. S(cid:228)rskilda aspekter. Den ordning i vilken ans(cid:246)kningarna tillgodos(cid:229)gs. Lika tillg(cid:228)nglighet f(cid:246)r alla. 1(cid:150)7 1(cid:150)2 3 4(cid:150)7 8(cid:150)16 17(cid:150)23 17(cid:150)19 20(cid:150)23 24(cid:150)27 24(cid:150)25 26 27 28(cid:150)48 28(cid:150)37 28 29(cid:150)30 31(cid:150)34 35 36(cid:150)37 38(cid:150)43 44(cid:150)48 44 45 Tidsfrist f(cid:246)r genomf(cid:246)randet. 46(cid:150)48 3 3 3 3 4 4 4 6 7 7 8 8 11 11 11 11 12 12 12 13 13 13 13 14 C 152/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 5. 2000 Punkt Sida BED(cid:214)MNING AV EFFEKTIVITETEN. Effekter p(cid:229) investeringar och skapandet av syssels(cid:228)ttning. St(cid:246)dmottagarnas storlek. R(cid:228)ntesubventionernas geografiska f(cid:246)rdelning. Konkurrenssituationen i banksektorn. SLUTSATS. 49(cid:150)69 49(cid:150)57 58(cid:150)59 60(cid:150)63 64(cid:150)69 70(cid:150)75 Kommissionens svar. 14 14 16 16 17 17 19 31. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 152/3 INLEDNING Sammanhang och m(cid:229)l 1. Vid Europeiska r(cid:229)dets m(cid:246)te i K(cid:246)penhamn i juni 1993 anmo- dades EIB att i samarbete med kommissionen med 3 miljarder ecu (cid:246)ka den tillf(cid:228)lliga l(cid:229)nem(cid:246)jligheten p(cid:229) 5 miljarder ecu som antogs i Edinburgh i december 1992 (1). Av denna (cid:246)kning skulle en mil- jard ecu anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att st(cid:228)rka de europeiska sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retagens konkurrenskraft och dessa skulle erh(cid:229)lla r(cid:228)ntesubven- tioner p(cid:229) h(cid:246)gst 3 % per (cid:229)r under fem (cid:229)r. Beviljandet av dessa l(cid:229)n skulle knytas till skapande av syssels(cid:228)ttning. ¯tg(cid:228)rden som kallas den tillf(cid:228)lliga l(cid:229)nem(cid:246)jligheten f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, eller K(cid:246)penhamnsfaciliteten, inr(cid:228)ttades genom ett r(cid:229)dsbeslut som antogs i april 1994 (2) p(cid:229) grundval av artikel 235 i EG-f(cid:246)rdraget. I inledningen till detta beslut p(cid:229)minde r(cid:229)det om Edinburgh- m(cid:246)jlighetens br(cid:229)dskande karakt(cid:228)r och understr(cid:246)k att denna nya m(cid:246)jlighet borde genomf(cid:246)ras s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt. d) Besluten om beviljande av r(cid:228)ntesubventionerade l(cid:229)n skall fat- tas av EIB inom tolv m(cid:229)nader efter att r(cid:229)dets beslut har tr(cid:228)tt i kraft, dvs. f(cid:246)re den 28 april 1995. e) R(cid:228)ntesubventionerna skall vara 2 % per (cid:229)r under en fem(cid:229)rs- period. f) Investeringsprojekten skall skapa syssels(cid:228)ttning. g) Kommissionen skall uppr(cid:228)tta en (cid:229)rlig utv(cid:228)rderingsrapport som framf(cid:246)r allt skall inneh(cid:229)lla uppgifter om den totala anv(cid:228)ndningstakten av l(cid:229)nen och de konstaterade effekterna p(cid:229) skapandet av syssels(cid:228)ttning och r(cid:228)ntesatser (5). Revisionsr(cid:228)ttens granskning 2. Ekonomiska och sociala kommittØn yttrade sig positivt om (cid:229)tg(cid:228)rdsf(cid:246)rslaget och ans(cid:229)g framf(cid:246)r allt att kommissionen och EIB i god tid m(cid:229)ste l(cid:228)mna detaljerad information till medlemsstaterna och organisationerna f(cid:246)r gemenskapens sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)re- tag om r(cid:228)ntesubventionsprogrammens s(cid:228)rdrag och genomf(cid:246)r- ande. Den ans(cid:229)g ocks(cid:229) att det var l(cid:228)mpligt att kreditinstituten och deras centrala organisationer skulle delta i programmen (3). 4. I Europaparlamentets resolution fr(cid:229)n april 1997 i vilken kom- missionen beviljas ansvarsfrihet f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av den all- m(cid:228)nna budgeten f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1995 (6), anmodar parlamentet till f(cid:246)ljd av revisionsr(cid:228)ttens rapport f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1995 revisions- r(cid:228)tten och kommissionen att vid f(cid:246)rsta m(cid:246)jliga tillf(cid:228)lle yttra sig (cid:148)om K(cid:246)penhamnsfacilitetens f(cid:246)rvaltning och administration, s(cid:228)r- skilt med avseende p(cid:229) hur de kriterier f(cid:246)r skapande av arbetstill- f(cid:228)llen som g(cid:228)ller f(cid:246)r r(cid:228)ntesubventioner fungerar(cid:148). Den r(cid:228)ttsliga ramen 3. R(cid:229)dets beslut fr(cid:229)n april 1994 inneh(cid:229)ller en r(cid:228)ttslig ram vars viktigaste inneh(cid:229)ll (cid:228)r f(cid:246)ljande: a) EIB skall administrera (cid:229)tg(cid:228)rden, p(cid:229) gemenskapens v(cid:228)gnar och i enlighet med ett samarbetsavtal (4) som slutits mellan kom- missionen och EIB. b) EIB skall bevilja l(cid:229)nen i enlighet med sina metoder. c) De r(cid:228)ntesubventionerade l(cid:229)nen fastst(cid:228)lldes till totalt h(cid:246)gst 1 000 miljoner ecu. (1) I slutsatserna fr(cid:229)n m(cid:246)tena den 11 och 12 december 1992 i Edinburgh uppmanades r(cid:229)det och EIB av Europeiska r(cid:229)det att i samarbete med kommissionen (cid:246)verv(cid:228)ga inr(cid:228)ttandet av en ny tillf(cid:228)llig l(cid:229)nem(cid:246)jlighet p(cid:229) 5 000 miljoner ecu. M(cid:246)jlighetens m(cid:229)ls(cid:228)ttning skulle vara att p(cid:229)skynda finansieringen av infrastrukturprojekt, framf(cid:246)r allt i sam- band med de transeuropeiska n(cid:228)ten. (2) R(cid:229)dets beslut 94/217/EG av den 19 april 1994 (EGT L 107, 28. 4. 1994, s. 57(cid:150)58). (3) Ekonomiska och sociala kommittØns yttrande av den 20 oktober 1993 (EGT C 352, 30. 12. 1993, punkt 3. 3). (4) Samarbetsavtalet undertecknades den 14 juni 1994. 5. Europaparlamentets intresse f(cid:246)r denna (cid:229)tg(cid:228)rd har v(cid:228)ckts av revisionsr(cid:228)ttens iakttagelser om huruvida omst(cid:228)llningsl(cid:229)nen till EKSG (cid:228)r lagliga, korrekta och effektiva (7). EKSG-l(cid:229)nen har faktiskt flera likheter med de l(cid:229)n som beviljats inom ramen f(cid:246)r denna (cid:229)tg(cid:228)rd, s(cid:228)rskilt vad g(cid:228)ller best(cid:228)mmelsen som knyter r(cid:228)ntesubven- tionen till skapandet av syssels(cid:228)ttning. 6. M(cid:229)len f(cid:246)r granskningen har varit dels att kontrollera att de g(cid:228)llande reglerna har respekterats, dels att bed(cid:246)ma (cid:229)tg(cid:228)rdens effektivitet j(cid:228)mf(cid:246)rt med de definierade m(cid:229)len: att gynna investe- ringar i sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag och skapa ny syssels(cid:228)ttning. 7. Samtliga medlemsstater i unionen har bes(cid:246)kts i syfte att i ett nationellt sammanhang analysera genomf(cid:246)randebest(cid:228)mmelserna samt (cid:229)tg(cid:228)rdens effekter. Granskningsbes(cid:246)k har gjorts hos 114 st(cid:246)dmottagare och deras finansiella mellanh(cid:228)nder i sex medlems- stater. (5) Fyra rapporter lades fram mellan oktober 1994 och december 1997. (6) Europaparlamentets beslut av den 10 april 1997 (EGT L 162, 19. 6. 1997, s. 29(cid:150)38, punkt 57). (7) Revisionsr(cid:228)ttens (cid:229)rsrapport om EKSG f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1995 (EGT C 377 13. 12. 1996, s. 11(cid:150)12, punkterna 2. 14(cid:150)2. 20). C 152/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 5. 2000 SAMMANFATTNING AV DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA 13. Revisionsr(cid:228)tten har uppt(cid:228)ckt fall d(cid:228)r investeringen redan hade p(cid:229)b(cid:246)rjats n(cid:228)r l(cid:229)neans(cid:246)kan gjordes. Det r(cid:228)ntesubventione- rade l(cid:229)net ersatte i sj(cid:228)lva verket ett redan befintligt finansierings- uppl(cid:228)gg (punkt 53). 8. Kommissionens utbetalningar till EIB har behandlats som del- betalningar och d(cid:228)rf(cid:246)r har de bokf(cid:246)rts som definitiva utgifter i kommissionens budgetr(cid:228)kenskaper. I sj(cid:228)lva verket har beloppen betalats ut till m(cid:228)klarna f(cid:246)r vidare f(cid:246)rdelning till st(cid:246)dmottagarna med avsev(cid:228)rda f(cid:246)rseningar. Detta har lett till att den faktiska acku- mulerade anv(cid:228)ndningsgraden av tillg(cid:228)ngliga budgetmedel vid slu- tet av 1994, 1995 och 1996 uppgick till 0 %, 11 % respektive 52 %, fast(cid:228)n budgetr(cid:228)kenskaperna f(cid:246)r samma budget(cid:229)r uppvisade en anv(cid:228)ndningsgrad p(cid:229) 100 % (punkt 26). 9. Saldot fr(cid:229)n det konto som EIB f(cid:246)rvaltar p(cid:229) gemenskapens v(cid:228)gnar (cid:229)terfinns inte i gemenskapens balansr(cid:228)kning. R(cid:228)nteinkoms- terna som krediterats detta konto uppg(cid:229)r till 9,6 miljoner ecu men har inte fastst(cid:228)llts som inkomster under hela den period fr(cid:229)n 1994 till 1998 d(cid:229) de uppst(cid:229)tt, utan f(cid:246)rst n(cid:228)r de (cid:246)verf(cid:246)rts till kom- missionen i september 1998. Ett allm(cid:228)nt problem uppst(cid:229)r vad g(cid:228)ller de finansiella best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r bokf(cid:246)ring och gransk- ning av detta slag av delbetalningar (punkt 27). 10. Genom revisionsr(cid:228)ttens granskning av f(cid:246)rvaltnings- och kon- trollsystemet f(cid:246)r denna (cid:229)tg(cid:228)rd har det p(cid:229)visats att det finns en del svagheter i sj(cid:228)lva systemet: utbetalning av st(cid:246)d med st(cid:246)dmotta- garnas egna deklarationer som underlag, f(cid:246)rvaltning som anf(cid:246)r- trotts banker, otillr(cid:228)cklig presentation och f(cid:246)rklaring av kriteri- erna, inga verkliga p(cid:229)f(cid:246)ljder i h(cid:228)ndelse av falska deklarationer, inga kontroller av st(cid:246)dmottagarna. Revisionsr(cid:228)tten har granskat ett urval av 114 f(cid:246)retag vilket i sig inte kan anv(cid:228)ndas som under- lag f(cid:246)r en enkel matematisk extrapolering. Vid granskningarna har emellertid m(cid:229)nga fel uppt(cid:228)ckts som bekr(cid:228)ftar att dessa svag- heter faktiskt f(cid:246)rekommer (punkt 28(cid:150)43). 11. Den inf(cid:246)rda best(cid:228)mmelsen har lett till att (cid:229)tg(cid:228)rden inte varit tillg(cid:228)nglig (cid:246)verallt f(cid:246)r alla eventuella st(cid:246)dmottagare, vilket strider mot best(cid:228)mmelserna i r(cid:229)dets beslut och samarbetsavtalet (punkt 45). 12. I artikel 4 i samarbetsavtalet fastst(cid:228)lls att ett r(cid:228)ntesubventio- nerat l(cid:229)n till sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag inte f(cid:229)r kombineras med andra r(cid:228)ntesubventionerade l(cid:229)n fr(cid:229)n EIB som ryms inom andra (cid:246)verenskommelser. I strid mot dessa best(cid:228)mmelser har EIB:s och kommissionens avdelningar kommit (cid:246)verens om att g(cid:246)ra ett undantag f(cid:246)r ett fall som g(cid:228)ller st(cid:246)d fr(cid:229)n ERUF i form av r(cid:228)nte- subventioner f(cid:246)r samma l(cid:229)n fr(cid:229)n EIB. Eftersom detta undantag inte har fastst(cid:228)llts p(cid:229) samma niv(cid:229) som samarbetsavtalet och inte heller f(cid:246)rts in i de avtal som slutits med mellanh(cid:228)nderna, har det inget r(cid:228)ttsligt v(cid:228)rde. Utbetalningen av belopp i kombination med annat st(cid:246)d b(cid:246)r d(cid:228)rmed anses avvika fr(cid:229)n best(cid:228)mmelserna. Detta undantag tycks f(cid:246)r (cid:246)vrigt inte ha till(cid:228)mpats i alla l(cid:228)nder (punk- terna 31(cid:150)32). 14. Det (cid:228)r de syssels(cid:228)ttningsskapande f(cid:246)retagen som gynnats av (cid:229)tg(cid:228)rden, men det (cid:228)r om(cid:246)jligt att fastst(cid:228)lla att dessa r(cid:228)ntesubven- tioner gjort det m(cid:246)jligt att skapa arbetstillf(cid:228)llena i fr(cid:229)ga. Dess- utom inneh(cid:229)ller best(cid:228)mmelsen om (cid:229)tg(cid:228)rdens genomf(cid:246)rande inte den information som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r att identifiera de arbets- tillf(cid:228)llen som direkt skapats av det r(cid:228)ntesubventionerade l(cid:229)net (punkt 57). 15. Det togs inte tillr(cid:228)cklig h(cid:228)nsyn till samordningen med annat st(cid:246)d p(cid:229) regional niv(cid:229), nationell niv(cid:229) eller gemenskapsniv(cid:229) (punk- terna 62(cid:150)63). 16. Bankerna som f(cid:246)rmedlar r(cid:228)ntesubventionerna har ofta l(cid:229)tit dessa ing(cid:229) i de finansieringsuppl(cid:228)gg som de erbjudit sina kunder, s(cid:229) att det inte l(cid:228)ngre framg(cid:229)r varifr(cid:229)n r(cid:228)ntesubventionen egentli- gen kommer (punkt 69). GENOMF(cid:214)RANDET AV ¯TG˜RDEN De viktigaste k(cid:228)nnetecknen finns i tabell 1. Beloppet 17. F(cid:246)rfarandena f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av (cid:229)tg(cid:228)rden beskrevs i detalj i ett samarbetsavtal som sl(cid:246)ts mellan kommissionen och EIB den 14 juni 1994 samt i ett till(cid:228)gg till detta avtal som undertecknades den 26 och 27 juli 1995. De viktigaste uppgifterna om genom- f(cid:246)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigade l(cid:229)n, f(cid:246)randet dvs. 1 000 miljoner ecu, f(cid:246)rdelades mellan medlemsstaterna i stort sett efter deras befolkning, bruttonationalinkomst och arbets- l(cid:246)shet uttryckt i procent. Av detta belopp beviljades 923,2 miljo- ner ecu, vilket ledde till en betalning av r(cid:228)ntesubventioner p(cid:229) 92,3 miljoner ecu (1). Antalet ans(cid:246)kningar som ledde till en utbe- talning var 4 336 (2). Antalet arbetstillf(cid:228)llen som uppgavs svara mot kriterierna f(cid:246)r skapande av syssels(cid:228)ttning uppgick till 53 788 (3). D(cid:229) denna rapport utarbetades hade 32 r(cid:228)ntesubven- tionsbetalningar p(cid:229) sammanlagt 578 600 ecu annullerats eller jus- terats ner(cid:229)t. (1) De utbetalade r(cid:228)ntesubventionerna motsvarar 10 % av de beviljade l(cid:229)nen (se punkt 19). (2) Eftersom samma f(cid:246)retag kunde l(cid:228)mna in mer (cid:228)n en ans(cid:246)kan vet man inte exakt hur m(cid:229)nga st(cid:246)dmottagarna var, men de var i vilket fall f(cid:228)rre (cid:228)n 4 336. Detsamma g(cid:228)ller antalet skapade arbetstillf(cid:228)llen eftersom detta antal upprepats vid varje ans(cid:246)kan fr(cid:229)n samma st(cid:246)dmottagare om denne l(cid:228)mnat in flera s(cid:229)dana. (3) Summering av siffrorna i st(cid:246)dmottagarnas deklarationer. K(cid:228)lla: EIB. 3 1 5 2 0 0 0 Medlemsstat Disponibla r(cid:228)ntesubventionerade l(cid:229)n (1) Disponibla r(cid:228)ntesub- ventioner (1) (2) Utbetalda r(cid:228)ntesubventioner Anv(cid:228)ndning i % Antal ans(cid:246)kningar Genomsnittlig r(cid:228)ntesubv. per ans(cid:246)kan Antal deklarerade arbetstillf(cid:228)llen ¯terbetalda r(cid:228)ntesubventioner (3) Antal (cid:228)renden (3) (1 000 ecu) Tabell 1 Genomf(cid:246)randet av (cid:229)tg(cid:228)rden per medlemsstat Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederl(cid:228)nderna (cid:214)sterrike Portugal Finland Sverige F(cid:246)renade kungariket (a) 33 210 13 026 253 900 17 015 131 272 139 117 7 699 144 400 1 140 28 550 9 500 4 514 7 800 10 457 198 400 (b) 3 321 1 303 25 390 1 702 13 127 13 912 770 14 440 114 2 855 950 451 780 1 046 19 840 Totalt 1 000 000 100 000 (1) Efter omf(cid:246)rdelningar. (2) 10 % av beloppet f(cid:246)r disponibla r(cid:228)ntesubventionerade l(cid:229)n. (3) Situationen per 31. 3. 1999. K(cid:228)lla: Europeiska investeringsbanken. (c) 2 189 1 237 20 445 1 430 12 536 13 860 384 14 440 114 2 855 950 322 684 1 036 19 840 92 321 (d) 66 95 81 84 95 100 50 100 100 100 100 71 88 99 100 92 (e) 100 36 886 10 1 005 976 9 335 3 75 21 4 24 40 812 4 336 (f) 21,89 34,35 23,08 142,99 12,47 14,20 42,71 43,10 38,00 38,07 45,24 80,45 28,51 25,89 24,43 21,29 (g) 1 520 978 8 222 605 6 070 9 053 184 7 844 55 1 373 480 273 445 702 15 985 53 788 (h) 15,2 0,0 0,0 0,0 291,8 63,2 0,0 208,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 578,6 (i) 1 0 0 0 21 4 0 6 0 0 0 0 0 0 0 32 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i C 1 5 2 / 5 C 152/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 5. 2000 18. L(cid:229)nen beviljades enligt EIB:s f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r globala l(cid:229)n (1). F(cid:246)rfarandet inneb(cid:228)r att man (cid:246)ppnar kreditlimiter f(cid:246)r de finan- siella mellanh(cid:228)nderna som anv(cid:228)nder dessa f(cid:246)r att finansiera enskilda l(cid:229)n som de beviljar sina kunder och f(cid:246)r vilka de tar p(cid:229) sig f(cid:246)rvaltningen och risken. F(cid:246)r denna anv(cid:228)ndning har EIB fast- st(cid:228)llt vissa villkor. De viktigaste av dessa (cid:228)r att kunden skall h(cid:246)ra till kategorin sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, att verksamhetssektorn i fr(cid:229)ga skall finnas med p(cid:229) en lista (cid:246)ver st(cid:246)dber(cid:228)ttigade sektorer och att l(cid:229)net skall finansiera ett investeringsprojekt. Enligt EIB:s kriterier definieras sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag som f(cid:246)retag vars anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar netto inte (cid:246)verstiger 75 miljoner ecu, vars personal (cid:228)r mindre (cid:228)n 500 personer och d(cid:228)r det egna kapitalet till h(cid:246)gst en tredjedel (cid:228)gs av ett f(cid:246)retag som inte h(cid:246)r till kategorin sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag (dvs. som inte uppfyller dessa krite- rier). Bland dessa sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag prioriterar EIB dem som har en personal som inte (cid:246)verstiger 50 personer. 19. R(cid:228)ntesubventionen erl(cid:228)ggs i en utbetalning och uppg(cid:229)r till 10 % av l(cid:229)net i ecu, dock h(cid:246)gst 3 000 ecu per skapat arbetstillf(cid:228)lle. L(cid:229)nebeloppet f(cid:229)r inte (cid:246)verstiga 75 % av investeringen, vilket inne- b(cid:228)r att r(cid:228)ntesubventionen inte kan (cid:246)verstiga 7,5 % av investe- ringen (2). Det b(cid:246)r framh(cid:229)llas att r(cid:228)ntesubventionen varken (cid:228)r beroende av l(cid:229)nets nominella r(cid:228)ntesats eller l(cid:229)nets (cid:229)terbetalnings- plan. F(cid:246)rfarandet 20. F(cid:246)rdelningen av r(cid:228)ntesubventionerna g(cid:246)rs av nationella m(cid:228)k- lare som handlar p(cid:229) uppdrag av EIB (3). De f(cid:229)r ers(cid:228)ttning fr(cid:229)n gemenskapen med en procentandel som ber(cid:228)knas p(cid:229) grundval av de r(cid:228)ntesubventioner som betalas till st(cid:246)dmottagarna (4). Vissa m(cid:228)klare har ocks(cid:229) fungerat som finansiella mellanh(cid:228)nder och direkt beviljat r(cid:228)ntesubventionerade l(cid:229)n. 21. De ber(cid:246)rda f(cid:246)retagen har via den finansiella mellanhanden skickat en eller flera ans(cid:246)kningar till den nationella m(cid:228)klaren. I ans(cid:246)kningarna angavs l(cid:229)nebeloppen och investeringsbeloppen samt antalet arbetstillf(cid:228)llen som man ber(cid:228)knade skapa. Ans(cid:246)kan skulle vara den nationella m(cid:228)klaren tillhanda senast den 31 juli 1995. F(cid:246)r vissa l(cid:228)nder sk(cid:246)ts tidsgr(cid:228)nsen fram till den 15 decem- (1) En beskrivning av globala l(cid:229)n fr(cid:229)n EIB finns i skriften EIB Information nr 86 fr(cid:229)n november 1995 (s. 7(cid:150)8), utgiven av EIB. (2) F(cid:246)r samma procentsats, 7,5 %, besl(cid:246)t kommissionen att inte god- k(cid:228)nna nationellt st(cid:246)d till sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retags investeringar utanf(cid:246)r regioner som erh(cid:229)ller bidrag (punkt 4. 1 i kommissionens meddelande om gemenskapsramen f(cid:246)r st(cid:246)d till sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, EGT C 213, 19. 8. 1992, s. 2). (3) F(cid:246)rdelningen av r(cid:228)ntesubventionerna i Irland gjordes av EIB sj(cid:228)lv. (4) F(cid:246)rdelningen av r(cid:228)ntesubventioner i Grekland gjordes av Finansmi- nisteriet, som avstod fr(cid:229)n ers(cid:228)ttning. ber 1995 (se punkt 47). M(cid:228)klaren f(cid:246)rde i kronologisk ordning upp ans(cid:246)kningarna p(cid:229) en lista efterhand som de inkom och denna lista fastst(cid:228)llde prioriteringen f(cid:246)r beviljande av r(cid:228)ntesubventioner (enligt principen (cid:148)f(cid:246)rst till kvarn f(cid:229)r f(cid:246)rst mala(cid:148), vilken fastst(cid:228)llts i artikel 13 i ovann(cid:228)mnda samarbetsavtal). 22. Sedan skickade de ans(cid:246)kande f(cid:246)retagen en deklaration som uppr(cid:228)ttats p(cid:229) heder och samvete till den nationella m(cid:228)klaren mel- lan den 1 augusti 1995 och den 30 juni 1997. Den skulle inne- h(cid:229)lla uppgifter om a) antalet anst(cid:228)llda den 28 april 1994 (det datum d(cid:229) beslutet som inr(cid:228)ttade (cid:229)tg(cid:228)rden offentliggjordes), b) antalet anst(cid:228)llda vid det datum d(cid:229) sj(cid:228)lva deklarationen gjordes samt c) en f(cid:246)rs(cid:228)kran om att (cid:246)kningen av antalet arbetstillf(cid:228)llen mel- lan dessa tv(cid:229) datum bibeh(cid:229)llits under de sex m(cid:229)nader som f(cid:246)regick det datum d(cid:229) deklarationen gjordes. Med detta dokument som underlag ber(cid:228)knade och utbetalade m(cid:228)klaren r(cid:228)ntesubventioner fr(cid:229)n de medel som EIB st(cid:228)llt till f(cid:246)r- fogande, s(cid:229) l(cid:228)nge dessa r(cid:228)ckte. 23. ¯tg(cid:228)rden marknadsf(cid:246)rdes i huvudsak av de finansiella mel- lanh(cid:228)nderna inom ramen f(cid:246)r deras vanliga kommersiella mark- nadsf(cid:246)ring. Dessutom distribuerade de finansiella mellanh(cid:228)n- derna en broschyr, utgiven av EIB, som var avsedd f(cid:246)r f(cid:246)retagen. En sammanfattning av tidsplanen f(cid:246)r genomf(cid:246)randet finns i tabell 2. Sammanfattning av tidsplanen f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av (cid:229)tg(cid:228)rden Tabell 2 a) 28 april 1994: r(cid:229)dets beslut om inr(cid:228)ttandet av (cid:229)tg(cid:228)rden offentligg(cid:246)rs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. b) 14 juni 1994: kommissionen och EIB sluter ett samarbetsavtal. c) 1 juli 1994(cid:150)30 november 1994: kontrakt slutes med nationella m(cid:228)k- lare. d) 31 juli 1995: det datum som f(cid:246)rst fastst(cid:228)lldes f(cid:246)r inl(cid:228)mnande av ans(cid:246)kningar om r(cid:228)ntesubventioner. e) 15 december 1995: slutdatum enbart f(cid:246)r de medlemsstater som den 31 juli 1995 inte anv(cid:228)nt de medel som st(cid:228)llts till deras f(cid:246)rfogande. f) 1 augusti 1995(cid:150)30 juni 1997: inl(cid:228)mning av de p(cid:229) heder och samvete uppr(cid:228)ttade deklarationerna d(cid:228)r det bl. a. skall framg(cid:229) om villkoren f(cid:246)r skapande av syssels(cid:228)ttning uppfyllts. g) 1 juli 1997(cid:150)30 september 1997: den slutliga listan (cid:246)ver st(cid:246)dmot- tagare uppr(cid:228)ttas. 31. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 152/7 BUDGETF(cid:214)RVALTNING OCH FRAML˜GGANDE AV REDOVISNINGEN med en (cid:246)verf(cid:246)ring p(cid:229) 7,5 miljoner ecu till rubrik B5(cid:150)3 2 3 som avs(cid:229)g pilotprojektet (cid:148)Tillv(cid:228)xt och milj(cid:246)(cid:148), vilket f(cid:246)rvaltas av Euro- peiska investeringsfonden (EIF). Slutligen f(cid:246)rf(cid:246)ll anslag p(cid:229) 25 mil- joner ecu, ocks(cid:229) f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1996 (tabell 3). Anslagens utveckling 24. Anslagen som skulle finansiera (cid:229)tg(cid:228)rden har f(cid:246)rts in i bud- getarna f(cid:246)r (cid:229)ren 1994 till 1996 under rubrik B5(cid:150)3 2 2, (cid:148)Syssel- s(cid:228)ttning och tillv(cid:228)xt i Europa(cid:148). De ursprungliga anslagen uppgick till totalt 106 miljoner ecu, f(cid:246)rdelade p(cid:229) tre budget(cid:229)r. De (cid:246)kades 1994 med en (cid:246)verf(cid:246)ring p(cid:229) 17 miljoner ecu och minskades 1996 25. Anv(cid:228)nda anslag uppgick allts(cid:229) till 93,5 miljoner ecu. Detta skedde genom utbetalningar till ett konto som EIB f(cid:246)rvaltade p(cid:229) gemenskapens v(cid:228)gnar. Fr(cid:229)n detta konto betalade EIB ut de r(cid:228)nte- subventioner som de nationella m(cid:228)klarna beg(cid:228)rde f(cid:246)r de st(cid:246)dmot- tagande f(cid:246)retag som uppfyllt villkoren. En sammanfattning av r(cid:246)relserna p(cid:229) detta konto finns i tabell 4. Genomf(cid:246)randet av anslag uppf(cid:246)rda under budgetrubriken (cid:148)Tillv(cid:228)xt f(cid:246)r Europa(cid:148) (B5(cid:150)3 2 2) Tabell 3 ¯r Ursprunglig budget Till(cid:228)ggs- och (cid:228)ndringsbudget (T˜B) (cid:214)verf(cid:246)ring av anslag Definitiv budget efter T˜B och (cid:246)verf(cid:246)ringar F(cid:246)rfallna anslag Genomf(cid:246)rande (miljoner ecu) 1994 1995 1996 45,50 2,75 57,75 Totalt 106,00 3,00 3,00 17,00 (cid:150) 7,50 (1) 9,50 65,50 2,75 50,25 118,50 25,00 (2) 25,00 65,50 2,75 25,25 93,50 (1) (cid:214)verf(cid:246)ring till rubrik B5(cid:150)3 2 3 (cid:148)Tillv(cid:228)xt och milj(cid:246)(cid:148). (2) Anslag f(cid:246)r att finansiera programmet Elise, men f(cid:246)rslaget till beslut (KOM(96) 155 slutlig av den 10 april 1996) antogs inte av r(cid:229)det. K(cid:228)lla: Inkomst- och utgiftsredovisningen 1994 till 1996. Sammanfattning av r(cid:246)relserna p(cid:229) det konto som EIB f(cid:246)rvaltade p(cid:229) gemenskapens v(cid:228)gnar Tabell 4 R(cid:246)relser 1994 1995 1996 1997 1998 1999 (2) Totalt (1 000 ecu) 0,0 46 596,9 65 606,1 52 369,7 9 396,3 656,5 Saldo per 01. 01 Krediteringar: Betalningar av anslag (1) ¯terbetalningar av annullerade r(cid:228)ntesubven- tioner 45 500,0 22 750,0 25 250,0 0,0 0,0 28,2 0,0 19,5 R(cid:228)ntor 1 096,9 4 070,5 2 560,1 1 533,8 deltotal 46 596,9 26 820,5 27 838,2 1 553,4 0,0 531,6 305,7 837,3 0,0 0,0 6,1 6,1 93 500,0 579,3 9 573,0 103 652,2 Totalt 46 596,9 73 417,3 93 444,3 53 923,1 10 233,6 662,5 Debiteringar: Infordran av anslag till den allm(cid:228)nna budge- ten Utbetalda belopp till m(cid:228)klare - varav deras arvoden deltotal 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 9 495,3 7 811,2 41 074,7 44 526,7 76,5 405,3 425,1 81,8 0,8 7 811,2 41 074,7 44 526,7 9 577,1 Saldo per 31. 12 46 596,9 65 606,1 52 369,7 9 396,3 656,5 Totalt 46 596,9 73 417,3 93 444,3 53 923,1 10 233,6 (1) De anslag som genomf(cid:246)rdes fr(cid:229)n 1994 (cid:229)rs budget uppgick till 65,5 miljoner ecu, varav 20 miljoner utbetalades 6. 1. 1995. (2) Situationen per 31. 3. 1999. K(cid:228)lla: Europeiska investeringsbanken. 9 495,3 93 494,4 907,7 102 989,7 0,0 0,0 0,0 0,0 662,5 662,5 C 152/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 5. 2000 Budgetf(cid:246)rvaltning 26. I ett f(cid:246)rsta skede samlades de utbetalningar kommissionen gjorde till EIB p(cid:229) ett konto med en avkastningsr(cid:228)nta som fastst(cid:228)ll- des i samarbetsavtalet (1). Utbetalningarna behandlades som del- betalningar och bokf(cid:246)rdes allts(cid:229) som definitiva utgifter i kommis- sionens budgetr(cid:228)kenskaper. I sj(cid:228)lva verket betalades dessa belopp ut till m(cid:228)klarna f(cid:246)r vidare f(cid:246)rdelning till st(cid:246)dmottagarna med betydande f(cid:246)rdr(cid:246)jningar. ˜ven om 73 % av det totala beloppet f(cid:246)r r(cid:228)ntesubventioner (cid:246)verf(cid:246)rdes till EIB 1994 och 1995, gjordes 92 % av utbetalningarna fr(cid:229)n dessa medel f(cid:246)rst 1996 och 1997. Detta ledde till att den faktiska ackumulerade anv(cid:228)ndningsgraden av till- g(cid:228)ngliga budgetmedel vid slutet av 1994, 1995 och 1996 uppgick till 0 %, 11 % respektive 52 %, fast(cid:228)n budgetr(cid:228)kenskaperna f(cid:246)r samma budget(cid:229)r uppvisade anv(cid:228)ndningsgrader p(cid:229) 100 % (tabell 5). Tabell 5 Anv(cid:228)ndning av tillg(cid:228)ngliga budgetmedel 1994 1995 1996 1997 1998 (1 000 ecu) Genomf(cid:246)randet av budgeten Tillg(cid:228)ngliga budgetmedel ¯rliga utbetalningar fr(cid:229)n EIB till dennas m(cid:228)klare Ej utnyttjade budgetmedel Anv(cid:228)ndning i % av tillg(cid:228)ngliga budgetmedel 65 500 65 500 0 65 500 0 % 2 750 68 250 7 811 60 439 11 % 25 250 93 500 41 075 44 614 52 % 0 93 500 44 527 87 100 % 0 93 500 82 6 100 % K(cid:228)lla: Inkomst- och utgiftsredovisningen och Europeiska investeringsbanken. Framl(cid:228)ggande av redovisningen 27. En analys av tillg(cid:228)ngliga medel p(cid:229) EIB:s konto j(cid:228)mf(cid:246)rt med gjorda betalningar (tabell 6 och grafisk illustration 1) visar att det finns ett glapp mellan bokf(cid:246)ringen i budgeten och genomf(cid:246)randet av utgiften. Dess storlek inneb(cid:228)r att man kan ifr(cid:229)gas(cid:228)tta framst(cid:228)ll- ningen av utbetalningarna som slutgiltiga utgifter, eftersom detta strider mot principerna om budgetr(cid:228)kenskapernas ett(cid:229)righet och m(cid:246)jligheten till insyn i dessa (2). F(cid:246)r (cid:246)vrigt finns inte saldot p(cid:229) det konto som EIB f(cid:246)rvaltar p(cid:229) gemenskapens v(cid:228)gnar med i gemen- skapens balansr(cid:228)kning, trots att saldot (cid:228)r en fordran f(cid:246)r gemen- skapen och en skuld f(cid:246)r EIB. R(cid:228)nteinkomsterna p(cid:229) 9,6 miljoner ecu som krediterades detta konto togs inte upp som inkomster under hela perioden fr(cid:229)n 1994 till 1998 d(cid:229) de uppstod utan f(cid:246)rst d(cid:229) de (cid:246)verf(cid:246)rdes till kommissionen i september 1998 (3). Den till- f(cid:228)lliga l(cid:229)nem(cid:246)jligheten f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag (cid:228)r bara ett exempel bland andra och det finns ett allm(cid:228)nt problem n(cid:228)r det g(cid:228)ller finansiella best(cid:228)mmelser f(cid:246)r hur s(cid:229)dana slag av delbetal- ningar skall bokf(cid:246)ras och granskas. (1) R(cid:228)ntorna krediteras kontot vid slutet av m(cid:229)naden till en r(cid:228)ntesats som motsvarar det m(cid:229)natliga genomsnittet av de dagsr(cid:228)ntor som fastst(cid:228)llts av betalningssystemet f(cid:246)r ecun. (2) Yttrande nr 4/97 om r(cid:229)dets f(cid:246)rslag till f(cid:246)rordning (Euratom, EKSG, EG) om (cid:228)ndring av budgetf(cid:246)rordningen av den 21 december 1977 f(cid:246)r Europeiska gemenskapernas allm(cid:228)nna budget (EGT C 57, 23. 2. 1998, s. 20(cid:150)21, punkterna 3. 7(cid:150)3. 8). (3) Fr(cid:229)gan om hur f(cid:246)rskott, delbetalningar och r(cid:228)ntor skall bokf(cid:246)ras togs upp av revisionsr(cid:228)tten i dess yttrande nr 4 av den 10 juli 1997 om r(cid:229)dets f(cid:246)rslag till f(cid:246)rordning (Euratom, EKSG, EG) om (cid:228)ndring av budgetf(cid:246)rordningen av den 21 december 1977 f(cid:246)r Europeiska gemen- skapernas allm(cid:228)nna budget. 3 1 5 2 0 0 0 J(cid:228)mf(cid:246)relse mellan belopp som utbetalats till m(cid:228)klarna och tillg(cid:228)ngliga budgetanslag p(cid:229) det konto som EIB f(cid:246)rvaltade p(cid:229) gemenskapens v(cid:228)gnar 1994 1995 1996 1997 1998 (1 000 ecu) Tabell 6 Kvartal 3 4 1 2 3 4 1 2 3 4 1 2 3 4 1 Belopp som utbetalats till m(cid:228)klarna (r(cid:228)n- tesubventioner och provisioner) 0 0 0 0 0 7 811 6 904 9 472 7 737 16 962 4 272 10 135 12 871 17 248 82 Tillg(cid:228)ngliga budgetanslag vid slutet av kvartalet p(cid:229) kontot: F(cid:246)rsta delen 45 500 45 500 45 500 45 500 45 500 37 689 30 785 21 313 13 576 0 Andra delen Tredje delen Fj(cid:228)rde delen 22 750 22 750 22 750 22 750 22 750 22 750 22 750 19 364 15 092 4 957 7 750 7 750 7 750 7 750 7 750 0 0 17 500 17 500 17 500 17 336 Ej utnyttjade anslag vid slutet av kvar- talet 45 500 45 500 68 250 68 250 68 250 60 439 53 535 51 813 44 076 44 614 40 342 30 207 17 336 K(cid:228)lla: Kommissionen och Europeiska investeringsbanken. 87 87 6 6 2 0 6 6 3 0 6 6 4 0 6 6 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i C 1 5 2 / 9 J(cid:228)mf(cid:246)relse mellan beloppen som krediterats kontot och anv(cid:228)ndningen av dem Grafisk illustration 1 (miljoner ecu) 120 100 80 60 40 20 0 3/94 (1) (2) 4/94 1/95 2/95 3/95 4/95 1/96 2/96 3/96 4/96 1/97 2/97 3/97 4/97 1/98 2/98 3/98 4/98 1/99 (1) Anslag p(cid:229) kontot vid kvartalets slut (ackumulerat) (2) Utbetalningar av r(cid:228)ntesubventioner (ackumulerat) Kvartal C 1 5 2 / 1 0 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i. 3 1 5 2 0 0 0 31. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 152/11 GRANSKNING AV KORREKTHET OCH LAGLIGHET Resultat fr(cid:229)n granskningarna p(cid:229) platsen (cid:214)vergripande resultat 28. Revisionsr(cid:228)tten granskade 114 st(cid:246)dmottagare p(cid:229) platsen i sex medlemsstater, n(cid:228)mligen Tyskland, F(cid:246)renade kungariket, Italien, Frankrike, Spanien och (cid:214)sterrike. Dessa st(cid:246)dmottagare representerar 123 betalnings(cid:228)renden, eftersom vissa av dem erh(cid:229)l- lit flera (tv(cid:229), tre eller fyra) r(cid:228)ntesubventionerade l(cid:229)n fr(cid:229)n denna m(cid:246)jlighet. Vid granskningarna uppt(cid:228)ckte revisionsr(cid:228)tten 61 fel i 51 st(cid:246)dmottagares akter, som beviljats totalt 4,17 miljoner ecu i r(cid:228)ntesubventioner. Efter eliminering av f(cid:246)ljdfel blir den totala effekten 1,26 miljoner ecu. Granskningsresultaten sammanfattas i tabell 7. Sammanfattning av de fel som konstaterats vid granskningarna p(cid:229) platsen Tabell 7 Punkt i rapporten Slag av fel Antal f(cid:246)retag som ber(cid:246)rs av felet R(cid:228)ntesubventioner som erh(cid:229)llits av de ber(cid:246)rda f(cid:246)retagen (1 000 ecu) Belopp f(cid:246)r felen (1 000 ecu) 29, 30 36, 37 R(cid:228)ntesubventionerna f(cid:246)r arbetstillf(cid:228)llena medf(cid:246)r inte st(cid:246)dber(cid:228)ttigande Referensperioden medf(cid:246)r inte st(cid:246)dber(cid:228)ttigande 18, 35 F(cid:246)retaget (cid:228)r inte st(cid:246)dber(cid:228)ttigat 35 34 (cid:151) L(cid:229)net (cid:228)r inte st(cid:246)dber(cid:228)ttigat (< 5 (cid:229)r) En del av l(cid:229)net (cid:228)r inte st(cid:246)dber(cid:228)ttigat Utgiftsslaget (cid:228)r inte st(cid:246)dber(cid:228)ttigat 31, 32 Kombination med andra r(cid:228)ntesubventioner f(cid:246)r EIB-l(cid:229)n Totalt fel (3) Totalt antal granskade f(cid:246)retag 23 7 4 4 11 2 10 51 (3) 114 768 328 219 83 272 63 581 (2) 1 689 (3) 4 167 372 209 219 83 42 (1) 58 581 (2) 1 261 (3) 1 261 (1) J(cid:228)mf(cid:246)rt med de siffror som f(cid:246)rekommer i texten i punkt 34, tillkommer ett f(cid:246)retag i ett annat land som hade underutnyttjat sitt l(cid:229)n och n(cid:229)gra andra fel av mindre storlek utan samband med moms har tagits bort. (2) Varav 98 000 ecu (cid:228)ven p(cid:229)verkades av andra fel. (3) V(cid:228)rdet f(cid:246)r totalt fel motsvarar inte summan av beloppen f(cid:246)r olika slag av fel, eftersom samma (cid:228)rende kan p(cid:229)verkats av flera slag av fel. K(cid:228)lla: Europeiska revisionsr(cid:228)tten. Antal st(cid:246)dber(cid:228)ttigade arbetstillf(cid:228)llen staterats. De totala avvikelserna uppg(cid:229)r till 124 arbetstillf(cid:228)llen, vil- ket motsvarar 372 000 ecu som betalats ut f(cid:246)r mycket. Det har framkommit att de siffror som deklarerades av f(cid:246)retagen avseende skapade arbetstillf(cid:228)llen, antingen de (cid:228)r r(cid:228)ntesubventionerade eller inte, inte var s(cid:228)rskilt tillf(cid:246)rlitliga, d(cid:229) uppgifterna i 84 av 114 gran- skade fall visade sig vara felaktiga. 29. R(cid:228)ntesubventionernas storlek berodde p(cid:229) det antal arbets- tillf(cid:228)llen som det st(cid:246)dmottagande f(cid:246)retaget skapat (och som bibe- h(cid:229)llits under minst sex m(cid:229)nader), dock maximalt 27 f(cid:246)r f(cid:246)retagen i den andra kategorin (se punkt 58). I 23 av 114 granskade fall konstaterade emellertid revisionsr(cid:228)tten att antalet verkligen st(cid:246)d- ber(cid:228)ttigade arbetstillf(cid:228)llen var f(cid:228)rre (cid:228)n det antal som omfattades av r(cid:228)ntesubventionen. F(cid:246)r samtliga granskade st(cid:246)dmottagare upp- gick det totala antalet st(cid:246)dber(cid:228)ttigade arbetstillf(cid:228)llen till 1 389 och beloppet till 4,17 miljoner ecu, varav 256 arbetstillf(cid:228)llen f(cid:246)r 768 000 ecu fanns hos de 23 st(cid:246)dmottagare d(cid:228)r avvikelser kon- 30. Av de 124 arbetstillf(cid:228)llen f(cid:246)r vilka r(cid:228)ntesubventioner har betalats ut fast(cid:228)n inget st(cid:246)dber(cid:228)ttigande f(cid:246)rel(cid:229)g, hade 91 helt enkelt inte skapats i verkligheten. Resterande 33 avs(cid:229)g ett f(cid:246)retag i Spanien som tillh(cid:246)rde kategori 2 (se punkt 58), vilket inneb(cid:228)r att taket p(cid:229) 27 arbetstillf(cid:228)llen som var ber(cid:228)ttigade till r(cid:228)ntesubven- C 152/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 5. 2000 tioner absolut skulle g(cid:228)lla. R(cid:228)ntesubventionsl(cid:229)net delades emel- lertid upp i fyra l(cid:229)n som beviljades av fyra olika f(cid:246)rmedlande ban- ker. F(cid:246)r vart och ett av dell(cid:229)nen deklarerades ett antal arbetstillf(cid:228)l- len som var f(cid:228)rre (cid:228)n 27, s(cid:229) att fr(cid:229)gan om vilken kategori f(cid:246)retaget tillh(cid:246)rde endast blev aktuellt p(cid:229) total niv(cid:229) med 60 deklarerade och subventionerade arbetstillf(cid:228)llen. Detta undgick helt den nationelle m(cid:228)klaren och EIB, fast(cid:228)n tv(cid:229) av mellanh(cid:228)nderna deklarerade att f(cid:246)retaget h(cid:246)rde hemma i den f(cid:246)rsta kategorin och de tv(cid:229) andra mellanh(cid:228)nderna att det h(cid:246)rde till den andra kategorin. Kombination med annat gemenskapsst(cid:246)d 31. I samarbetsavtalets artikel 4 fastst(cid:228)lls att ingen st(cid:246)dmottagare f(cid:229)r kombinera r(cid:228)ntesubventionerade l(cid:229)n till sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag med andra r(cid:228)ntesubventionerade l(cid:229)n fr(cid:229)n EIB som bevil- jats inom ramen f(cid:246)r andra avtal och inte heller med r(cid:228)ntesubven- tionerade EKSG-l(cid:229)n. En f(cid:246)rs(cid:228)kran med detta inneh(cid:229)ll ingick f(cid:246)r (cid:246)vrigt i den f(cid:246)rbindelse som st(cid:246)dmottagaren var tvungen att skriva under d(cid:229) r(cid:228)ntesubventionen betalades ut. I juli 1994 lade EIB:s f(cid:246)rvaltningsavdelning fram ett f(cid:246)rslag f(cid:246)r kommissionens beh(cid:246)- riga avdelning om att denna best(cid:228)mmelse inte skulle till(cid:228)mpas n(cid:228)r det g(cid:228)llde kombination med st(cid:246)d i form av r(cid:228)ntesubventioner inom ramen f(cid:246)r en (cid:229)tg(cid:228)rd inom ERUF (1). Kommissionens beh(cid:246)- riga avdelning f(cid:246)rmodades ha godk(cid:228)nt undantaget eftersom man inte motsatte sig detta. 32. Ett flertal fall d(cid:228)r st(cid:246)d kombinerats uppt(cid:228)cktes vid revisions- r(cid:228)ttens granskningar, men enbart i Spanien. Detta beror p(cid:229) att mellanh(cid:228)nderna i de andra l(cid:228)nderna inte tycks ha k(cid:228)nt till att detta undantag fanns. I Spanien har tio av elva granskade f(cid:246)retag (653 000 ecu i erh(cid:229)llna subventioner) kombinerat SMF- r(cid:228)ntesubventioner (581 000 ecu) och st(cid:246)d fr(cid:229)n ERUF (370 000 ecu). Det sistn(cid:228)mnda utgick ocks(cid:229) som en r(cid:228)ntesubvention som grundades p(cid:229) samma l(cid:229)n fr(cid:229)n EIB och som allts(cid:229) subventionera- des tv(cid:229) g(cid:229)nger. Regeln om att st(cid:246)d inte f(cid:229)r kombineras g(cid:228)ller i syn- nerhet f(cid:246)r subventioner av ett och samma l(cid:229)n, oberoende av vil- ken mellanhand som beviljat subventionen s(cid:229) l(cid:228)nge denna belastar gemenskapens budget. Eftersom kombinationer inte fick g(cid:246)ras enligt artikel 4 i samarbetsavtalet och avr(cid:228)kningsdagen f(cid:246)r l(cid:229)nen f(cid:246)r de sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retagen kom efter avr(cid:228)kningsdagen f(cid:246)r ERUF-st(cid:246)det, skall r(cid:228)ntesubventionerna f(cid:246)r de sm(cid:229) och medel- stora f(cid:246)retagen i fr(cid:229)ga anses vara of(cid:246)renliga med reglerna. En (cid:246)verenskommelse om ett undantag som gjorts p(cid:229) avdelningsniv(cid:229) har inget r(cid:228)ttsligt v(cid:228)rde. Endast ett dokument som antagits p(cid:229) samma niv(cid:229) som samarbetsavtalet hade kunnat utg(cid:246)ra ett giltigt undantag. Till de avtal som sl(cid:246)ts med m(cid:228)klarna och de finansiella mellanh(cid:228)nderna bifogades samarbetsavtalets text utan denna (cid:228)nd- ring. 33. Vad betr(cid:228)ffar kombinationer av r(cid:228)ntesubventionerade EKSG- l(cid:229)n, pekade revisionsr(cid:228)tten redan i sin (cid:229)rsrapport f(cid:246)r EKSG f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1996 (2) p(cid:229) att det fanns en risk f(cid:246)r att detta inte upp- t(cid:228)cks. Kommissionen har (cid:229)tagit sig att granska detta s(cid:229) snart lis- tan (cid:246)ver st(cid:246)dmottagarna av l(cid:229)nem(cid:246)jligheten f(cid:246)r sm(cid:229) och medel- stora f(cid:246)retag har f(cid:228)rdigst(cid:228)llts. 34. Moms som erl(cid:228)ggs vid anskaffningar av investeringar (cid:228)r inte en kostnad f(cid:246)r f(cid:246)retagen eftersom den (cid:228)r avdragsgill (3). Hos 10 av 28 granskade st(cid:246)dmottagare i F(cid:246)renade kungariket ingick emellertid moms i ber(cid:228)kningen av det r(cid:228)ntesubventionerade l(cid:229)net, vilket lett till att den utbetalade r(cid:228)ntesubventionen (cid:246)verskattats. Detta (cid:228)r ytterligare ett exempel p(cid:229) bristande tydlighet i presenta- tionen och f(cid:246)rklaringen av de regler som skall f(cid:246)ljas. Det totala felet uppg(cid:229)r till cirka 40 000 ecu av utbetalade r(cid:228)ntesubventioner p(cid:229) totalt 253 000 ecu till de tio ber(cid:246)rda f(cid:246)retagen och 789 000 ecu f(cid:246)r samtliga granskade f(cid:246)retag i F(cid:246)renade kungari- ket. Detta slag av fel har inte konstaterats i de andra l(cid:228)nderna. Mottagaren var inte st(cid:246)dber(cid:228)ttigad eller l(cid:229)net ber(cid:228)ttigade inte till st(cid:246)d erh(cid:229)llit 35. Bland de 114 granskade f(cid:246)retagen uppt(cid:228)ckte revisionsr(cid:228)tten fyra f(cid:246)retag som inte motsvarade denna (cid:229)tg(cid:228)rds definition av sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag eller av st(cid:246)dber(cid:228)ttigade verksamhetssek- torer. Dessa hade totalt 219 000 ecu (se punkt 18). Vad g(cid:228)ller l(cid:229)neavtalen best(cid:228)mdes att de skulle g(cid:228)lla minst fem (cid:229)r, vilket motsvarar den period f(cid:246)r vilken r(cid:228)ntesubventionens belopp ber(cid:228)knas. Vid granskningen uppt(cid:228)ckte revisionsr(cid:228)tten emellertid tre fall d(cid:228)r avtalens l(cid:246)ptid var kortare (cid:228)n fem (cid:229)r och ett fall av inl(cid:246)sen i f(cid:246)rtid innan fem (cid:229)r g(cid:229)tt. De felaktigt utbetalade r(cid:228)ntesubventionerna uppgick till totalt 83 000 ecu. r(cid:228)ntesubventioner p(cid:229) Den st(cid:246)dber(cid:228)ttigade perioden respekterades inte 36. Deklarationen p(cid:229) heder och samvete om antalet skapade arbetstillf(cid:228)llen skulle l(cid:228)mnas in till m(cid:228)klaren f(cid:246)re den 30 juni 1997, (cid:228)ven om det vid denna tidpunkt inte var s(cid:228)kert att n(cid:246)dv(cid:228)n- diga medel f(cid:246)r betalningar av alla r(cid:228)ntesubventioner var disponi- bla. Inom de tre f(cid:246)ljande m(cid:229)naderna, dvs. f(cid:246)re den 30 september 1997, skulle m(cid:228)klaren g(cid:246)ra upp den definitiva listan (cid:246)ver st(cid:246)d- mottagare som skulle (cid:246)verl(cid:228)mnas till EIB. I F(cid:246)renade kungariket accepterades emellertid deklarationer 37. som gjorts mellan dessa tv(cid:229) datum. Den finansiella mellanhan- den, som ocks(cid:229) var m(cid:228)klare (se punkt 68), bad vissa av sina kun- der (de f(cid:246)r vilka tillg(cid:229)ngen till medel var beroende av om st(cid:246)dmot- tagare h(cid:246)gre upp p(cid:229) listan hoppade av) att l(cid:228)mna in dokumentet efter att ha f(cid:246)rs(cid:228)krat sig om att medel fanns tillg(cid:228)ngliga, dvs. efter den 30 juni 1997. D(cid:228)rmed fick st(cid:246)dmottagarna l(cid:228)ngre tid p(cid:229) sig att skapa ny syssels(cid:228)ttning (cid:228)n i andra l(cid:228)nder. Bland de 28 st(cid:246)d- mottagare som granskades i F(cid:246)renade kungariket uppt(cid:228)ckte revi- sionsr(cid:228)tten sex fall d(cid:228)r den st(cid:246)dber(cid:228)ttigade perioden utstr(cid:228)ckts till efter den 30 juni 1997. Dessa fall g(cid:228)ller utbetalda r(cid:228)ntesubventio- ner p(cid:229) totalt 149 000 ecu. Ett liknande fall som g(cid:228)ller skapande och bibeh(cid:229)llande av arbetstillf(cid:228)llen efter den st(cid:246)dber(cid:228)ttigade perio- den uppt(cid:228)cktes i Spanien (60 000 ecu). (1) Kommissionens beslut av den 25 november 1994, K(94) 3044 om inr(cid:228)ttandet av ett globalt st(cid:246)d till m(cid:229)l 1-regionerna i Spanien inom ramen f(cid:246)r ERUF-(cid:229)tg(cid:228)rderna under perioden 1994(cid:150)1999. (2) EGT C 380, 15. 12. 1997, s. 11, punkterna 2. 28(cid:150)2. 33. (3) Den moms som erl(cid:228)ggs vid k(cid:246)p av en vara (cid:228)r, enligt sj(cid:228)lva de princi- per som reglerar denna skatt, f(cid:246)retagets fordran p(cid:229) skattemyndighe- terna och tas d(cid:228)rf(cid:246)r upp som s(cid:229)dan p(cid:229) tillg(cid:229)ngssidan i f(cid:246)retagets balansr(cid:228)kning. 31. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 152/13 Systemets svagheter 38. De m(cid:229)nga konstaterade felaktigheterna (cid:229)terspeglar svaghe- terna i f(cid:246)rvaltnings- och kontrollsystemet som revisionsr(cid:228)tten identifierade vid sin systemanalys. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta utgjorde det fak- tum att utbetalningen av r(cid:228)ntesubventionen grundades p(cid:229) en deklaration som st(cid:246)dmottagaren sj(cid:228)lv l(cid:228)mnade in inte den b(cid:228)sta garantin f(cid:246)r att uppgifterna var korrekta, eftersom det enda man riskerade vid oriktiga deklarationer var att man fick betala tillbaka det felaktigt erh(cid:229)llna beloppet. Dessutom var utformningen av sj(cid:228)lva deklarationsformul(cid:228)ret och instruktionerna f(cid:246)r att fylla i det inte s(cid:228)rskilt tydliga, bl. a. n(cid:228)r det g(cid:228)llde best(cid:228)mmelsen om att de nya arbetstillf(cid:228)llena skulle finnas kvar under en period p(cid:229) sex m(cid:229)nader f(cid:246)re det datum d(cid:229) deklarationen gjordes. Utf(cid:246)rligare instruktioner och ett tydligare formul(cid:228)r hade s(cid:228)kert kunnat bidra till att man undvikit de flesta problemen med tolkning av best(cid:228)m- melserna och d(cid:228)rmed hade antalet konstaterade felaktigheter kun- nat minskas. 39. ˜ven det faktum att (cid:229)tg(cid:228)rden p(cid:229) operativ niv(cid:229) f(cid:246)rvaltades av banker (cid:228)r inte i sig en tillr(cid:228)cklig garanti f(cid:246)r att deklarationerna (cid:228)r korrekta. I allm(cid:228)nhet har bankerna endast mycket s(cid:228)llan inr(cid:228)ttat n(cid:229)got system f(cid:246)r att systematiskt kontrollera de kriterier som ber(cid:228)ttigar till st(cid:246)d och i synnerhet den nya syssels(cid:228)ttning som verkligen skapats. Inga p(cid:229)f(cid:246)ljder har inf(cid:246)rts f(cid:246)r mellanh(cid:228)ndernas vidarebefordran av felaktiga deklarationer. inte tillr(cid:228)ckliga kompenserande 40. Best(cid:228)mmelserna inneh(cid:246)ll kontroller eftersom EIB endast kontrollerade m(cid:228)klarnas f(cid:246)rfaran- den och att de hade den dokumentation som m(cid:246)jligheten kr(cid:228)vde samt att de dokument som kom fr(cid:229)n m(cid:228)klarna var konsekventa. Kommissionen utf(cid:246)rde f(cid:246)r sin del ingen granskning alls av kor- rektheten i samband med (cid:229)tg(cid:228)rden. 41. Problemet med att visa upp bevis p(cid:229) att arbetstillf(cid:228)llen ska- pats (cid:228)r v(cid:228)lk(cid:228)nt f(cid:246)r revisionsr(cid:228)tten och de avdelningar vid kom- missionen som sedan l(cid:228)nge till(cid:228)mpar och granskar detta slag av (cid:229)tg(cid:228)rd (till exempel de r(cid:228)ntesubventionerade omst(cid:228)llningsl(cid:229)nen till EKSG). Dokumentationen, som helst skall vara officiell, dvs. granskad av nationella skatte- eller f(cid:246)rs(cid:228)kringsmyndigheter, skiljer sig (cid:229)t mellan l(cid:228)nderna. ˜ven om samarbetsavtalet fastst(cid:228)ller att st(cid:246)dmottagarna enligt kontrakten skall l(cid:228)mna in de verifierande underlag som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att man skall kunna kontrollera antalet skapade arbetstillf(cid:228)llen, har kommissionen inte anv(cid:228)nt sig av sin erfarenhet och revisionsr(cid:228)tten har endast mycket s(cid:228)llan st(cid:246)tt p(cid:229) fall d(cid:228)r ett f(cid:246)rs(cid:246)k till kontroll gjorts p(cid:229) grundval av dessa doku- ment innan revisionsr(cid:228)tten sj(cid:228)lv granskade saken. I det enda fall d(cid:228)r den nationella m(cid:228)klaren grundligt och systematiskt hade kon- trollerat deklarationerna p(cid:229) grundval av officiella dokument visade det sig att referensdokumenten var otillr(cid:228)ckliga eftersom siffrorna var alltf(cid:246)r (cid:246)vergripande och referensperioderna alltf(cid:246)r l(cid:229)nga. 42. I samarbetsavtalet fastst(cid:228)lls att de r(cid:228)ntesubventionerade l(cid:229)nen skulle l(cid:246)pa p(cid:229) minst fem (cid:229)r och att r(cid:228)ntesubventionen skulle annulleras om de l(cid:246)stes in i f(cid:246)rtid innan utg(cid:229)ngen av denna period. Den finansiella mellanhanden skulle d(cid:228)rf(cid:246)r informera EIB och p(cid:229) dennas beg(cid:228)ran (cid:229)terta r(cid:228)ntesubventionen. 43. Om man enbart f(cid:246)rlitar sig p(cid:229) att bankerna identifierar och kr(cid:228)ver tillbaka r(cid:228)ntesubventioner, som en g(cid:229)ng har utbetalats, n(cid:228)r inget st(cid:246)dber(cid:228)ttigande l(cid:228)ngre f(cid:246)religger, respekteras inte den (cid:229)tskill- nad mellan funktioner som (cid:228)r helt n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r att kontrollen skall vara tillf(cid:246)rlitlig. Utan en kompenserande kontroll p(cid:229) en annan niv(cid:229) s(cid:228)kerst(cid:228)lls det inte tillr(cid:228)ckligt att denna regel respek- teras. Ett fall av inl(cid:246)sen i f(cid:246)rtid som inte anm(cid:228)lts uppt(cid:228)cktes n(cid:228)m- ligen vid granskningarna p(cid:229) platsen. S(cid:228)rskilda aspekter Den ordning i vilken ans(cid:246)kningarna tillgodos(cid:229)gs f(cid:246)r att 44. Ans(cid:246)kningarna om r(cid:228)ntesubventioner skulle ha tillgodosetts efter den kronologiska ordning i vilken de inkom, enligt de natio- nella m(cid:228)klarnas listor. Denna ordning har inte f(cid:246)ljts i vissa med- lemsstater. I Belgien hade de sex mellanh(cid:228)nderna (inklusive m(cid:228)k- laren) slutit ett avtal f(cid:246)rdela de tillg(cid:228)ngliga r(cid:228)nte- subventionerna mellan sig (1) vilket stred mot reglerna och satte den kronologiska ordningen ur spel. I Irland var det ocks(cid:229) om(cid:246)j- ligt att anv(cid:228)nda den kronologiska ordningen eftersom systemet grundades p(cid:229) kvoter, liksom i de l(cid:228)nder d(cid:228)r m(cid:228)klaren efter eget gottfinnande valde ut st(cid:246)dmottagarna (se punkt 45. c). I Finland uppr(cid:228)ttade m(cid:228)klaren ingen kronologisk lista och accepterade f(cid:246)r (cid:246)vrigt muntliga ans(cid:246)kningar vilket om(cid:246)jliggjorde all kontroll av att den kronologiska ordningen respekterats. Lika tillg(cid:228)nglighet f(cid:246)r alla 45. I r(cid:229)dets beslut fastst(cid:228)lls att l(cid:229)nem(cid:246)jligheten skall vara till- g(cid:228)nglig i hela gemenskapen (2) och i samarbetsavtalet st(cid:229)r att till- r(cid:228)cklig marknadsf(cid:246)ring av l(cid:229)nem(cid:246)jligheten skall riktas till sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag och att riklig information skall ges till de sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retagen om att det finns r(cid:228)ntesubventione- rade l(cid:229)n f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag. Trots detta har best(cid:228)m- melserna lett till att (cid:229)tg(cid:228)rden inte varit tillg(cid:228)nglig (cid:246)verallt f(cid:246)r alla eventuella st(cid:246)dmottagare av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: a) ¯tg(cid:228)rden f(cid:246)rvaltades av banker som hade globala l(cid:229)neavtal med EIB, vilket allts(cid:229) utesl(cid:246)t banker som inte hade s(cid:229)dana avtal och d(cid:228)rmed deras vanliga kunder (i Nederl(cid:228)nderna ute- sl(cid:246)ts t. ex. p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt den st(cid:246)rsta banken vad g(cid:228)ller finansiering av sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag). (1) I Belgien kunde i b(cid:246)rjan endast en enda finansiell mellanhand som samtidigt var m(cid:228)klare bevilja de r(cid:228)ntesubventionerade l(cid:229)nen. Sedan konstaterade fem andra finansiella mellanh(cid:228)nder, som f(cid:246)r (cid:246)vrigt redan var kunder hos EIB, att de f(cid:246)rlorade kunder till den f(cid:246)rstn(cid:228)mnda finansiella mellanhanden och de visade d(cid:229) sitt missn(cid:246)je med situatio- nen. De bad EIB om att ocks(cid:229) f(cid:229) m(cid:246)jlighet att bevilja r(cid:228)ntesubventio- nerade l(cid:229)n till sina kunder, vilket de fick n(cid:229)gra m(cid:229)nader efter att (cid:229)tg(cid:228)r- den lanserats av den f(cid:246)rste finansiella mellanhanden. F(cid:246)r att ta igen den tid de f(cid:246)rlorat kr(cid:228)vde de fem andra finansiella mellanh(cid:228)nderna ett avtal som fastst(cid:228)llde kvoter av r(cid:228)ntesubventioner som var och en av de sex kunde f(cid:246)rdela mellan sina egna kunder. (2) ¯ttonde sk(cid:228)let i r(cid:229)dets beslut 94/217/EG av den 19 april 1994 (EGT L 107, 28. 4. 1994, s. 57(cid:150)58). C 152/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 5. 2000 b) Alla banker som hade globala l(cid:229)neavtal med EIB valdes inte ut som mellanh(cid:228)nder f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av denna (cid:229)tg(cid:228)rd, (cid:228)ven om de ville vara med (t. ex. banker i Frankrike och i ett f(cid:246)rsta skede ocks(cid:229) banker i Belgien). c) Vissa m(cid:228)klare eller mellanh(cid:228)nder valde sj(cid:228)lva ut de s(cid:246)kande i st(cid:228)llet f(cid:246)r att g(cid:246)ra en omfattande marknadsf(cid:246)ring av (cid:229)tg(cid:228)rden (t. ex. i Danmark, Grekland, Irland, Luxemburg och (cid:214)sterrike). Tidsfrist f(cid:246)r genomf(cid:246)randet 46. I den f(cid:246)rsta artikeln i det r(cid:229)dsbeslut som inf(cid:246)rde (cid:229)tg(cid:228)rden, fastst(cid:228)lls att beslutet om beviljande av l(cid:229)n med r(cid:228)ntesubventioner skall fattas av EIB inom tolv m(cid:229)nader efter att sj(cid:228)lva beslutet offentliggjorts, dvs. f(cid:246)re den 28 april 1995. Det inneb(cid:228)r att detta datum var den tidsgr(cid:228)ns innan vilken l(cid:229)net till st(cid:246)dmottagaren skulle ha beviljats, men ocks(cid:229) den tidsgr(cid:228)ns f(cid:246)re vilken ans(cid:246)kan om r(cid:228)ntesubventionen skulle ha inl(cid:228)mnats till den nationella m(cid:228)klaren. Denna ans(cid:246)kan var egentligen den faktor som gav det underliggande l(cid:229)net dess karakt(cid:228)r av r(cid:228)ntesubventionerat l(cid:229)n som beviljats av den finansiella mellanhanden till g(cid:228)ngse villkor. I sam- arbetsavtalet mellan kommissionen och EIB inf(cid:246)rdes denna tids- frist inte p(cid:229) ett riktigt s(cid:228)tt av nedanst(cid:229)ende sk(cid:228)l. 47. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta fastst(cid:228)lldes i detta avtal att de globala avtalen med de finansiella mellanh(cid:228)nderna skall har slutits den 28 april 1995. Slutandet av l(cid:229)neavtalen med st(cid:246)dmottagarna kunde emel- lertid (cid:228)ga rum upp till tolv m(cid:229)nader efter det att de globala l(cid:229)ne- avtalen slutits och d(cid:228)rmed efter den 28 april 1995 som (cid:228)r det datum som fastst(cid:228)lls i r(cid:229)dets beslut. F(cid:246)r det andra fastst(cid:228)lldes i detta avtal att ans(cid:246)kningarna om r(cid:228)ntesubventioner skall ha mot- tagits i medlemsstaterna den 31 juli och den 15 december 1995, antingen dessa har f(cid:246)rbrukat de tilldelade medlen per den 31 juli 1995 eller inte, vilket allts(cid:229) (cid:228)r tre respektive sju och en halv m(cid:229)nad efter den tidsgr(cid:228)ns som fastst(cid:228)lls i r(cid:229)dets beslut. 48. Att denna (cid:229)tg(cid:228)rd skulle inf(cid:246)ras snabbt n(cid:228)mns b(cid:229)de i inled- ningen till r(cid:229)dets beslut och i Ekonomiska och sociala kommit- tØns yttrande. BED(cid:214)MNING AV EFFEKTIVITETEN Effekter p(cid:229) investeringar och skapandet av syssels(cid:228)ttning 49. ¯tg(cid:228)rden syftade till att fr(cid:228)mja och p(cid:229)skynda investeringar som skulle skapa syssels(cid:228)ttning vid sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag genom att l(cid:229)n p(cid:229) 1 000 ecu, som uteslutande var riktade till dessa f(cid:246)retag, erbj(cid:246)ds dem tillsammans med en minskning av de finan- siella kostnaderna p(cid:229) 2 % per (cid:229)r under fem (cid:229)r. ¯tg(cid:228)rderna skulle hj(cid:228)lpa m(cid:229)nga sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag med deras huvudsak- liga problem framf(cid:246)r allt i initialskedet och i det expanderande skedet, n(cid:228)mligen att l(cid:229)na upp medel, vilket kan vara sv(cid:229)rt utan tillr(cid:228)ckligt stort eget kapital och utan tillr(cid:228)ckliga garantier. Sam- tidigt skulle kostnaden f(cid:246)r dessa l(cid:229)n h(cid:229)llas nere. 50. Vid granskningen fr(cid:229)gade revisionsr(cid:228)tten systematiskt st(cid:246)d- mottagare och finansiella mellanh(cid:228)nder om tillg(cid:229)ngen till det r(cid:228)n- tesubventionerade l(cid:229)net hade varit en avg(cid:246)rande faktor f(cid:246)r inves- teringsbeslutet och om det hade haft n(cid:229)got som helst inflytande p(cid:229) beloppet, slaget av investering eller tidsplanen f(cid:246)r den. ˜ven om tillhandah(cid:229)llandet av r(cid:228)ntesubventionen ledde till att f(cid:246)reta- gen p(cid:229)skyndade sina investeringar i 8 % av de granskade fallen, vilket motsvarar 6 % av r(cid:228)ntesubventionerna, var m(cid:246)jligheten att f(cid:229) det r(cid:228)ntesubventionerade l(cid:229)net inte i n(cid:229)got av granskade fallen den avg(cid:246)rande faktorn f(cid:246)r investeringsbeslutet. 51. Den viktigaste anledningen till att r(cid:228)ntesubventionen inte p(cid:229)verkat f(cid:246)retagarnas strategiska beslut beror p(cid:229) att det r(cid:246)r sig om ett litet belopp. R(cid:228)ntesubventionens genomsnittliga p(cid:229)verkan p(cid:229) de finansierade investeringskostnaderna (bortsett fr(cid:229)n finansiella kostnader) uppg(cid:229)r till knappt 2,4 % (tabell 8). Detta (cid:228)r inte till- r(cid:228)ckligt f(cid:246)r att kunna betraktas som en avg(cid:246)rande faktor n(cid:228)r beslut skall fattas om ett investeringsprojekt. J(cid:228)mf(cid:246)rt med den investe- ringsvolym som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att skapa ett arbetstillf(cid:228)lle (cid:228)r 3 000 ecu inte ett tillr(cid:228)ckligt incitament. F(cid:246)r att verkligen p(cid:229)verka dessa slag av beslut m(cid:229)ste man arbeta med tilldelningar som (cid:228)r b(cid:228)ttre koncentrerade och mer m(cid:229)linriktade. 31. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 152/15 R(cid:228)ntesubventionernas effekt p(cid:229) investeringar och utbetalda l(cid:229)n Tabell 8 Investeringar Utbetalda l(cid:229)n R(cid:228)ntesubventioner (1 000 ecu) Genomsnitt per skapat arbetstillf(cid:228)lle Belopp % av investeringen Genomsnitt per skapat arbetstillf(cid:228)lle Belopp % av l(cid:229)net % av investeringen Genomsnitt per skapat arbetstillf(cid:228)lle Medlemsstat Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nerderl(cid:228)nderna (cid:214)sterrike Portugal Finland Sverige F(cid:246)renade kungariket Belopp 192 094 33 087 1 037 873 45 738 518 012 335 917 16 901 842 139 9 274 158 205 57 770 10 746 26 641 35 905 467 930 126,38 33,85 126,23 75,60 85,34 37,11 92,11 107,36 168,62 115,23 120,35 39,36 59,87 51,15 29,27 72 159 12 571 222 673 16 170 192 405 171 813 4 127 392 861 2 107 76 435 9 820 6 265 7 072 12 119 258 210 Totalt 3 788 233 70,43 1 456 806 K(cid:228)lla: Europeiska investeringsbanken. 52. Det faktum att bankrisken f(cid:246)r de enskilda l(cid:229)nen ligger hos de f(cid:246)rmedlande bankerna leder till att dessa anv(cid:228)nder sina egna kri- terier f(cid:246)r att godk(cid:228)nna l(cid:229)neans(cid:246)kningar. D(cid:228)rf(cid:246)r har endast s(cid:229)dana projekt godk(cid:228)nts f(cid:246)r finansiering med r(cid:228)ntesubventionerade l(cid:229)n som (cid:228)nd(cid:229) skulle ha funnit en finansieringsl(cid:246)sning. Det faktum att det handlar om r(cid:228)ntesubventionerade l(cid:229)n skapade allts(cid:229) ingen ytterligare finansieringskapacitet. Vid bes(cid:246)ken i medlemsstaterna fick revisionsr(cid:228)tten ta del av m(cid:229)nga vittnesm(cid:229)l som handlade om att det st(cid:246)rsta finansieringsproblemet f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag (cid:228)r att det egna kapitalet (cid:228)r otillr(cid:228)ckligt, liksom de garantier som kan l(cid:228)mnas till externa l(cid:229)ngivare. Med tanke p(cid:229) detta (cid:228)r s(cid:229)dana m(cid:246)jligheter som mer nyligen skapats och som (cid:228)r inriktade p(cid:229) finansiering av garantier eller p(cid:229) tillf(cid:228)lliga andelar i det egna kapitalet i sm(cid:229) f(cid:246)retag som h(cid:229)ller p(cid:229) att startas eller som expan- derar, b(cid:228)ttre l(cid:228)mpade att stimulera finansieringen av projekt som har sv(cid:229)rt att hitta n(cid:246)dv(cid:228)ndigt kapital (1). 53. Till(cid:228)mpningen av regeln (cid:148)f(cid:246)rst till kvarn f(cid:229)r f(cid:246)rst mala(cid:148) p(cid:229) nationell niv(cid:229) ledde till att de s(cid:246)kande framf(cid:246)r allt lade fram pro- jekt som redan befann sig i l(cid:229)ngt framskridna planeringsfaser f(cid:246)r bankernas bed(cid:246)mning. P(cid:229) grund av risken att andra s(cid:246)kande skulle tilldelas r(cid:228)ntesubventionerna ist(cid:228)llet, hade f(cid:246)retagarna inte tid att utveckla nya projekt utan lade framf(cid:246)r allt fram projekt d(cid:228)r beslut om investeringen och dess finansiering redan hade fattats och vars ber(cid:228)knade effekt p(cid:229) antalet arbetstillf(cid:228)llen redan var k(cid:228)nd. (1) Framf(cid:246)r allt initiativen (cid:148)Europeiska finansieringsordningen f(cid:246)r tekno- logi (cid:150) start(cid:148) och (cid:148)SMF-garantin(cid:148) som ing(cid:229)r i (cid:148)Europeiska finansie- ringsordningen f(cid:246)r teknologi f(cid:246)r SMF(cid:148), som (cid:228)r resultatet av r(cid:229)dets extra m(cid:246)te i november 1997 i Luxemburg och r(cid:229)dets beslut av den 19 maj 1998. 38 38 21 35 37 51 24 47 23 48 17 58 27 34 55 38 47,47 12,86 27,08 26,73 31,70 18,98 22,49 50,08 38,30 55,67 20,46 22,95 15,89 17,26 16,15 27,08 2 189 1 237 20 445 1 430 12 536 13 860 384 14 440 114 2 855 950 322 684 1 036 19 840 92 321 3,0 9,8 9,2 8,8 6,5 8,1 9,3 3,7 5,4 3,7 9,7 5,1 9,7 8,5 7,7 6,3 1,1 3,7 2,0 3,1 2,4 4,1 2,3 1,7 1,2 1,8 1,6 3,0 2,6 2,9 4,2 2,4 1,44 1,27 2,49 2,36 2,07 1,53 2,09 1,84 2,07 2,08 1,98 1,18 1,54 1,48 1,24 1,72 Revisionsr(cid:228)tten uppt(cid:228)ckte faktiskt fall d(cid:228)r investeringen redan var l(cid:229)ngt framskriden vid tidpunkten f(cid:246)r ans(cid:246)kan och det r(cid:228)ntesub- ventionerade l(cid:229)net faktiskt ersatte ett redan befintligt finansie- ringsuppl(cid:228)gg. 54. R(cid:228)ntesubventionerna uppfattades inte som s(cid:229)dana trots nam- net eftersom utbetalningen av dem inte hade n(cid:229)got samband med r(cid:228)ntorna och inte gjordes med regelbundna intervall. Beloppet mottogs i en enda utbetalning utan samband med l(cid:229)nets bankr(cid:246)- relser n(cid:228)r deklarationen om skapandet av syssels(cid:228)ttning inl(cid:228)m- nats. Att d(cid:246)ma av f(cid:246)retagens och bankernas deklarationer blir en minskning av de finansiella kostnaderna viktig f(cid:246)rst n(cid:228)r r(cid:228)ntorna blir alltf(cid:246)r h(cid:246)ga, eller (cid:229)tminstone h(cid:246)gre (cid:228)n de var under ans(cid:246)k- ningsperioden f(cid:246)r denna (cid:229)tg(cid:228)rd. 55. Enligt till(cid:228)mpningsreglerna f(cid:246)r denna (cid:229)tg(cid:228)rd var f(cid:246)retag som beg(cid:228)rt och erh(cid:229)llit ett bankl(cid:229)n f(cid:246)r att finansiera en investering och registrerat en (cid:246)kning av antalet arbetstillf(cid:228)llen st(cid:246)dber(cid:228)ttigade till ett r(cid:228)ntesubventionerat l(cid:229)n. Det beh(cid:246)vde allts(cid:229) inte finnas n(cid:229)got orsakssamband mellan skapandet av syssels(cid:228)ttning och investe- ringen i fr(cid:229)ga. Ibland hade investeringen inte alls n(cid:229)gon effekt p(cid:229) syssels(cid:228)ttningen eller ocks(cid:229) gjordes den till och med i rationalise- ringssyfte, vilket ledde till att antalet arbetstillf(cid:228)llen minskade inom en viss sektor (cid:228)ven om antalet anst(cid:228)llda vid f(cid:246)retaget totalt sett (cid:246)kade. L(cid:229)nen anv(cid:228)ndes i huvudsak f(cid:246)r att rikta subventio- nerna till expanderande f(cid:246)retag och best(cid:228)mmelsen om att distri- butionen av st(cid:246)det skulle ske i mindre delar, vara decentraliserad samt sk(cid:246)tas av bankn(cid:228)tet tog (cid:246)ver m(cid:229)ls(cid:228)ttningen som ju var att stimulera skapandet av arbetstillf(cid:228)llen. C 152/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 5. 2000 I de s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelserna utesl(cid:246)ts inte uppk(cid:246)p d(cid:228)r inves- 56. teringen bestod i att finansiera ett k(cid:246)p av ett redan existerande f(cid:246)retag. I detta fall blev skapandet av syssels(cid:228)ttning endast en fort- s(cid:228)ttning p(cid:229) arbetstillf(cid:228)llen som redan fanns. F(cid:246)r de r(cid:228)ntesubven- tionerade EKSG-l(cid:229)nen accepteras aldrig s(cid:229)dana projekt, inte ens n(cid:228)r ett (cid:246)vertag av f(cid:246)retag i sv(cid:229)righeter g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att bibeh(cid:229)lla arbetstillf(cid:228)llen som annars riskerar att g(cid:229) f(cid:246)rlorade. Vid gransk- ningen av K(cid:246)penhamnsfaciliteten uppt(cid:228)ckte revisionsr(cid:228)tten flera fall d(cid:228)r den finansierade och r(cid:228)ntesubventionerade investeringen bestod i att ett annat f(cid:246)retag (cid:246)vertagits med personal. Ibland handlade det om en r(cid:228)ddningsaktion som ledde till att en del av arbetstillf(cid:228)llena stabiliserades, men i andra fall hade d(cid:228)remot var- ken f(cid:246)retagets fortlevnad eller arbetstillf(cid:228)llena varit i fara. 59. Dessa tv(cid:229) regler har efterlevts och antalet st(cid:246)dmottagare fr(cid:229)n den f(cid:246)rsta kategorin (cid:246)versteg t. o. m. med r(cid:229)ge ovann(cid:228)mnda 60 % (2). M(cid:229)nga av de f(cid:246)rmedlande bankerna spelade h(cid:228)rvid en ganska aktiv roll f(cid:246)r att mobilisera eventuella st(cid:246)dmottagare ur denna kategori och vissa av dem anstr(cid:228)ngde sig f(cid:246)r att hitta sm(cid:229) f(cid:246)retag. Andra f(cid:246)redrog d(cid:228)remot st(cid:246)rre kunder och minskade d(cid:228)rigenom antalet (cid:228)renden att handl(cid:228)gga. 81 f(cid:246)retag som alla till- h(cid:246)rde den f(cid:246)rsta kategorin fick motta r(cid:228)ntesubventioner p(cid:229) mer (cid:228)n 100 000 ecu. 2 % av st(cid:246)dmottagarna kunde s(cid:229)ledes erh(cid:229)lla 14 % av de totala r(cid:228)ntesubventionerna (13 miljoner ecu av 92 mil- joner ecu). 57. ˜ven om st(cid:246)det verkligen har getts till f(cid:246)retag som skapar syssels(cid:228)ttning, kan man inte fastst(cid:228)lla att st(cid:246)det gjort det m(cid:246)jligt att skapa arbetstillf(cid:228)llena i fr(cid:229)ga. ¯tg(cid:228)rdens genomf(cid:246)randebest(cid:228)m- melser inneh(cid:229)ller inte n(cid:246)dv(cid:228)ndig information f(cid:246)r att identifiera de arbetstillf(cid:228)llen som det r(cid:228)ntesubventionerade l(cid:229)net direkt har gett upphov till. De siffror som kommissionen lagt fram (1) best(cid:229)r av en summering av den (cid:246)kning av antalet anst(cid:228)llda som f(cid:246)retagen uppgett mellan referens- och deklarationsdatumet. Dessa uppgif- ter avser alla slags (cid:246)kningar, antingen de har n(cid:229)got samband med den r(cid:228)ntesubventionerade investeringen eller inte. Dessutom har uppgifterna varken kontrollerats av kommissionen eller EIB och revisionsr(cid:228)tten har uppt(cid:228)ckt m(cid:229)nga felaktigheter i dessa siffror vid sina granskningar p(cid:229) platsen (se punkt 29). St(cid:246)dmottagarnas storlek 58. I best(cid:228)mmelserna definierades st(cid:246)dber(cid:228)ttigade sm(cid:229) och med- elstora f(cid:246)retag enligt den definition som EIB vanligtvis anv(cid:228)nder i samband med sin egen policy vad g(cid:228)ller denna kategori av f(cid:246)retag (se punkt 18). Med tanke p(cid:229) att denna definition av sm(cid:229) och med- elstora f(cid:246)retag omfattar f(cid:246)retag som (cid:228)r relativt stora (anl(cid:228)ggnings- tillg(cid:229)ngar p(cid:229) upp till 75 miljoner ecu och upp till 499 anst(cid:228)llda) skiljs i best(cid:228)mmelserna p(cid:229) tv(cid:229) kategorier av sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, den f(cid:246)rsta omfattar f(cid:246)retag vars oms(cid:228)ttning (cid:228)r mindre (cid:228)n 20 miljoner ecu eller vars anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar (cid:228)r mindre (cid:228)n 10 miljoner ecu och vars personal inte (cid:246)verstiger 250 personer. Den andra omfattar alla andra sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag som uppfyller EIB:s kriterier. Det fastst(cid:228)lldes ocks(cid:229) att l(cid:229)n till den andra kategorin maximalt skulle vara 810 000 ecu (och den totala r(cid:228)n- tesubventionen d(cid:228)rmed 81 000 ecu) och att minst 60 % av st(cid:246)d- mottagarna skulle h(cid:246)ra till den f(cid:246)rsta kategorin. R(cid:228)ntesubventionernas geografiska f(cid:246)rdelning 60. F(cid:246)rdelningen mellan medlemsstaterna av 1 000 miljoner ecu i r(cid:228)ntesubventionerade l(cid:229)n gjordes i fyra etapper. Det b(cid:246)rjade 1994 med att en f(cid:246)rsta del p(cid:229) 650 miljoner ecu tilldelades de tolv d(cid:229)varande medlemsstaterna p(cid:229) grundval av deras befolkning (vik- tad till 50 %) och deras bruttonationalinkomst (20 %) fr(cid:229)n 1993 samt den genomsnittliga arbetsl(cid:246)sheten, viktad efter befolkningen, 1992 och 1993 (30 %). En andra tilldelning gjordes senare f(cid:246)r de tre nya medlemsstaterna efter samma kriterier, men resultatet av ber(cid:228)kningen delades med tv(cid:229) vilket gav 27,8 miljoner ecu. ¯ter- st(cid:229)ende 322,2 miljoner ecu f(cid:246)rdelades mellan de tolv ursprung- liga medlemsstaterna efter i vilken grad de anv(cid:228)nt den f(cid:246)rsta delen per den 28 februari 1995. De belopp som inte anv(cid:228)nts den 15 december 1995 f(cid:246)rdelades slutligen mellan de l(cid:228)nder som den 31 juli 1995 hade ans(cid:246)kningslistor p(cid:229) belopp som (cid:246)versteg dis- ponibla medel. 61. M(cid:229)let med detta f(cid:246)rfarande var att utnyttja de disponibla budgetmedlen maximalt. I praktiken fungerade inte detta helt till- fredsst(cid:228)llande av tv(cid:229) sk(cid:228)l. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta behandlades de nya med- lemsstaterna annorlunda och erh(cid:246)ll en tilldelning som var mindre (cid:228)n den de andra l(cid:228)nderna fick och de kunde inte heller delta i senare tilldelningar. Det visade sig emellertid att den verkliga absorptionskapaciteten i dessa tre l(cid:228)nder vida (cid:246)versteg de tillde- lade beloppen. F(cid:246)r det andra visade det sig att den information p(cid:229) vilken ber(cid:228)kningarna f(cid:246)r den andra utbetalningen och den slutliga f(cid:246)rdelningen grundade sig inte var tillr(cid:228)ckligt tillf(cid:246)rlitlig. Detta beror framf(cid:246)r allt p(cid:229) att det vid tidpunkten f(cid:246)r f(cid:246)rdelningen inte fanns n(cid:229)got kontrollf(cid:246)rfarande genom vilket man kunde annul- lera ans(cid:246)kningslistor som blivit inaktuella under tiden. 62. Slutligen utbetalades r(cid:228)ntesubventioner p(cid:229) 92,3 miljoner ecu. Anv(cid:228)ndningen per land framg(cid:229)r av tabell 1. Anv(cid:228)ndningsgra- den i Tyskland visar p(cid:229) ett genomf(cid:246)rande som (cid:228)r mindre (cid:228)n de ursprungliga ans(cid:246)kningarna, utan (cid:229)tskillnad mellan huvudlistan och reservlistan. Underutnyttjandet f(cid:246)rklaras huvudsakligen med (1) Kommissionens f(cid:246)rsta, andra, tredje och fj(cid:228)rde rapport om genom- f(cid:246)randet av (cid:229)tg(cid:228)rden, KOM(94) 434 slutlig, 19. 10. 1994, punkt 4. 3, KOM(95) 485 slutlig, 30. 10. 1995, punkt 4. 1, KOM(96) 522 slutlig, 25. 10. 1996, punkt 4. 1, respektive KOM(97) 645 slutlig, 2. 12. 1997, s. 10, punkt 4. 1. (2) Kommissionens fj(cid:228)rde rapport om genomf(cid:246)randet av (cid:229)tg(cid:228)rden, KOM(97) 645 slutlig, 2. 12. 1997, s. 10, punkt 4. 3. Kommissionen talar om 80 % utan att bevisa denna procentsats, medan man kommer fram till mer (cid:228)n 90 % p(cid:229) grundval av information fr(cid:229)n EIB samtidigt som man kan konstatera att den sistn(cid:228)mnda inneh(cid:229)ller m(cid:229)nga klas- sificeringsfel. 31. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 152/17 att l(cid:229)n (cid:229)terbetalts i f(cid:246)rtid p. g. a. att r(cid:228)ntan s(cid:228)nkts och eftersom l(cid:229)nen inte l(cid:246)pte (cid:246)ver de fem (cid:229)r som var minimum, f(cid:246)rel(cid:229)g inte l(cid:228)ngre n(cid:229)got st(cid:246)dber(cid:228)ttigande och d(cid:228)rf(cid:246)r drogs m(cid:229)nga (cid:228)renden tillbaka f(cid:246)re deklarationsstadiet. Anv(cid:228)ndningsgraden i Belgien, Grekland och Finland f(cid:246)rklaras med de f(cid:246)rvaltningss(cid:228)tt som de nationella m(cid:228)klarna anv(cid:228)nt sig av. Den mycket l(cid:229)ga anv(cid:228)ndnings- graden i Irland och i Portugal beror p(cid:229) att man d(cid:228)r hade tillg(cid:229)ng till andra, f(cid:246)rdelaktigare st(cid:246)dprogram som finansierades av de nationella myndigheterna (i Irland) eller fr(cid:229)n gemenskapen (i Por- tugal). 63. Otillr(cid:228)cklig h(cid:228)nsyn togs till samordningen med andra st(cid:246)d- (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) regional niv(cid:229), nationell niv(cid:229) eller t. o. m. p(cid:229) gemen- skapsniv(cid:229). Revisionsr(cid:228)tten konstaterade vid sina bes(cid:246)k i medlems- staterna att (cid:229)tg(cid:228)rden ibland var den enda i sitt slag, att det ibland fanns andra mycket intressantare m(cid:246)jligheter (se punkt 62), eller att (cid:229)tg(cid:228)rden kunde kombineras med regionalt eller nationellt st(cid:246)d som ibland var mycket stort (t. ex. i Tyskland). Konkurrenssituationen i banksektorn 64. Enligt best(cid:228)mmelserna i artikel 267 i EG-f(cid:246)rdraget finansie- rar EIB investeringsprojekten i de minst utvecklade regionerna eller n(cid:228)r tillg(cid:228)ngliga medel i de enskilda medlemsstaterna inte (cid:228)r tillr(cid:228)ckliga. EIB skall allts(cid:229) st(cid:246)dja gemenskapspolitiken samtidigt som subsidiaritetsprincipen respekteras, dvs. endast ingripa d(cid:229) marknadens eller medlemsstatens medel inte r(cid:228)cker till. marginaler (cid:228)n konkurrenterna. Att i ett finansiellt uppl(cid:228)gg f(cid:246)r en eventuell kund kunna inkludera en bonus som t. ex. r(cid:228)ntesubven- tionen fr(cid:229)n K(cid:246)penhamnsfaciliteten g(cid:246)r att man har en f(cid:246)rdel j(cid:228)m- f(cid:246)rt med de andra bankerna. De finansiella mellanh(cid:228)nder som haft ensamr(cid:228)tt p(cid:229) f(cid:246)rdelningen av dessa r(cid:228)ntesubventioner har f(cid:229)tt en f(cid:246)rdel j(cid:228)mf(cid:246)rt med andra l(cid:229)ngivare som inte h(cid:246)r till det n(cid:228)tverk som har aff(cid:228)rsm(cid:228)ssiga relationer med EIB (se ocks(cid:229) punkt 45. a). 68. Den roll som vissa m(cid:228)klare spelat har dessutom bidragit till att skapa villkor som kan snedvrida konkurrensen mellan de ban- ker som f(cid:246)rdelar r(cid:228)ntesubventionen. I F(cid:246)renade kungariket hade fem finansiella mellanh(cid:228)nder r(cid:228)tt att f(cid:246)rdela r(cid:228)ntesubventionerna men (cid:228)nd(cid:229) beviljades 83 % av de disponibla subventionerade l(cid:229)nen av en mellanhand, som f(cid:246)r (cid:246)vrigt agerade som m(cid:228)klare, vilket inte alls motsvarar dennes andel av bankmarknaden (cirka en tredjedel av marknaden). I Belgien konstaterade fem finansiella mellanh(cid:228)n- der att de f(cid:246)rlorade kunder till en enda finansiell mellanhand som var den som f(cid:246)rst hade ensamr(cid:228)tt p(cid:229) att bevilja r(cid:228)ntesubventio- nerade l(cid:229)n. I Frankrike hade endast (cid:229)tta finansiella mellanh(cid:228)nder r(cid:228)tt att bevilja r(cid:228)ntesubventionerade l(cid:229)n och dessa h(cid:246)rde f(cid:246)r (cid:246)vrigt inte till de st(cid:246)rsta akt(cid:246)rerna p(cid:229) den nationella marknaden. Av dessa (cid:229)tta mellanh(cid:228)nder fick dessutom vissa inte k(cid:228)nnedom om (cid:229)tg(cid:228)rden f(cid:246)rr(cid:228)n i ett sent skede och p(cid:229) ett indirekt s(cid:228)tt (se ocks(cid:229) punkt 45. b). 69. De banker som f(cid:246)rmedlade l(cid:229)nen inf(cid:246)rlivade ofta i s(cid:229) h(cid:246)g grad r(cid:228)ntesubventionerna i de finansiella uppl(cid:228)gg som de erbj(cid:246)d sina kunder att det inte gick att se varifr(cid:229)n r(cid:228)ntesubventionen kom. En bank presenterade t. o. m. m(cid:246)jligheten som (cid:148)X-bankens tillf(cid:228)lliga m(cid:246)jlighet f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag(cid:148). Bland de st(cid:246)dmottagare som var medvetna om att r(cid:228)ntesubventionen finan- sierades av n(cid:229)gon annan, trodde de flesta att det r(cid:246)rde sig om ett EIB-st(cid:246)d. Endast i ett par undantagsfall visste st(cid:246)dmottagaren att st(cid:246)det finansierades via gemenskapsbudgeten. 65. EIB inr(cid:228)ttade d(cid:228)rf(cid:246)r 1968 en m(cid:246)jlighet till globala l(cid:229)n avsedd f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag som verkar inom ett begr(cid:228)nsat antal produktionssektorer inom de regionala utvecklingsomr(cid:229)- dena. S(cid:229) kunde EIB, genom ett n(cid:228)tverk av befintliga finansiella mellanh(cid:228)nder, utveckla metoder f(cid:246)r att finansiera investeringspro- jekt utan att ta p(cid:229) sig n(cid:229)gra risker gentemot f(cid:246)retagen. SLUTSATS 66. Eftersom dessa l(cid:229)n har haft s(cid:229)dan framg(cid:229)ng har de efterhand beviljats f(cid:246)r att finansiera projekt vid sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag inom hela gemenskapen och erbjudits allt fler sektorer (fr(cid:229)n 1995 t. ex. detaljhandeln). Mellan 1993 och 1997 undertecknade EIB globala l(cid:229)n avsedda f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag f(cid:246)r totalt 24 362 miljoner ecu, vilket motsvarar cirka 25 % av hela dess l(cid:229)neportf(cid:246)lj (1). 67. Sedan n(cid:229)gra (cid:229)r tillbaka har situationen emellertid (cid:228)ndrats. Konkurrenssituationen p(cid:229) bankmarknaden har blivit s(cid:229) h(cid:229)rd att de villkor som erbjuds alltmer utj(cid:228)mnats, framf(cid:246)r allt vad g(cid:228)ller r(cid:228)ntesatserna. Viktigast f(cid:246)r den finansiella mellanhanden (cid:228)r d(cid:229) inte l(cid:228)ngre tillg(cid:229)ngen till de medel som marknaden kan erbjuda, utan i st(cid:228)llet kostnaden f(cid:246)r l(cid:229)net som kan ge mellanhanden b(cid:228)ttre (1) Se EIB:s publikation (cid:148)40 years of activity(cid:148), s. 10, tabell (cid:148)Loans signed in the European Union(cid:148). 70. Det praktiska genomf(cid:246)randet av den tillf(cid:228)lliga m(cid:246)jligheten f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag har fr(cid:228)mst best(cid:229)tt i att bidrag f(cid:246)r- delats via banksektorn till f(cid:246)retag som skapat arbetstillf(cid:228)llen, oftast med hj(cid:228)lp av l(cid:229)n till projekt som redan varit l(cid:229)ngt fram- skridna. Eftersom det (cid:228)r om(cid:246)jligt att bevisa att det finns ett direkt samband mellan r(cid:228)ntesubventionen i fr(cid:229)ga och skapandet av sys- sels(cid:228)ttning, kan man inte p(cid:229)st(cid:229) att m(cid:246)jligheten har bidragit till att skapa syssels(cid:228)ttning. Eftersom de banker som f(cid:246)rdelade r(cid:228)ntesub- ventionen stod f(cid:246)r risken, valde de ut projekt som enligt deras egna kriterier var godtagbara och som de d(cid:228)rf(cid:246)r lika g(cid:228)rna hade kunnat finansiera utan r(cid:228)ntesubventionen. Till(cid:228)mpningen av regeln (cid:148)f(cid:246)rst till kvarn f(cid:229)r f(cid:246)rst mala(cid:148) ledde till att m(cid:229)nga projekt las fram som l(cid:229)g l(cid:229)ngt framme i planeringen och vars effekt p(cid:229) syssels(cid:228)tt- ningen d(cid:228)rf(cid:246)r redan var s(cid:228)krad (se punkterna 49(cid:150)57). 71. En minskning av de finansiella kostnaderna tycks inte vara ett s(cid:228)rskilt stort incitament n(cid:228)r r(cid:228)ntesatserna ligger p(cid:229) de senaste (cid:229)rens niv(cid:229)er. Det verkar som om nya initiativ som erbjuder garan- tier eller kapitalandelar till sm(cid:229)f(cid:246)retag med finansieringssv(cid:229)righe- ter som befinner sig i ett initialt eller ett expanderande skede, (cid:228)r b(cid:228)ttre anpassade f(cid:246)r att svara mot de verkliga behoven (se punkt 54). C 152/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 5. 2000 72. Revisionsr(cid:228)ttens granskningar av ett urval av 114 f(cid:246)retag, som i sig inte l(cid:228)mpar sig f(cid:246)r en enkel matematisk extrapolering, visade p(cid:229) m(cid:229)nga felaktigheter (se tabell 7). En del g(cid:228)ller de arbets- tillf(cid:228)llen som uppgetts som skapade och bibeh(cid:229)llna under minst sex m(cid:229)nader, vilket inte st(cid:228)mde med verkligheten (91 arbetstillf(cid:228)l- len av 1 389, se punkterna 28(cid:150)37). 73. Dessa avvikelser fr(cid:229)n best(cid:228)mmelserna beror till stor del p(cid:229) att m(cid:246)jligheten (cid:228)r av tillf(cid:228)lligt slag och den vilar p(cid:229) ett kortfattat regelverk och en tillf(cid:228)llig best(cid:228)mmelse, administreras av banker och grundas p(cid:229) deklarationer som st(cid:246)dmottagarna gjort p(cid:229) heder och samvete. De erfarenheter som kommissionens avdelningar erh(cid:229)llit genom sitt tidigare arbete och revisionsr(cid:228)ttens tidigare rekommendationer (1) utnyttjades inte f(cid:246)r att (cid:246)verbrygga syste- mets svagheter. Varken kommissionen eller EIB har inf(cid:246)rt kontrol- ler f(cid:246)r att kompensera dessa (se punkterna 38(cid:150)43). 74. De banker som valts ut f(cid:246)r att f(cid:246)rdela r(cid:228)ntesubventionerna drog nytta av dem f(cid:246)r att knyta sina gamla kunder h(cid:229)rdare till sig och till och med f(cid:246)r att dra till sig nya kunder. Detta skapade i vissa fall situationer som kunde leda till en snedvridning av kon- kurrensen p(cid:229) bankmarknaden (se punkterna 67(cid:150)68). 75. M(cid:246)jligheten finansierades genom (cid:246)verf(cid:246)ringar av betydande summor fr(cid:229)n kommissionen till EIB l(cid:229)ngt f(cid:246)re den tidpunkt d(cid:229) medlen faktiskt skulle anv(cid:228)ndas. Under de fem (cid:229)r som medlen befunnit sig i EIB:s kassa har de inte f(cid:246)ljts upp inom ramen f(cid:246)r gemenskapens redovisningssystem (se punkterna 26(cid:150)27). Denna rapport har antagits av revisionsr(cid:228)tten i Luxemburg vid dess sammantr(cid:228)de den 23 och 24 februari 2000. F(cid:246)r revisionsr(cid:228)tten Jan O. KARLSSON Ordf(cid:246)rande (1) Revisionsr(cid:228)ttens (cid:229)rsrapport f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1995, EGT C 340, 12. 11. 1996, s. 209, punkterna 8. 16 och 8. 17. 31. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 152/19 KOMMISSIONENS SVAR SAMMANFATTNING AV DE VIKTIGASTE IAKTTAGELSERNA 8(cid:150)9. Det st(cid:228)mmer att de r(cid:228)ntesubventioner till sm(cid:229) och medel- stora f(cid:246)retag, som h(cid:228)nf(cid:246)r sig till budgeten, ger intrycket av en anv(cid:228)ndningsgrad p(cid:229) 100 % (cid:228)ven om EIB inte betalat ut dessa sub- ventioner samtidigt till de slutliga mottagarna. Under den tid som dessa medel f(cid:246)rvaltades av EIB borde de ha f(cid:246)rts upp bland till- g(cid:229)ngarna i budgeten som kommissionens fordringar. 16. Med h(cid:228)nsyn till antalet finansiella mellanh(cid:228)nder som har del- tagit i systemet (cid:228)r det inte (cid:246)verraskande att revisionsr(cid:228)tten har kunnat fastst(cid:228)lla att olika presentationsformer har anv(cid:228)nts. Det (cid:228)r i sj(cid:228)lva verket mycket troligt att den minskade (cid:246)verblicken (cid:246)ver varifr(cid:229)n r(cid:228)ntesubventionerna kommer beror p(cid:229) god tro. Detta beror bl. a. p(cid:229) det stora antalet bankn(cid:228)tverk och deras f(cid:246)rgreningar eller de m(cid:229)nga formerna f(cid:246)r regionalt och nationellt st(cid:246)d som f(cid:246)r- valtas av vissa finansiella mellanh(cid:228)nder. 10. Systemet grundade sig p(cid:229) att mottagaren l(cid:228)mnade en dekla- ration p(cid:229) heder och samvete. Banken har kontrollerat att mel- lanh(cid:228)nderna har inf(cid:246)rt ett l(cid:228)mpligt kontrollsystem f(cid:246)r mottagande av s(cid:229)dana deklarationer. F(cid:246)rfarandet GENOMF(cid:214)RANDET AV ¯TG˜RDEN Enligt artikel 16 i samarbetsavtalet skall felaktigt utbetalda r(cid:228)nte- subventioner (cid:229)terbetalas. 11. R(cid:229)det beslutade att faciliteten skulle inr(cid:228)ttas genom ord- ningen f(cid:246)r EIB:s globala l(cid:229)n som (cid:228)r ett v(cid:228)lk(cid:228)nt instrument f(cid:246)r spridning av bankens finansiering. En utvidgning av faciliteten hade varken kunnat administreras eller f(cid:246)rsvaras ekonomiskt, eftersom det trots allt r(cid:246)r sig om mycket begr(cid:228)nsade belopp. 12. Utan denna ackumulering av gemenskapssubventioner, hade faciliteten aldrig kunnat komma m(cid:229)l 1-omr(cid:229)dena till godo. 20. Banken valde kanske av effektivitetsh(cid:228)nsyn under den korta fas d(cid:229) systemet inf(cid:246)rdes m(cid:246)jligheten att sl(cid:229) samman funktionerna som representant och mellanhand. I bankens operationella instruk- tioner hade speciella klausuler om detta inf(cid:246)rts. Flera represen- tanter har varit mellanhand vid det direkta utst(cid:228)llandet av l(cid:229)n med r(cid:228)ntesubventioner. Detta beror p(cid:229) deras s(cid:228)rskilda erfarenheter av f(cid:246)rvaltning av finansiella faciliteter av detta slag, bl. a. gemenskaps- faciliteter (t. ex. l(cid:229)n fr(cid:229)n EKSG). 23. F(cid:246)r att presentera faciliteten spred EIB i samarbete med kom- missionen 90 000 flerspr(cid:229)kiga broschyrer som s(cid:228)ndes ut till samt- liga deltagare i systemet. Talrika informationskonferenser h(cid:246)lls i mottagarl(cid:228)nderna med deltagande av kommissionen, banken och representativa organisationer f(cid:246)r m(cid:229)lgrupperna. 13. Det st(cid:228)mmer att vissa projekt som redan var i g(cid:229)ng, finan- sierades i programmets inledning. Detta kunde sv(cid:229)rligen undvikas eftersom faciliteten skulle s(cid:228)ttas i verket mycket snabbt. Denna effekt har emellertid avtagit med tiden. BUDGETF(cid:214)RVALTNING OCH FRAML˜GGANDE AV REDOVISNINGEN 14. Sv(cid:229)righeterna att bed(cid:246)ma r(cid:228)ntesubventionernas effekter p(cid:229) syssels(cid:228)ttningen p(cid:229) mikroekonomisk niv(cid:229) (cid:228)r v(cid:228)lk(cid:228)nda. Faciliteten har (cid:228)nd(cid:229) givit f(cid:246)retagsledare och gemenskapsorganen en signal och uppmuntran till att myndigheter skapar arbetstillf(cid:228)llen. Den var en (cid:229)tg(cid:228)rd bland m(cid:229)nga andra och (cid:228)ven om det hade sina begr(cid:228)nsningar har den spelat en positiv roll genom att bidra till skapandet av gynnsamma f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar f(cid:246)r att stimulera tillv(cid:228)xt och till sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retags m(cid:246)jligheter att skapa nya arbetstillf(cid:228)llen i enlighet med de (cid:246)vergripande m(cid:229)l som anges i sk(cid:228)len till r(cid:229)dets beslut. Budgetf(cid:246)rvaltning 26. H(cid:228)danefter kommer kommissionen att uppf(cid:246)ra de belopp som EIB disponerar i balansr(cid:228)kningen, tills de (cid:246)verf(cid:246)rs till de slut- liga mottagarna av r(cid:228)ntesubventionerna. Framl(cid:228)ggande av redovisningen 15. Faciliteten skall till(cid:228)mpas enhetligt p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229), var- f(cid:246)r en samordning med alla (cid:246)vriga former av regionalt eller natio- nellt st(cid:246)d helt enkelt var om(cid:246)jlig. Den (cid:246)verordnade position som f(cid:246)ljer d(cid:228)rav strider inte mot subsidiaritetsprincipen. 27. Vad g(cid:228)ller bankens f(cid:246)rvaltning av kommissionens konto f(cid:246)r faciliteten enades banken och kommissionen genom skrivelser av den 6 augusti 1998 och 7 september 1998 om att belopp som C 152/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 5. 2000 (cid:246)verstiger 250 000 ecu skulle (cid:229)terbetalas till kommissionen den 31 maj respektive den 30 november varje (cid:229)r f(cid:246)r att dessa budget- medel inte skulle st(cid:229) kvar p(cid:229) kontona efter utbetalningen. Belop- pet utg(cid:246)rs f(cid:246)r n(cid:228)rvarande av r(cid:228)ntor och (cid:246)verskott fr(cid:229)n f(cid:246)r tidiga (cid:229)terbetalningar. men f(cid:246)r n(cid:228)rvarande tycks ungef(cid:228)r 25 fall kr(cid:228)va antingen ett bes(cid:246)k p(cid:229) plats eller revisionf(cid:246)rklaringar innan n(cid:229)got slutligt avg(cid:246)rande kan f(cid:228)llas. F(cid:246)rslaget till (cid:228)ndring av budgetf(cid:246)rordningen b(cid:246)r omfatta best(cid:228)m- melser som g(cid:246)r det obligatoriskt f(cid:246)r varje finansiell mellanhand, offentlig eller privat, att l(cid:228)mna upplysningar om vilka medel som finns p(cid:229) kommissionens konton, inklusive upplupna r(cid:228)ntor och avgifter. Kommissionen f(cid:246)redrar att dessa betalningar behandlas som bud- getutgifter genom att betrakta dem som (cid:148)f(cid:246)rskott(cid:148) (betalning utan (cid:246)verf(cid:246)ring av tillg(cid:229)ng) f(cid:246)r att d(cid:228)rigenom s(cid:228)kra st(cid:246)rre (cid:246)ppenhet i budgetf(cid:246)rvaltningen. Vad g(cid:228)ller utst(cid:228)llandet av indrivningsorder f(cid:246)r den tillskrivna r(cid:228)n- tan delar kommissionen revisionsr(cid:228)ttens uppfattning att tillgodo- havandet (cid:229)rligen b(cid:246)r kontrolleras. F(cid:246)rslagen till (cid:228)ndring av bud- getf(cid:246)rordningen b(cid:246)r dessutom omfatta best(cid:228)mmelser om detta f(cid:246)r att st(cid:228)rka utanordnarnas skyldigheter. GRANSKNING AV KORREKTHET OCH LAGLIGHET Beroende p(cid:229) de kompletterande upplysningar som framkommer, kan gemensamma kontroller (kommissionen/EIB) t(cid:228)nkas. Mottagaren var inte st(cid:246)dber(cid:228)ttigad eller l(cid:229)net ber(cid:228)ttigade inte till st(cid:246)d 35(cid:150)37. Kommissionen vill i sin uppf(cid:246)ljning av andra faciliteter som inneb(cid:228)r delegering till finansiella mellanh(cid:228)nder st(cid:228)rka kon- trollen av st(cid:246)dber(cid:228)ttigande f(cid:246)r att undvika s(cid:229)dana fall. Systemets svagheter 38(cid:150)41. Av effektivitetsh(cid:228)nsyn g(cid:229)r reglerna ut p(cid:229) att ansvar dele- geras till representanter och mellanh(cid:228)nder, samt st(cid:228)mmer (cid:246)verens med de globala l(cid:229)nens natur. Med h(cid:228)nsyn till facilitetens stora m(cid:229)lgrupp, antalet st(cid:246)dmottagare och deras karakt(cid:228)r (flera tusen sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag) och det genomsnittliga r(cid:228)ntesubven- tionsbeloppet (20 000 ecu) (cid:228)r det sv(cid:229)rt att f(cid:246)rest(cid:228)lla sig n(cid:229)got annat system som inte skulle ha kollapsat under f(cid:246)rfarandets tyngd. Resultat fr(cid:229)n granskningarna p(cid:229) platsen (cid:214)vergripande resultat Det b(cid:246)r noteras att det, i de deklarationer p(cid:229) hedersord som avlagts av mottagarna och vidarebefordrats av de finansiella mellanh(cid:228)n- derna, betonas att mottagarna riskerar civil- och straffr(cid:228)ttsliga f(cid:246)ljder vid falska deklarationer. 28. 38 % av det totala felaktiga beloppet best(cid:229)r av en ackumu- lering av st(cid:246)d fr(cid:229)n faciliteten f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag och ERUF-st(cid:246)d. De oriktiga deklarationer som revisionsr(cid:228)tten uppt(cid:228)ckt har blivit f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r en unders(cid:246)kning av EIB och i de fall d(cid:228)r mots(cid:228)gelser kunnat fastst(cid:228)llas, har (cid:229)terbetalningsf(cid:246)rfaranden inletts av EIB genom de finansiella mellanh(cid:228)ndernas f(cid:246)rsorg. Kombination med annat gemenskapsst(cid:246)d 31(cid:150)32. Kommissionen menar att faciliteten inte kommer att n(cid:229) fram till m(cid:229)l 1-omr(cid:229)dena, om gemenskapsst(cid:246)det inte ackumule- ras. 42(cid:150)43. Det (cid:229)ligger bankerna att informera EIB om alla f(cid:246)r tidiga (cid:229)terbetalningar av globala l(cid:229)n och (cid:229)terbetala alla subventioner enligt reglerna som bygger p(cid:229) att ansvar delegeras till represen- tanter och mellanh(cid:228)nder. EIB (cid:246)vervakar dessa (cid:229)terbetalningar uti- fr(cid:229)n f(cid:246)rteckningen (cid:246)ver st(cid:246)dmottagare. 33. Fr(cid:229)gan om ackumulering med EKSG-l(cid:229)n har diskuterats utt(cid:246)mmande av kommissionen och EIB. Kommissionen har vinn- lagt sig om kartl(cid:228)ggningar av dubbelfinansiering mellan faciliteten och EKSG. Det visade sig att det endast (cid:228)r fr(cid:229)ga om ett begr(cid:228)nsat antal eventuella dubbelfinansieringar. Sammanlagt kunde man kart- l(cid:228)gga 317 fall som hade samma eller liknande namn, och dessa unders(cid:246)ktes. I 61 fall d(cid:228)rav kunde det m(cid:246)jligen vara fr(cid:229)ga om dubbelfinansiering och de unders(cid:246)ks f(cid:246)r n(cid:228)rvarande fr(cid:229)n fall till fall. Fallen avslutas s(cid:229) snart ytterligare upplysningar inkommer, S(cid:228)rskilda aspekter Den ordning i vilken ans(cid:246)kningarna tillgodos(cid:229)gs 44. Principen (cid:148)f(cid:246)rst till kvarn(cid:148) har efter EIB:s godk(cid:228)nnande kring- g(cid:229)tts i vissa medlemsstater till f(cid:246)ljd av s(cid:228)rskilda omst(cid:228)ndigheter i den r(cid:229)dande ekonomiska och administrativa situationen. 31. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 152/21 Lika tillg(cid:228)nglighet f(cid:246)r alla 45. a) Tilldelningen av en miljard ecu i l(cid:229)n inom ramen f(cid:246)r faci- liteten var i r(cid:229)dets beslut begr(cid:228)nsad till EIB:s globala l(cid:229)n. Med h(cid:228)nsyn till att faciliteten skulle genomf(cid:246)ras mycket snabbt i hela gemenskapen anv(cid:228)nde sig banken n(cid:228)stan uteslutande av sitt redan befintliga n(cid:228)t av finansiella mel- lanh(cid:228)nder. Dessa mellanh(cid:228)nder v(cid:228)ljs ut p(cid:229) grundval av operationella kriterier i f(cid:246)rh(cid:229)llande till finansiell styrka, verksamhetstyp och naturligtvis deras villighet att m(cid:246)ta de krav som banken st(cid:228)ller i fr(cid:229)ga om f(cid:246)rvaltning och uppf(cid:246)ljning av projekt. Man kan med fog utg(cid:229) ifr(cid:229)n att r(cid:229)det var medvetet om att det inte skulle ha varit m(cid:246)jligt att inf(cid:246)ra faciliteten i st(cid:246)rre omfattning, p(cid:229) annat s(cid:228)tt (cid:228)n genom de banker som redan var inblandade i sk(cid:246)tseln av EIB:s globala l(cid:229)n, om kraven p(cid:229) ett snabbt genomf(cid:246)rande skulle tillm(cid:246)tesg(cid:229)s. Med h(cid:228)nsyn till facilitetens omfattning (cid:150) trots att den (cid:228)nd(cid:229) var relativt begr(cid:228)nsad (cid:150) skulle ett f(cid:246)r- s(cid:246)k ha varit ekonomiskt of(cid:246)rsvarligt. b) Ett visst urval av deltagande banker var oundvikligt, om inte annat f(cid:246)r att m(cid:246)ta r(cid:229)dets krav p(cid:229) ett snabbt genom- f(cid:246)rande. En rad penning- och finansinstitut, som redan hade ing(cid:229)tt globala l(cid:229)n med EIB, var f(cid:246)r (cid:246)vrigt medvetna om de kostnader som s(cid:228)kert skulle vara kopplade till faci- liteten, varf(cid:246)r de helt enkelt inte (cid:246)nskade delta i systemet. c) De sm(cid:229) belopp som st(cid:229)r till buds i n(cid:228)mnda l(cid:228)nder moti- verar fr(cid:229)nvaron av (cid:148)en omfattande reklamkampanj(cid:148). N(cid:229)got s(cid:229)dant skulle bara ha givit upphov till falska f(cid:246)rhopp- ningar och (cid:246)versv(cid:228)mmat bankerna med ans(cid:246)kningar som om(cid:246)jligen hade kunnat beaktas. Bankerna i de ber(cid:246)rda l(cid:228)nderna har varit i st(cid:229)nd att inom den egna kundkretsen fr(cid:228)mja projekt som uppfyller syssels(cid:228)ttningskraven. det funnits n(cid:229)gon som helst oklarhet p(cid:229) denna punkt. EIB har d(cid:228)remot uppfyllt r(cid:229)dets krav och genomf(cid:246)rt faciliteten i f(cid:246)rh(cid:229)l- lande till den finansiella mellanhanden (nya kontrakt och (cid:228)nd- ringar i befintliga kontrakt) inom den utsatta fristen. Utbetalnings- fasen gick d(cid:228)refter ut(cid:246)ver denna frist, vilket (cid:228)r fullst(cid:228)ndigt normalt i fr(cid:229)ga om globala l(cid:229)n. BED(cid:214)MNING AV EFFEKTIVITETEN Effekter p(cid:229) investeringar och skapandet av syssels(cid:228)ttning 49(cid:150)52. Europeiska r(cid:229)det har fattat ett politiskt beslut om att fr(cid:228)mja skapandet av arbetstillf(cid:228)llen och fastlagt vissa parametrar inom ramen f(cid:246)r sitt beslut. Kommissionen och EIB har respekterat r(cid:229)dets beslut. Kundernas solvens och projektens m(cid:246)jlighet att lyckas (cid:228)r grund- stenar i varje form av bankverksamhet. Det (cid:228)r s(cid:229)ledes normalt att bankerna till(cid:228)mpar egna objektiva kriterier i urvalet av de projekt som tycks genomf(cid:246)rbara bland alla dem som de skall v(cid:228)lja ut. Kommissionen finner d(cid:228)remot att det inte bara (cid:228)r f(cid:246)r att en finan- siering verkar godtagbar mot bakgrund av f(cid:246)retagets ekonomiska solvens som projektet beviljas l(cid:229)n. Det skall ocks(cid:229) betonas att f(cid:246)r- h(cid:229)llandet mellan f(cid:246)retagets ekonomiska skyldigheter och dess driftsresultat, dvs. f(cid:246)rm(cid:229)gan att fullg(cid:246)ra sina skyldigheter, (cid:228)r ett avg(cid:246)rande kriterium f(cid:246)r bankens beviljande av l(cid:229)n. N(cid:228)r f(cid:246)retagen s(cid:229)ledes kan minska sina ekonomiska skyldigheter tack vare gemen- skaps(cid:229)tg(cid:228)rder, fr(cid:228)mjar detta l(cid:229)ngivningen till de aktuella f(cid:246)reta- gen. Generellt visar det faktum att 92 % av faciliteten utnyttjas, trots ett kraftigt r(cid:228)ntefall som ledde till en rad avbetalningar till f(cid:246)ljd av att l(cid:246)ptiden inte respekterats, att informationssatsningarna har varit tillfredsst(cid:228)llande och att tillg(cid:229)ngen till systemet har varit lika f(cid:246)r alla. Den omfattande reservf(cid:246)rteckningen i en rad l(cid:228)nder visar ocks(cid:229) att tillg(cid:229)ngen till systemet (cid:228)r lika f(cid:246)r alla. 53. Det st(cid:228)mmer att man finanserade projekt som redan var ig(cid:229)ng n(cid:228)r programmet var nytt. Det (cid:228)r emellertid sv(cid:229)rt att und- vika detta i en uppbyggnadsfas och effekten d(cid:228)rav har minskat med tiden. Tidsfrist f(cid:246)r genomf(cid:246)randet 46(cid:150)48. Enligt artikel 1 i r(cid:229)dets beslut skall bankens (cid:148)beslut att f(cid:246)rl(cid:228)nga l(cid:229)n som drar nytta av subventionen fattas inom tolv m(cid:229)nader r(cid:228)knat fr(cid:229)n dagen f(cid:246)r detta besluts ikrafttr(cid:228)dande(cid:148). H(cid:228)r r(cid:246)r det sig om de beslut som EIB:s styrelse skulle fatta om att bevilja globala l(cid:229)n till finansiella mellanh(cid:228)nder. I avtalet n(cid:228)mns det inte hur globala l(cid:229)n p(cid:229)verkas. I praktiken skulle det ha varit helt om(cid:246)jligt att (cid:246)verf(cid:246)ra facilitetens hela belopp till de slutliga st(cid:246)dmottagarna inom tolv m(cid:229)nader. Kommissionen och banken skulle ha tagit upp problemet redan 1994, om de hade ansett att 54(cid:150)57. Utbetalningen av r(cid:228)ntesubventionen i form av ett fast belopp har tv(cid:229) f(cid:246)rdelar: (cid:151) Det (cid:228)r den administrativt enklaste och billigaste l(cid:246)sningen, och (cid:151) det (cid:246)kar facilitetens synlighet. De ber(cid:246)rda f(cid:246)retagens skyldigheter har minskat, vilket har f(cid:246)rb(cid:228)tt- rat niv(cid:229)n p(cid:229) f(cid:246)retagens ekonomiska skyldigheter generellt och detta (cid:228)r en viktig faktor f(cid:246)r l(cid:229)ngivningen. Vid genomf(cid:246)randet av (cid:229)tg(cid:228)rden har f. (cid:246). alltid cheferna i de sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retagen ansvarat f(cid:246)r det. C 152/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 5. 2000 Kommissionen p(cid:229)st(cid:229)r inte att r(cid:228)ntesubventionen (cid:228)r den enda avg(cid:246)rande faktorn vid st(cid:246)dmottagarnas beslut att genomf(cid:246)ra inves- teringsprojekt som skapar arbetstillf(cid:228)llen. R(cid:228)ntesubventioner utg(cid:246)r snarare en del av ett paket som ocks(cid:229) inneh(cid:229)ller (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) lokal, regional och nationell niv(cid:229), vilka sammantaget skapar gynn- samma f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar f(cid:246)r att uppfylla de prioriterade gemen- skapsm(cid:229)len. Det som s(cid:228)rskilt b(cid:246)r h(cid:229)llas i minnet vad g(cid:228)ller r(cid:228)ntesubventionen, och som helt klart var de politiska initiativtagarnas (cid:246)nskem(cid:229)l, (cid:228)r att den har givit en signal till f(cid:246)retagsledare och p(cid:229) europeisk niv(cid:229) som visar att man uppmuntrar myndigheter att skapa nya arbets- tillf(cid:228)llen. Faciliteten var en (cid:229)tg(cid:228)rd bland m(cid:229)nga andra, och (cid:228)ven om den var kraftigt begr(cid:228)nsad, har den spelat en positiv roll genom att bidra till att skapa goda f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar f(cid:246)r att stimu- lera tillv(cid:228)xt och skapandet av nya arbetstillf(cid:228)llen f(cid:246)r sm(cid:229) och med- elstora f(cid:246)retag. D(cid:228)rigenom (cid:246)verensst(cid:228)mmer den med de (cid:246)verord- nade m(cid:229)l som ing(cid:229)r i sk(cid:228)len i r(cid:229)dets beslut. Faciliteten har f(cid:246)r (cid:246)vrigt med all s(cid:228)kerhet bidragit till att p(cid:229)skynda f(cid:246)retagens genom- f(cid:246)rande av investeringsbeslut. Sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag siktar p(cid:229) att f(cid:246)rb(cid:228)ttra sin konkurrens- kraft genom investeringar som syftar till rationalisering, modern- isering och (cid:246)kad produktionskapacitet. F(cid:246)r att kunna skapa sys- sels(cid:228)ttning kr(cid:228)vs resultat p(cid:229) marknaden s(cid:229)som nya order, oavsett om det aktuella lilla eller medelstora f(cid:246)retaget tillh(cid:246)r en tillv(cid:228)xt- sektor eller en sektor p(cid:229) tillbakag(cid:229)ng. Det (cid:228)r v(cid:228)lk(cid:228)nt att realr(cid:228)ntan (cid:228)r en faktor som p(cid:229)verkar investe- ringsniv(cid:229)n p(cid:229) det makroekonomiska planet. St(cid:246)dmottagarnas storlek Konkurrenssituationen i banksektorn 67. EIB samarbetar med ett stort n(cid:228)t av banker och finansinstitut (mer (cid:228)n 130 inom hela EU) i alla de l(cid:228)nder d(cid:228)r den (cid:228)r verksam, allt enligt artikel 16 i dess stadgar. R(cid:229)det tog h(cid:228)nsyn till detta s(cid:228)r- drag n(cid:228)r det bl. a. bemyndigade banken att l(cid:228)mna r(cid:228)ntesubventio- ner, inom och utanf(cid:246)r Europeiska unionen. EIB v(cid:228)ljer ut sina finansiella mellanh(cid:228)nder enligt objektiva kriterier f(cid:246)r institutens solvens och kvaliteter. Ett r(cid:228)ntesubventionsbelopp fr(cid:229)n gemen- skapen till sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, begr(cid:228)nsat i volym och tid, hade inte kunnat utbetalas av ett obegr(cid:228)nsat antal finansiella mel- lanh(cid:228)nder i Europa. Av en rad sk(cid:228)l accepterar dessutom inte alla banker som uppfyller EIB:s kriterier att f(cid:246)rvalta globala l(cid:229)n eller r(cid:228)ntesubventioner. Dessutom var det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att v(cid:228)lja ut ett visst antal deltagande banker, om inte annat f(cid:246)r att tillm(cid:246)tesg(cid:229) r(cid:229)dets krav p(cid:229) snabb handl(cid:228)ggning. 68. Det kan inte f(cid:246)rv(cid:228)ntas att genomf(cid:246)randet av faciliteten sker i f(cid:246)rh(cid:229)llande till de deltagande bankernas marknadsandelar. F(cid:246)r alla faciliteter av detta slag kan man oundvikligen konstatera olika grad av kommersiell motivering bland de deltagande institutio- nerna n(cid:228)r kvoter inte till(cid:228)mpas p(cid:229) de deltagande bankerna (men principen om (cid:148)f(cid:246)rst till kvarn(cid:148) f(cid:246)ljs). Den f(cid:246)rh(cid:229)llandevis stora andel som en mellanhand i F(cid:246)renade kungariket har tecknat sig f(cid:246)r vid tilldelningen av r(cid:228)ntesubventio- ner, (cid:228)r ett uttryck f(cid:246)r dess traditionella st(cid:228)llning som mellanled f(cid:246)r EIB:s globala l(cid:229)n d(cid:228)r. R(cid:228)ntesubventionsfaciliteten har marknads- f(cid:246)rts och st(cid:228)llts till f(cid:246)rfogande genom andra banker i F(cid:246)renade kungariket. Denna finansiella mellanhand fungerade ocks(cid:229) som representant, eftersom den hade de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga erfarenheterna (bland annat med andra gemenskapsorgan s(cid:229)som EKSG), perso- nalresurserna och viljan att fylla denna funktion. I revisionsr(cid:228)ttens f(cid:246)rklaring bekr(cid:228)ftas bankernas goda vilja 58. att (mer (cid:228)n) f(cid:246)lja reglerna f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av faciliteten. SLUTSATS R(cid:228)ntesubventionernas geografiska f(cid:246)rdelning 60(cid:150)61. Redan fr(cid:229)n b(cid:246)rjan togs h(cid:228)nsyn till de nya medlemssta- ternas anslutning till gemenskapen. I ber(cid:228)kningarna togs det ocks(cid:229) h(cid:228)nsyn till den tid som kvarstod f(cid:246)r att utnyttja beloppen. 63. En starkare samordning med samtliga andra former av st(cid:246)d regionalt, nationellt eller till och med p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) var om(cid:246)jlig, eftersom faciliteten skulle g(cid:246)ras tillg(cid:228)nglig i hela gemen- skapen och till(cid:228)mpas p(cid:229) samma s(cid:228)tt i alla medlemsstater. Det kunde inte undvikas att faciliteten fogades till en m(cid:228)ngd andra redan befintliga (cid:229)tg(cid:228)rder i de enskilda medlemsstaterna eller inom hela gemenskapen (s(cid:228)rskilt i st(cid:246)dber(cid:228)ttigade regioner), vilket inte anses strida mot subsidiaritetsprincipen. 70. Det (cid:228)r v(cid:228)lk(cid:228)nt att det p(cid:229) det mikroekonomiska planet (cid:228)r sv(cid:229)rt att koppla samman orsak och verkan mellan r(cid:228)ntesubven- tioner och investeringsutgifter. Samtidigt (cid:228)r det k(cid:228)nt att realr(cid:228)ntan (cid:228)r en faktor som p(cid:229)verkar investeringsniv(cid:229)n. H(cid:228)rtill kommer att faciliteten har givit f(cid:246)retagschefer och europeiska organ en signal om st(cid:246)d och uppmuntran till att offentliga myndigheter skapar arbetstillf(cid:228)llen. Faciliteten var en (cid:229)tg(cid:228)rd bland m(cid:229)nga andra och (cid:228)ven om den har sina begr(cid:228)nsningar har den spelat en positiv roll genom att bidra till skapandet av gynnsamma f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar f(cid:246)r att stimulera tillv(cid:228)xt och till sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retags m(cid:246)jlig- heter att skapa nya arbetstillf(cid:228)llen i enlighet med de (cid:246)vergripande m(cid:229)l som anges i sk(cid:228)len till r(cid:229)dets beslut. Det st(cid:228)mmer att vissa projekt som redan var i g(cid:229)ng finansierades i programmets inledning. Detta kunde sv(cid:229)rligen undvikas med tanke p(cid:229) hur snabbt faciliteten skulle s(cid:228)ttas i verket. Denna effekt 31. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 152/23 har emellertid avtagit med tiden. Minskningen av de ber(cid:246)rda f(cid:246)re- tagens ekonomiska b(cid:246)rdor har p(cid:229)verkat bankernas l(cid:229)ngivning positivt, genom att f(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan f(cid:246)retagens ekonomiska skyldigheter och driftsresultat har f(cid:246)rb(cid:228)ttrats. Detta f(cid:246)rh(cid:229)llande (cid:228)r en betydande faktor vid l(cid:229)ngivningen. 71. Kommissionen uppskattar att dess initiativ p(cid:229) senare tid v(cid:228)r- deras s(cid:229) positivt av revisionsr(cid:228)tten. genomf(cid:246)ras (cid:148)s(cid:229) snabbt som m(cid:246)jligt(cid:148). Det skulle inte ha varit f(cid:246)r- enligt med detta behov av snabbhet att utveckla ett komplext regelverk. Med h(cid:228)nsyn till facilitetens stora m(cid:229)lgrupp, antalet st(cid:246)dmottagare och deras karakt(cid:228)r (flera tusen sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag) och det genomsnittliga r(cid:228)ntesubventionsbeloppet (20 000 ecu) (cid:228)r det sv(cid:229)rt att f(cid:246)rest(cid:228)lla sig n(cid:229)got annat system som inte skulle ha kol- lapsat under f(cid:246)rfarandets tyngd. 72. De (cid:228)renden som revisionsr(cid:228)tten n(cid:228)mner kommer att nog- grant f(cid:246)ljas upp av kommissionen. 73. Med h(cid:228)nsyn till den ekonomiska situationen vid den tid- punkten betonades det i r(cid:229)dets beslut s(cid:228)rskilt att faciliteten skulle 74. Faciliteten, begr(cid:228)nsad i volym och tid, hade inte kunnat genomf(cid:246)ras av ett obegr(cid:228)nsat antal finansiella mellanh(cid:228)nder i Europa. D(cid:228)rf(cid:246)r var det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att g(cid:246)ra ett visst urval. Vissa banker accepterar dessutom inte att f(cid:246)rvalta globala l(cid:229)n eller r(cid:228)n- tesubventioner