title: Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (9085/3/1999/ - C5-0209/1999 - 1997/0067(COD))

text: C 339/136 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 2000 Onsdag 16 februari 2000 Slutbestämmelser förbehåller sig rätten att frige de medel i budgetreserven som avsatts för Equal-initiativet först då 41. kommissionen lagt fram det slutliga programmet, * * * uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och medlemsstaternas rege- 42. ringar. 6. Vattenpolitikens område ***II A5-0027/2000 Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (9085/3/1999/ ) C5-0209/1999 ) 1997/0067(COD)) (Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen) Europaparlamentet utfärdar denna resolution % med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (9085/3/1999 % C5-0209/1999 (1)), % med beaktande av parlamentets ståndpunkt, vid första behandlingen (2) om kommissionens förslag (KOM(1997) 49 (3), till Europaparlamentet och rådet förslag) (och kommissionens ändrade KOM(1997) 614 (4) och KOM(1998) 76) (5), % med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(1999) 271 (6)), % med beaktande av artikel 251. 2 i EG-fördraget, % med beaktande av artikel 80 i arbetsordningen, % med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och konsu- mentfrågor (A5-0027/2000). 1. 2. Parlamentet ändrar den gemensamma ståndpunkten på nedanstående sätt, uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT PARLAMENTETS ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 1) Skäl − 1 (nytt) − 1. Vatten är ingen vara vilken som helst utan ett arv som tillhör Europeiska unionens folk, ett arv som måste skyddas, försvaras och behandlas som ett sådant. (1) EGT C 343, 30. 11. 1999, s. 1. (2) EGT C 150, 28. 5. 1999, s. 388. (3) EGT C 184, 17. 6. 1997, s. 20. (4) EGT C 16, 20. 1. 1998, s. 14. (5) EGT C 108, 7. 4. 1998, s. 94. (6) EGT C 342, 30. 11. 1999, s. 1. 29. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 339/137 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT Onsdag 16 februari 2000 PARLAMENTETS ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 2) Skäl 21 för att 21. Gemensamma principer behövs för att samordna med- lemsstaternas insatser förbättra skyddet av gemen- skapens vattenresurser både när det gäller kvantitet och kvali- tet, främja en hållbar vattenanvändning, bidra till regleringen av gränsöverskridande vattenproblem, skydda akvatiska ekosystem och sådana terrestra ekosystem och våtmarker som är direkt beroende av dem samt skydda och utveckla de potentiella användningsområdena för gemenskapens vattenresurser. för att 21. Gemensamma principer behövs för att samordna med- lemsstaternas insatser förbättra skyddet av gemen- skapens vattenresurser både när det gäller kvantitet och kvali- tet, främja en hållbar vattenanvändning, bidra till regleringen av gränsöverskridande vattenproblem, skydda akvatiska ekosystem och sådana terrestra ekosystem och våtmarker som är direkt beroende av dem samt torra och halvtorra områden samt för att skydda och utveckla de potentiella användningsområ- dena för gemenskapens vattenresurser. (Ändringsförslag 3) Skäl 21a (nytt) 21a. God vattenkvalitet dricksvatten till befolkningen. säkerställer försörjningen av (Ändringsförslag 5) Skäl 21b (nytt) 21b. Trots att kustfisket försiggår utanför avrinningsom- rådena bör det betraktas som en av de näringar som drab- bas mest av varje slags miljöförsämring i avrinningsområ- dena. (Ändringsförslag 6) Skäl 22 22. Gemensamma definitioner av vattenstatusen vad gäller kvalitet och % när detta är motiverat från miljöskyddssynpunkt % kvantitet bör fastställas. Miljömål bör ställas upp för att säkerställa att en god yt- och grundvattenstatus uppnås på gemenskapsnivå. 22. Gemensamma definitioner av vattenstatusen vad gäller kvalitet och % när detta är motiverat från miljöskyddssynpunkt % kvantitet bör fastställas. Miljömål bör ställas upp för att säkerställa att en god yt- och grundvattenstatus uppnås i hela gemenskapen och för att försämring av vattnets status undviks på EU-nivå. (Ändringsförslag 7) Skäl 23a (nytt) 23a. Det slutgiltiga målet är att uppnå att all förorening som härrör från antropogen verksamhet skall upphöra fullständigt och att bakgrundsnivåer av naturligt förekom- mande ämnen inte överskrids. (Ändringsförslag 8) Skäl 29 29. Målet att uppnå god vattenstatus bör eftersträvas för varje avrinningsområde så att åtgärder som avser ytvatten och grundvatten som tillhör samma ekologiska och hydrologiska system samordnas. 29. Målet att uppnå god vattenstatus bör eftersträvas för varje avrinningsområde och hydrogeologiska område så att åtgär- der som avser ytvatten och grundvatten som tillhör samma ekologiska, hydrologiska och hydrogeologiska system sam- ordnas. C 339/138 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 2000 Onsdag 16 februari 2000 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT PARLAMENTETS ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 9) Skäl 38a (nytt) 38a. Det finns ingen naturlig rätt att släppa ut farliga eller radioaktiva ämnen i vatten. Vetenskapliga och tek- niska framsteg gör det möjligt att tillämpa allt mindre för- orenande produktionstekniker. (Ändringsförslag 10) Skäl 39 39. Det finns ett behov av att bekämpa föroreningar som orsakas av utsläpp av olika farliga ämnen. Rådet bör efter förslag från kom- missionen besluta vilka ämnen som skall prioriteras och vilka sär- skilda åtgärder som skall vidtas mot vattenföroreningar som orsakas av dessa ämnen. Rådet bör härvid beakta alla betydande källor och fastställa en kostnadseffektiv och rimlig nivå på och kombination av regleringar. 39. Förorening genom utsläpp och läckage av farliga ämnen måste elimineras. Europaparlamentet och rådet bör, på kommissionens förslag, vilket skall läggas fram före den 1 juli 2000 och därefter kompletteras och ses över åtminstone vart tredje år, fastställa vilka ämnen som skall åtgärdas med prioritet när åtgärder vidtas; Europapar- lamentet och rådet bör vidare, på kommissionens förslag, vidta åtgärder för att stegvis eliminera förorening genom dessa ämnen, med hänsyn tagen till alla källor; målet bör vara att reducera mängden farliga ämnen som tillförs vattenmiljön till en nivå nära noll 2020. (Ändringsförslag 12) Skäl 44a (nytt) 44a. De åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv skall antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/ EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall till- lämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebe- fogenheter (1). (1) EGT L 184, 17. 7. 1999, s. 23. (Ändringsförslag 13) Artikel 1 b b) främja en hållbar vattenanvändning baserad på ett långsik- tigt skydd av tillgängliga vattenresurser, och b) främja en hållbar och effektiv vattenanvändning baserad på ett skydd av tillgängliga vattenresurser inom ett hydrologiskt område eller avrinningsområde, och långsiktigt (Ändringsförslag 14) Artikel 1 ca (ny) ca) gradvis minska utsläpp och läckage av farliga ämnen till vattenmiljön till en nivå nära noll 2020, (Ändringsförslag 16) Artikel 2. 24 första stycket a (nytt) God kemisk ytvattenstatus är även den kemiska status som krävs för att uppfylla miljömålen för ytvattenföre- komster, vilka fastställs i artikel 4. 1 a. 29. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 339/139 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT Onsdag 16 februari 2000 PARLAMENTETS ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 17) Artikel 2. 25 25. god kemisk grundvattenstatus: den status som definieras i tabell 2. 3. 2 i bilaga V. 25. god kemisk grundvattenstatus: den kemiska status hos en grundvattenförekomst som uppfyller alla krav som definieras i tabell 2. 3. 2 i bilaga V. (Ändringsförslag 19) Artikel 2. 28a (nytt) 28a. farliga ämnen: a) b) ämnen eller grupper av ämnen som är toxiska, beständiga och har benägenhet för bioackumuler- ing, andra ämnen eller grupper av ämnen som bedöms kräva ett liknande tillvägagångssätt som ämnena i punkt a och vilka, även om de inte uppfyller alla kriterier för toxicitet, beständighet och bioacku- mulering, ger upphov till farhågor. Denna kategori omfattar både ämnen som i samverkan med andra ämnen ger upphov till sådana farhågor och ämnen som det i sig inte finns anledning att inkludera i denna kategori, men som bryts ner eller omvandlas till ämnen som de i punkt a, eller ämnen som kräver ett liknande tillvägagångssätt. (Ändringsförslag 20) Artikel 2. 28b (ny) 28b. direkt utsläpp: utsläpp av ämnen angivna i VIII i grundvattnet utan att de passerar markytan eller underliggande jordlager. (Ändringsförslag 21) Artikel 2. 32 32. miljökvalitetsnormer: koncentrationen av ett visst föro- renande ämne eller en viss grupp av förorenande ämnen i vatten, sediment eller biota, som för att skydda människors hälsa och miljön inte bör överskridas. 32. miljökvalitetsnormer: koncentrationen av ett visst föro- renande ämne, viss grupp av förorenande ämnen eller radioaktiva ämnen i vatten, sediment eller biota, som för att skydda människors hälsa och miljön inte bör över- skridas. (Ändringsförslag 22) Artikel 2. 32a (ny) 32a. kombinerat tillvägagångssätt: minskning av utsläp- pen inledningsvis i överensstämmelse med bästa till- gängliga teknik, därefter bedömning av om den upp- nådda vattenkvaliteten uppfyller de miljökvalitetsmål som fastställts i detta direktiv, och om ytterligare åtgärder utöver bästa tillgängliga teknik är nödvän- diga. C 339/140 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 2000 Onsdag 16 februari 2000 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT PARLAMENTETS ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 23) Artikel 3. 4 4. Medlemsstaterna skall se till att detta direktivs krav för att uppnå miljömålen enligt artikel 4, och i synnerhet alla åtgärds- program, samordnas för hela avrinningsdistriktet. När det gäller internationella avrinningsdistrikt skall de berörda medlems- staterna tillsammans sköta denna samordning. Om de berörda medlemsstaterna begär det, skall kommissionen vidta åtgärder för att det skall bli lättare att upprätta åtgärdsprogrammen. 4. Medlemsstaterna skall se till att detta direktivs krav för att uppnå miljömålen enligt artikel 4, och i synnerhet alla åtgärds- program, samordnas för hela avrinningsdistriktet. När det gäller internationella avrinningsdistrikt skall de berörda medlems- staterna tillsammans sköta denna samordning. Om de berörda medlemsstaterna begär det, skall kommissionen vidta åtgärder lättare att upprätta åtgärdsprogrammen. för att det skall bli När det gäller avrinningsområden som sträcker sig över internationella gränser måste prioritet ges åt att upprätt- hålla de strukturer som härrör från internationella över- enskommelser. (Ändringsförslag 24) Artikel 4. 1 inledningen och a) 1. Medlemsstaterna skall sträva efter att uppnå följande mål: a) Förebygga försämring av ekologisk status och förorening av ytvatten och återställa ytvatten, i syfte att senast 16 år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande nå en god ytvattenstatus eller, för kraftigt modifierade och konst- gjorda förekomster, god ekologisk potential och god kemisk enlighet med ytvattenstatus bestämmelserna i bilaga V, om inte annat följer av tillämp- ningen av förlängningar som bestäms i enlighet med punkt 3 och om inte annat följer av tillämpningen av punkterna 4, 5 och 6 och utan att det för de berörda parternas del påverkar de relevanta internationella överenskommelser som avses i artikel 1. i alla ytvattenförekomster, i skall 1. Medlemsstaterna att de behöriga myndigheterna för förvaltningen av avrinningsområdet genomför de åtgärdsprogram som specificeras i förvalt- ningsplanerna för avrinningsdistrikten: säkerställa Medlemsstaternas skall: a) Skydda, förbättra och återställa allt ytvatten, i syfte att senast 10 år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträ- dande nå en god ytvattenstatus, i enlighet med bestämmel- serna i bilaga V, om inte annat följer av tillämpningen av förlängningar som bestäms i enlighet med punkt 3 och om inte annat följer av tillämpningen av punkterna 4, 5 och 6 och utan att det för de berörda parternas del påverkar de relevanta internationella överenskommelser som avses i artikel 1. aa. ) Gradvis undanröja förorening av vatten genom fort- satt reducering av utsläpp och läckage av farliga ämnen och därigenom närma sig målet att avskaffa dessa totalt senast den 31 december 2020. ab. ) Från och med tidpunkten för detta direktivs ikraft- förebygga försämring av status hos alla trädande, ytvatten, inberäknat kraftigt modifierade och konst- gjorda vattenförekomster, om inte annat följer av till- ämpningen av punkterna 5 och 6. ac. ) Förebygga försämring av ekologisk potential och i kraftigt modifierade och kemisk ytvattenstatus konstgjorda vattenförekomster. ad. ) Skydda och förbättra kraftigt modifierade och konst- gjorda vattenförekomster för att uppnå god ekologisk potential och god kemisk ytvattenstatus senast 10 år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande i enlighet med bestämmelserna i bilaga V, om inte annat följer av tillämpningen av förlängningar som 29. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 339/141 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT Onsdag 16 februari 2000 PARLAMENTETS ÄNDRINGAR bestäms i enlighet med punkt 3 och om inte annat föl- jer av tillämpningen av punkterna 5 och 6. (Ändringsförslag 25) Artikel 4. 1 b b) av försämring grundvattenstatusen, Förebygga återställa grundvattenförekomster, och säkerställa balans mellan i syfte att nå god grund- uttag och grundvattenbildning, vattenstatus i alla grundvattenförekomster, i enlighet med bestämmelserna i bilaga V, senast 16 år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande, samt motverka alla väsentliga och ihållande ökningar i fråga om koncentrationen av för- orenande ämnen till följd av konsekvenserna av mänsklig verksamhet, om inte annat följer av tillämpningen av förläng- ningar som bestäms i enlighet med punkt 3 och om inte annat följer av tillämpningen av punkterna 4, 5 och 6. b) Förebygga försämring av grundvattnets kvantitativa och kemiska status. ba. ) Återställa förorenade grundvattenförekomster och säkerställa balans mellan uttag och grundvattenbildning. bb. ) Förebygga att föroreningar som orsakas av antropo- gen verksamhet släpps ut, med beaktande av artikel 11. 3 g. bc. ) Till ett absolut minimum minska föroreningarna av grundvattnet genom diffusa utsläpp från i synnerhet jordbruksverksamhet genom att använda det kombi- nerade tillvägagångssättet enligt artikel 10, i syfte att senast 10 år efter tidpunkten för detta direktivs ikraft- trädande ha åstadkommit att det inte i några grund- följer av tillämp- vattenförekomster, om inte annat ningen av förlängningar som bestäms i enlighet med punkt 3 och om inte annat följer av tillämpningen av punkterna 4, 5, 6, skall förekomma mer än obetydliga föroreningar orsakade av antropogen verksamhet, enligt bestämmelserna i bilaga V, samt ha vänt alla betyd- ande och ihållande ökningar av koncentrationen av föro- renande ämnen, som utgör konsekvenser av mänsklig verksamhet och som ligger över halva värdet för kvali- tetsnormerna enligt bilaga V. (Ändringsförslag 26) Artikel 4. 1 c, och avslutningsfrasen c) Åstadkomma överensstämmelse med alla normer och mål som rör skyddade områden senast 16 år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande, om inte annat anges i den gemenskapslagstiftning enligt vilken de enskilda skyd- dade områdena har fastställts. Detta skall ske genom ett steg- vis genomförande av åtgärder som vidtas enligt artikel 11. c) Åstadkomma överensstämmelse med alla normer och mål som rör skyddade områden senast 10 år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande, om inte annat anges i den gemenskapslagstiftning enligt vilken de enskilda skyd- dade områdena har fastställts. (Ändringsförslag 78) Artikel 4. 3 3. De tidsfrister som fastställs enligt punkt 1 a och 1 b kan förlängas i syfte att stegvis nå målen enligt punkt 1 för vattenföre- komster när samtliga följande villkor är uppfyllda: 3. De tidsfrister som fastställs enligt punkt 1 a och 1 bc kan förlängas för vattenförekomster när samtliga följande villkor är uppfyllda: a) Medlemsstaterna konstaterar att alla nödvändiga förbätt- ringar av statusen hos vattenförekomsterna inte rimligen kan åstadkommas inom de tidsramar som fastställs i den punkten. a) Medlemsstaterna konstaterar att alla nödvändiga förbätt- ringar av statusen hos vattenförekomsterna inte kan åstad- kommas inom de tidsramar som fastställs i den punkten av följande anledningar: C 339/142 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 2000 Onsdag 16 februari 2000 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT PARLAMENTETS ÄNDRINGAR ) De erforderliga förbättringarna kan av tekniska skäl endast åstadkommas stegvis på ett sätt som innebär att tidsramarna överskrids. ) Att slutföra förbättringarna inom tidsramarna skulle bli oproportionerligt kostsamt. ) Naturliga förhållanden omöjliggör snabba förbätt- ringar i vattenförekomstens status, Förlängningen av tidsfristen, och skälen till detta, anges särskilt och förklaras i den förvaltningsplan för avrinnings- distriktet som krävs enligt artikel 13. Förlängningarna är begränsade till perioder som inte är längre än den period som omfattas av tre ytterligare upp- dateringar av förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet utom i fall där de naturliga förhållandena är sådana att målen inte kan nås inom denna period. i andra fall än de sistnämnda skall en ansökan om den andra förlängningen överlämnas till kommissionen, som skall fatta beslut om en sådan ansökan inom 3 månader. En sammanfattning av de åtgärder som krävs enligt artikel 11 och anses nödvändiga för att progressivt höja vatten- förekomsternas status till den nivå som krävs inom den förlängda tidsfristen, skälen till att dröjsmål uppstått i genomförandet av dessa åtgärder och tidsplanen för deras genomförande återges i förvaltningsplanen för avrin- ningsdistriktet. En översyn av genomförandet av dessa åtgärder och en sammanfattning av eventuella tilläggsåt- gärder skall tas med i uppdaterade versioner av förvalt- ningsplanen för avrinningsdistriktet. b) c) d) b) c) d) Förlängningen av tidsfristen, och skälen till detta, anges särskilt och förklaras i den förvaltningsplan för avrinnings- distriktet som krävs enligt artikel 13. Förlängningarna är begränsade till perioder som inte är längre än den period som omfattas av tre ytterligare upp- dateringar av förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet utom i fall där de naturliga förhållandena är sådana att målen inte kan nås inom denna period. i andra fall än de sistnämnda skall en ansökan om den tredje förlängningen överlämnas till kommissionen, som skall fatta beslut om en sådan ansökan inom 3 månader. En sammanfattning av de åtgärder som krävs enligt artikel 11 och som anses nödvändiga för att progressivt höja vattenförekomsternas status till den nivå som krävs inom den förlängda tidsfristen och den förväntade tidtabellen för deras genomförande återges i förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet. En översyn av genomförandet av dessa åtgärder och en sammanfattning av eventuella tilläggsåtgärder skall tas med i uppdaterade versioner av förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet. (Ändringsförslag 30) Artikel 4. 4 4. Medlemsstaterna får inrikta sig på att uppnå mindre stränga miljömål än de som krävs enligt punkt 1 a och 1 b för särskilda vattenförekomster om följande båda villkor är upp- fyllda: 4. Medlemsstaterna får inrikta sig på att uppnå mindre stränga miljömål än de som krävs enligt punkt 1 a-ad och 1b-bc för särskilda yt- och grundvattenförekomster om alla följande villkor är uppfyllda: a) Medlemsstaterna konstaterar att vattenförekomsten är så påverkad av mänsklig verksamhet, eller att dess naturliga tillstånd är sådant att förbättringar av statusen skulle vara omöjliga eller orimligt dyra. a) Medlemsstaterna konstaterar att vattenförekomsten med avseende på grundvattennivån och/eller grundvattnets kvalitativa status och för ytvatten enligt de metoder som angivits i bilaga V, avsnitt 2. 3 och 2. 4 och med avseende på ytvatten är så påverkad av tidigare mänsk- lig verksamhet, eller att dess naturliga tillstånd är sådant det skulle vara omöjligt eller oproportionerligt dyrt att nå målen i punkterna 1b-bc. aa. ) De behov ur miljöns och samhällets synvinkel som vattenförekomsten fyller med hjälp av sina nuvarande egenskaper kan inte tillgodoses med andra medel som skulle vara ett bättre praktiskt alternativ ur miljösyn- vinkel. 29. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 339/143 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT Onsdag 16 februari 2000 PARLAMENTETS ÄNDRINGAR b) Uppställandet av mindre stränga miljömål, och skälen till detta, anges särskilt i den förvaltningsplan för avrinnings- distriktet som krävs enligt artikel 13 och dessa mål ses över vart sjätte år. b) Mindre stränga miljömål, och skälen till dessa, anges sär- skilt i den förvaltningsplan för avrinningsdistriktet som krävs enligt artikel 13 och dessa mål ses över vart sjätte år. ba. Medlemsstaterna tillser ) för ytvatten, att bästa möjliga ekologiska och kemiska status uppnås med beaktande av de ofrånkomliga inverkningarna till följd av tidigare mänsklig verksamhet och tidigare föroreningar, ) för grundvatten att grundvattnets kvantitativa och kemiska status förändras så litet som möjligt med beaktande av de ofrånkomliga inverkningarna till följd av modifieringarnas karaktär och tidigare föroreningar och ) att ingen fortsatt försämring av yt- eller grund- vattenförekomster inträffar. (Ändringsförslag 31) Artikel 4. 4a (ny) 4a. Medlemsstaterna får fastställa att en ytvattenföre- komst är konstgjord eller kraftigt modifierad om de för- bättringar som krävs för att uppnå en god ekologisk status skulle få en märkbar negativ inverkan på i) miljön i stort ii) sjöfart eller rekreation, iii) verksamheter för vilka vattnet lagras, till exempel dricksvattenförsörjning, kraftproduktion eller bevatt- ning, iv) vattenreglering, skydd mot översvämning, markdrä- nering och andra liknande anläggningar, v) utvinningen av råvaror och då % fördelaktiga effekter som de konstgjorda eller föränd- rade egenskaperna hos vattenförekomsten skulle med- föra inte kan uppnås på något annat sätt som skulle vara ett bättre praktiskt alternativ ur miljösynvinkel, % modifieringarna är sådana att de möjliggör den bästa praktiska tillnärmningen till ett ekologiskt oförändrat tillstånd vad gäller migrerande fauna och lämpliga lek- och fortplantningsplatser. Fastställande av att en vattenförekomst är konstgjord eller kraftigt modifierad samt skälen för detta måste särskilt omnämnas i den förvaltningsplan för avrinningsdistriktet som krävs enligt artikel 13 och ses över var sjätte år. C 339/144 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 2000 Onsdag 16 februari 2000 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT PARLAMENTETS ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 33 + 84) Artikel 4. 5 5. Försämring av vattenförekomsternas status utgör ingen överträdelse av detta direktivs krav om försämringen är ett resultat av oförutsedda eller exceptionella omständigheter, sär- skilt översvämning och torka, när samtliga följande villkor är uppfyllda: a) Alla genomförbara åtgärder vidtas förebygga ytterligare statusförsämring och för att inte äventyra upp- nåendet av detta direktivs mål i andra vattenförekomster som inte påverkas av dessa omständigheter. syfte att i 5. Tillfällig försämring av vattenförekomsternas status utgör ingen överträdelse av detta direktivs krav om försämringen är ett resultat av oförutsebara eller exceptionella omständigheter som betingas av naturliga orsaker eller force majeure, sär- skilt extrem översvämning av ovanligt slag och ovanligt utdragen torka, under förutsättning att samtliga följande vill- kor är uppfyllda: a) Alla genomförbara åtgärder har vidtagits för att före- bygga ytterligare statusförsämring och för att inte äventyra att de mål uppnås som anges i detta direktiv vad gäller andra vattenförekomster än de som inte påverkas av dessa omständigheter. b) Förutsättningarna för att sådana oförutsedda eller exceptio- nella omständigheter skall kunna förklaras föreligga, inbe- gripet antagande av lämpliga indikatorer, anges i förvalt- ningsplanen för avrinningsdistriktet. b) De förutsättningar under vilka oförutsebara eller exceptio- nella omständigheter skall kunna förklaras föreligga, anges förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet, däribland i antagandet av lämpliga indikatorer. c) De åtgärder som skall vidtas under sådana exceptionella omständigheter finns upptagna i åtgärdsprogrammet och kommer inte att äventyra återställandet av vattenförekom- stens kvalitet när dessa omständigheter inte längre före- ligger. c) De åtgärder som skall vidtas under sådana exceptionella omständigheter finns upptagna i åtgärdsprogrammet och kommer inte att äventyra återställandet av vattenförekom- stens kvalitet när dessa omständigheter inte längre före- ligger. d) e) Effekterna av de oförutsedda eller exceptionella omständig- heterna ses över årligen och. vid andra situationer än över- svämning och torka. alla genomförbara åtgärder vidtas i syfte att återställa vattenförekomsten till dess status före effekterna av dessa omständigheter så snart detta rimligen kan genomföras. d) Effekterna av de oförutsebara eller exceptionella omstän- digheterna ses över årligen och alla genomförbara åtgärder vidtas i syfte att återställa vattenförekomsten till dess status före effekterna av dessa omständigheter så snart detta rim- ligen kan genomföras. En sammanfattning av effekterna av omständigheterna och av de åtgärder som vidtas eller skall vidtas i enlighet med punkterna a och d skall tas med i nästa uppdaterade ver- sion av förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet. e) En sammanfattning av effekterna av omständigheterna och av de åtgärder som vidtas eller skall vidtas i enlighet med punkterna a och d skall tas med i nästa uppdaterade ver- sion av förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet. (Ändringsförslag 34) Artikel 4. 6b b) Skälen för ändringarna anges särskilt och förklaras i den förvaltningsplan för avrinningsdistriktet som krävs enligt artikel 13 och målen ses över vart sjätte år. b) Skälen till modifieringarna eller förändringarna anges särskilt och förklaras i den förvaltningsplan för avrinnings- distriktet som krävs enligt artikel 13 och målen ses över vart sjätte år. ba. Skälen till modifieringarna är av övergripande sam- hällsintresse eller de fördelar det innebär att uppnå målen enligt punkt 1 är för miljön och samhället av mindre vikt än fördelarna med de nya modifieringarna eller förändringarna har för människors hälsa, vid- makthållandet av människors säkerhet eller en miljö- mässigt och socialt uthållig utveckling av det lokala område där vattenförekomsten ligger. bb. De fördelaktiga effekter som de nya modifieringarna eller förändringarna av vattenförekomsten skall med- föra kan inte uppnås på ett annat sätt som skulle vara ett bättre praktiskt alternativ ur miljösynvinkel. 29. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 339/145 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT Onsdag 16 februari 2000 PARLAMENTETS ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 35) Artikel 4. 7 7. Vid tillämpning av punkterna 3, 4, 5 och 6 skall en med- lemsstat se till att tillämpningen inte äventyrar uppnåendet av detta direktivs mål i andra vattenförekomster inom samma avrinningsdistrikt och att den är förenlig med genomförandet av gemenskapens övriga miljölagstiftning. 7. Vid tillämpning av punkterna 3, 4, 5 och 6 skall en med- lemsstat se till att tillämpningen inte varaktigt utesluter eller äventyrar att de mål uppnås som anges i detta direktiv vad gäl- ler andra vattenförekomster inom samma avrinningsdistrikt och att förenlig med genomförandet av tillämpningen är gemenskapens övriga miljölagstiftning. (Ändringsförslag 36) Artikel 5 Avrinningsdistriktets karakteristika. Översyn av miljökonsekven- serna av mänsklig verksamhet. Ekonomisk analys av vattenanvänd- ning. Avrinningsdistriktets karakteristika Varje medlemsstat skall se till att det för varje avrinningsdist- 1. rikt eller för den del av ett avrinningsdistrikt som ligger på dess terri- torium, utförs. en analys av dettas karakteristika,. en översyn av konsekvenserna av mänsklig verksamhet för yt- vattnets och grundvattnets status, och. en ekonomisk analys av vattenanvändningen enligt de tekniska specifikationerna i bilagorna II och III, och att dessa är avslutade senast 5 år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande. 1. Medlemsstaterna skall säkerställa att en analys av varje avrinningsdistrikts karakteristika genomförs och att den slutförs senast fem år efter att detta direktiv trätt i kraft. Analyserna skall täcka följande element: a) avrinningsdistriktets geografiska och geologiska karak- teristika, avrinningsdistriktets hydrografiska karakteristika, b) c) avrinningsdistriktets demografiska karakteristika, d) markanvändning och ekonomisk aktivitet inom avrin- ningsdistriktet, e) befintliga dammar och vattenmagasin, med angivelse av om dessa används för vattenkraftverk, vattenför- sörjning eller har ett flertal funktioner. de ekologiska kännetecknen för den befintliga bio- logiska mångfalden i avrinningsdistriktet. f) 2. De analyser och översyner som anges i punkt 1 skall ses över och om nödvändigt uppdateras senast 13 år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande och vart sjätte år därefter. 2. Analysen skall ses över och om nödvändigt uppdateras senast 13 år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande och vart sjätte år därefter. (Ändringsförslag 39) Artikel 5a (ny) Artikel 5a Kostnads-nyttoanalys Inom fem år efter tidpunkten för detta direktivs genom- förande skall kommissionen tillsammans med medlems- staternas behöriga myndigheter genomföra en kostnads- nyttoanalys i vilken det skall fastställas vilket investerings- belopp som krävts för detta direktivs genomförande. C 339/146 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 2000 Onsdag 16 februari 2000 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT PARLAMENTETS ÄNDRINGAR 1. Medlemsstaterna skall för varje avrinningsdistrikt identifi- era 1. Medlemsstaterna skall hydrologiskt område identifiera för varje avrinningsdistrikt och (Ändringsförslag 40) Artikel 7. 1 inledningen (Ändringsförslag 41) Artikel 7. 2 2. I fråga om de vattenförekomster som identifieras enligt punkt 1, skall medlemsstaterna se till att uppfylla målen i arti- kel 4 i enlighet med detta direktivs krav för ytvattenförekoms- ter, inklusive de kvalitetsnormer som fastställs på gemenskaps- nivå enligt artikel 16 och dessutom se till att det resulterande vattnet enligt det vattenreningssystem som används och i enlighet med gemenskapslagstiftningen uppfyller kraven i direktiv 80/778/ EEG, ändrat genom direktiv 98/83/EG. 2. I fråga om de vattenförekomster som identifieras enligt punkt 1, skall medlemsstaterna se till att uppfylla målen i arti- kel 4 i enlighet med detta direktivs krav för ytvattenförekoms- ter, inklusive som ett minimum de kvalitetsnormer som fast- ställs på gemenskapsnivå enligt artikel 16 och bilaga V, och dessutom se till att den minst intensiva vattenrening som är möjlig räcker till för att uppnå dricksvattenkvalitet och uppfylla kraven i direktiv 80/778/EEG, ändrat genom direktiv 98/83/EG. (Ändringsförslag 42) Artikel 8. 1 strecksatserna och 8. 2 % För ytvatten skall dessa program omfatta övervakning av ekologisk och kemisk status. % För grundvatten skall dessa program omfatta övervakning av kemisk och kvantitativ status. % För ytvatten skall dessa program omfatta kvantitativ över- vakning av volym, genomströmningshastighet och eko- logisk och kemisk status. % För grundvatten skall dessa program omfatta övervakning av kemisk, kvalitativ och kvantitativ status som grundar sig på mätning av vattnets kemiska och biologiska till- stånd. % För skyddade områden skall de ovannämnda programmen kompletteras med specifikationerna i den gemenskapslag- stiftning enligt vilken de enskilda skyddade områdena upp- rättades. % För skyddade områden skall de ovannämnda programmen kompletteras med specifikationerna i den gemenskapslag- stiftning enligt vilken de enskilda skyddade områdena upp- rättades. 2. Dessa program skall vara operationella senast 7 år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande, om inte annat lagstiftningen. Övervakningen skall anges stämma överens med kraven i bilaga V. i den berörda 2. Dessa program skall vara operationella senast 6 år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande, om inte annat lagstiftningen. Övervakningen skall anges stämma överens med kraven i bilaga V. i den berörda 2a. De tekniska specifikationerna skall innefatta använd- ning av standardiserade metoder för analys och kvalitets- övervakning som skall ha godkänts av samtliga medlems- stater. (Ändringsförslag 43) Artikel 9. 1 1. Medlemsstaterna skall beakta principen om kostnadstäckning för vattentjänster inberäknat miljö- och resurskostnader, med beakt- ande av den ekonomiska analys som utförs enligt bilaga III och i enlighet framförallt med principen att förorenaren betalar. Medlems- staterna kan härvid beakta kostnadstäckningens sociala, miljömäs- siga och ekonomiska effekter liksom geografiska och klimatiska förhållanden i den eller de regioner som påverkas. 1. Medlemsstaterna skall senast 2010 se till att: ) prispolitiken för vatten ger vattenförbrukarna tillräck- liga incitament till effektivitet vid användningen av vattenresurserna och därigenom bidrar till miljömålen i detta direktiv, ) de olika sektorerna inom ekonomin, uppdelad i åtmin- lämplig industri, hushåll och jordbruk, stone i 29. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 339/147 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT Onsdag 16 februari 2000 PARLAMENTETS ÄNDRINGAR utsträckning bidrar till kostnadstäckningen för vatten- tjänster, med utgångspunkt från den ekonomiska analys som utförts enligt bilaga III och med beaktande av principen om att förorenaren betalar. Medlemsstaterna får härvidlag ta hänsyn till hithörande sociala och ekonomiska effekter liksom geografiska och klima- tiska förhållanden i den eller de regioner som påverkas. (Ändringsförslag 85) Artikel 9. 2 2. Medlemsstaterna skall förvaltningsplanerna för avrin- ningsdistrikten rapportera om de praktiska åtgärder som vidtas och de bestämmelser som antas för att tillämpa denna princip. i förvaltningsplanerna för avrin- 2. Medlemsstaterna skall i ningsdistrikten rapportera om de planerade åtgärder för genomförande av en vattenprispolitik som bidrar till miljömålen i detta direktiv samt om de olika ekonomiska sektorernas respektive bidrag till en fullständig kostnads- täckning för vattentjänster. (Ändringsförslag 46) Artikel 9. 3a (ny) 3a. Medlemsstaterna skall fastställa tidsplaner för den fullständiga tillämpningen av bestämmelserna i denna arti- kel och ta med tidsplanen i den förvaltningsplan för avrin- ningsdistrikt som krävs enligt artikel 13. (Ändringsförslag 47) Artikel 10. 1 och 10. 2, första delen 1. Medlemsstaterna skall se till att relevanta utsläpp som är föremål för reglering enligt vad som anges i punkt 2 regleras i enlig- het med det tillvägagångssätt som framgår av denna artikel. 1. Medlemsstaterna skall, i enlighet med det kombinerade tillvägagångssätt som fastställts i denna artikel, begränsa utsläpp till vattenförekomster. För ämnen som listats i bilaga X (prioriterade ämnen) skall Europaparlamentet och rådet på kommissionens förslag fastställa enhetliga utsläppsgränsvärden för hela gemenskapen (utsläpps- normer). Ytterligare åtgärder skall vidtas om utsläppsbe- gränsningen enligt tillgänglig teknik inte räcker för att uppfylla målen för vattenkvaliteten enligt artikel 4. 2. Medlemsstaterna skall säkerställa upprättande och/eller genomförande av 2. Medlemsstaterna skall säkerställa upprättande och/eller genomförande av a) utsläppsregleringar som grundas på bästa tillgängliga tek- nik eller a) utsläppsregleringar som grundas på bästa tillgängliga tek- nik eller b) relevanta gränsvärden för utsläpp eller, b) relevanta gränsvärden för utsläpp eller, c) i fall av diffusa konsekvenser, regleringarna inklusive, när det är lämpligt, bästa miljöpraxis, c) i fall av diffusa konsekvenser, regleringarna som, när det är lämpligt, omfatar bästa miljöpraxis, och när så är lämpligt använda tillvägagångssätt enligt C 339/148 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 2000 Onsdag 16 februari 2000 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT PARLAMENTETS ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 48 + 86) Artikel 11. 1 1. Varje medlemsstat skall för varje avrinningsdistrikt eller för den del av ett internationellt avrinningsdistrikt som ligger på dess territorium se till att ett åtgärdsprogram upprättas och därvid beakta resultaten av de analyser som krävs enligt artikel 5 i syfte att progressivt närma sig de mål som fastställs enligt arti- kel 4. När det är lämpligt kan en medlemsstat besluta om åtgär- der för alla avrinningsdistrikt och/eller de delar av internatio- nella avrinningsdistrikt som ligger på dess territorium. 1. Varje medlemsstat skall för varje avrinningsdistrikt eller för den del av ett internationellt avrinningsdistrikt som ligger på dess territorium se till att ett åtgärdsprogram upprättas och därvid beakta resultaten av de analyser som krävs enligt artikel 5 för att uppnå de mål som fastställs enligt artiklarna 1 och 4. När det är lämpligt kan en medlemsstat besluta om åtgärder i form av rättsliga eller administrativa bestämmelser eller avtal för alla avrinningsdistrikt och/eller de delar av internatio- nella avrinningsdistrikt som ligger på dess territorium. (Ändringsförslag 87) Artikel 11. 3 d d) reglering av uttag av sött ytvatten och grundvatten, samt uppdämning av sött ytvatten, inklusive ett eller flera regis- ter över vattenuttag och ett krav på förhandsprövning för uttag och uppdämning. Dessa regleringar skall regelbundet ses över och, när så är nödvändigt, uppdateras. Medlems- staterna kan från dessa regleringar undanta uttag och uppdäm- ning som inte har några betydande konsekvenser för vattnets status. d) reglering av uttag av sött ytvatten och grundvatten, samt uppdämning av sött ytvatten, inklusive ett eller flera regis- ter över vattenuttag och ett krav på förhandsprövning för uttag och uppdämning samt i de fall då uttaget kan ha konsekvenser för vattnets status, krav på miljökonse- kvensbedömning. Dessa regleringar skall regelbundet ses över och, när så är nödvändigt, uppdateras. da. ) ett krav på att åtgärder för effektivare vattenanvänd- ning skall vidtas inom alla vattenförbrukande sektorer om vattenbehovet överstiger de mängder som varak- tigt finns tillgängliga inom avrinningsområdet särskilt genom användning av bästa möjliga teknik för vatten- sparande och återanvändning av vatten komma till bruk. db. ) ett krav på att behöriga lokala myndigheter skall ha befogenheter att, då en tillräcklig försörjning med hälsosamt dricksvatten inte kan garanteras, omfördela vatten från förbrukning inom andra sektorer. dc. ) ett krav på förhandsgodkännande av påfyllning av grundvattenakviferer på konstgjord väg. (Ändringsförslag 88) Artikel 11. 3 fa (ny) fa. ) åtgärder för att gradvis minska utsläpp till ytvattnet genom att fortsätta minska utledning, utsläpp och läckage av farliga ämnen. (Ändringsförslag 53) Artikel 11. 3 ia (ny) ia. ) alla åtgärder som krävs för att uppnå en god ekologisk i vattenförekomster som definierats som potential konstgjorda eller kraftigt modifierade, 29. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 339/149 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT Onsdag 16 februari 2000 PARLAMENTETS ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 54) Artikel 11. 5, första stycket 5. När övervakningsdata eller andra data indikerar att det är osannolikt att de mål för vattenförekomsten som ställs upp enligt artikel 4 kommer att nås, skall medlemsstaten se till att 5. När övervakningsdata eller andra data indikerar att det är osannolikt att de mål för vattenförekomsten som ställs upp enligt artikel 4 kommer att nås, skall medlemsstaten se till att. orsakerna till det eventuella misslyckandet undersöks, och att. sådana ytterligare åtgärder som kan vara genomförbara för att nå dessa mål beslutas. a) orsakerna till att miljömålen för vattenförekomsten inte uppnås utreds, varvid också hänsyn skall tas till fysikalisk- förekomstens kemiska tillstånd, hydromorfologiska och b) varje förorenings omfattning och art inom vattenföre- komsten övervakas intensivare liksom även sådana förändringar av vattenförekomstens naturliga hydro- morfologiska tillstånd som orsakas av människor, c) miljökvalitetsnormer fastställs för ytvatten vad gäller de identifierade förorenande ämnena, för att säker- ställa att det mål som fastställts i artikel 4 beträffande ekologisk status uppnås senast 10 år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande. Dessa normer skall vara minst lika stränga som de normer som fastställts i bilaga IX eller enligt artikel 16. 5 eller i annan rele- vant gemenskapslagstiftning, d) alla relevanta bemyndiganden och utsläppstillstånd omedelbart ses över och följs av åtgärder som grundar sig på risknivån i sammanhanget, e) de åtgärder vidtas som krävs för att säkerställa att vattenförekomstens hydromorfologiska tillstånd upp- fyller de mål för ekologisk status som fastställts i arti- kel 4. (Ändringsförslag 55) Artikel 11. 7 och 11. 8 Åtgärdsprogrammen skall inrättas senast 10 år efter tid- 7. punkten för detta direktivs ikraftträdande och alla åtgärder skall vara operationella senast 13 år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande. Åtgärdsprogrammen skall inrättas senast 4 år efter tid- 7. punkten för detta direktivs ikraftträdande och alla åtgärder skall vara operationella senast 7 år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande. 8. Åtgärdsprogrammen skall ses över, och om nödvändigt uppdateras, senast 16 år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande och vart sjätte år därefter. Alla nya eller revide- rade åtgärder som fastställs enligt ett uppdaterat program skall vara operationella inom tre år efter deras fastställande. 8. Åtgärdsprogrammen skall ses över, och om nödvändigt uppdateras, senast 10 år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande och vart sjätte år därefter. Alla nya eller revide- rade åtgärder som fastställs enligt ett uppdaterat program skall vara operationella inom tre år efter deras fastställande. (Ändringsförslag 56) Artikel 13. 1 1. Medlemsstaterna skall se till att det för alla avrinningsdist- rikt som i sin helhet finns på dess territorium utarbetas förvalt- ningsplaner för avrinningsdistrikten. 1. Medlemsstaterna skall se till att det utarbetas och genom- förs förvaltningsplaner för varje avrinningsområde, för att därigenom förverkliga målen i artiklarna 1 och 4. C 339/150 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 2000 Onsdag 16 februari 2000 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT PARLAMENTETS ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 57) Artikel 13. 6 och 13. 7 Förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt skall offentlig- tidpunkten för detta direktivs senast 10 år efter 6. göras ikraftträdande. 6. Förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt skall offentlig- göras senast 6 år efter tidpunkten för detta direktivs ikraft- trädande. 7. Förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt skall ses över och uppdateras senast 16 år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande och vart sjätte år därefter. 7. Förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt skall ses över och uppdateras senast 10 år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande och vart sjätte år därefter. (Ändringsförslag 58) Artikel 16. 1 Rådet skall besluta om särskilda åtgärder mot förorening 1. av vatten genom enskilda förorenande ämnen eller grupper av förorenande ämnen som innebär en oacceptabel risk för eller som via vattenmiljön utgör en sådan risk, inbegripet sådana risker för vatten som används för uttag av dricksvatten. Dessa åtgärder skall beslutas på grundval av de förslag som läggs fram av kommissionen i enlighet med de förfaranden som fastställs i fördraget. Europaparlamentet och rådet skall besluta om särskilda 1. åtgärder genom enskilda förorenande ämnen eller grupper av förorenande ämnen som innebär en oacceptabel risk för eller som via vattenmiljön utgör en sådan risk, inbegripet sådana risker för vatten som används för uttag av dricksvatten. Dessa åtgärder skall förhindra förorening av vatten genom att kontinuerligt minska utsläpp och läckage av farliga ämnen och därigenom skall man närma sig målet att avskaffa dessa totalt senast den 31 december 2020. Dessa åtgärder skall beslutas på grundval av de förslag som läggs fram av kommissionen i enlighet med de förfaranden som fastställs i fördraget. (Ändringsförslag 93) Artikel 16. 4 Kommissionen skall 4. för ämnena på prioriteringslistan lägga fram förslag om reglering av de viktigaste källorna för ut- släppen i fråga. Den skall därvid beakta både punktkällor och diffusa källor och fastställa en kostnadseffektiv och proportionell nivå på och kombination av produktreglering och gränsvärden för utsläpp för processreglering. När så är lämpligt kan åtgärder på gemenskapsnivå för processreglering utformas sektor för sektor. När produktregleringen omfattar en översyn av de relevanta tillstånd som har utfärdats enligt direktiv 91/414/EEG samt direktiv 98/8/EG, skall en sådan översyn genomföras i enlighet med bestämmelserna I dessa direktiv. I varje förslag till regler- ing skall anges hur dessa skall revideras, uppdateras samt hur deras effektivitet skall bedömas. 4. Kommissionen skall vad gäller ämnena på prioriterings- listan ett år efter att varje ny lista med treårig giltighet publicerats, eller oftare om så är nödvändigt lägga fram för- slag om att kontinuerligt minska utsläpp och läckage. Kom- missionen skall därvid beakta både punktkällor och diffusa källor och sträva efter att minska utsläpp och läckage till nivåer nära noll före den 31 december 2020. Kommis- sionen skall på grundval av detta lägga fram förslag om enhetliga utsläppsnormer i hela EU. När så är lämpligt kan åtgärder på gemenskapsnivå utformas sektor för sektor. När produktregleringen omfattar en översyn av de relevanta till- stånd som har utfärdats enligt direktiv 91/414/EEG samt direk- tiv 98/8/EG, skall en sådan översyn genomföras i enlighet med bestämmelserna i dessa direktiv. I varje förslag till reglering skall anges hur dessa skall revideras, uppdateras samt hur deras effektivitet skall bedömas. Kommissionen skall senast den 30 juni 2000 upp- 4a. rätta en förteckning över ämnen som är potentiellt farliga på grund av sina kemiska, fysiska eller biologiska egenska- per. Ämnen för vilka en sådan riskbeskrivning inte kan ske i avsaknad av relevanta data skall införas i en separat förteckning över ämnen för vilka uppgifter saknas. Båda 29. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 339/151 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT Onsdag 16 februari 2000 PARLAMENTETS ÄNDRINGAR förteckningarna skall bifogas detta direktiv som del A respektive B i bilaga X. 4b. För potentiellt farliga ämnen för vilka uppgifter sak- nas skall kommissionen begära att tillverkaren, försäljaren och/eller den som använder ämnet yrkesmässigt lägger fram standarduppgifter över kemiska, fysiska och bio- logiska egenskaper. Potentiellt farliga ämnen för vilka dessa standarduppgifter inte presenterats inom 3 år efter att detta direktiv trätt i kraft skall betraktas som poten- i förteckningen över tiellt farliga ämnen och läggas till sådana ämnen. (Ändringsförslag 61) Artikel 16. 6 Kommissionen skall lägga fram förslag i enlighet med 6. punkterna 4 och 5, åtminstone med avseende på utsläppsregleringar för punktkällor och om miljökvalitetsnormer, inom två år från det att ämnet i fråga förts upp på prioriteringslistan. För ämnen som är upptagna på den första prioriteringslistan skall med- lemsstaterna, när det saknas överenskommelse på gemenskaps- nivå, sju år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande fastställa miljökvalitetsnormer för dessa ämnen för alla ytvatten som är påverkade av utsläpp av dessa ämnen och reglering av huvud- källorna för sådana utsläpp vilka bland annat grundar sig på över- väganden av alla tekniska möjligheter till minskning. För ämnen som därefter förs upp på prioriteringslistan skall medlems- staterna när det saknas överenskommelse på gemenskapsnivå vidta sådana åtgärder fem år efter den dag då ämnet förts upp på listan. Kommissionen skall lägga fram förslag inom två år från 6. det att ämnet i fråga förts upp på prioriteringslistan. Vad gäller ämnen som är upptagna på den första prioriteringslistan skall medlemsstaterna, när det saknas överenskommelse på gemen- skapsnivå, fyra år efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträd- ande fastställa åtgärder för att kontinuerligt minska utsläpp och läckage och på så sätt närma sig målet att avskaffa dem senast den 31 december 2020. För ämnen som därefter förs upp på prioriteringslistan skall medlemsstaterna när det saknas överenskommelse på gemenskapsnivå vidta sådana åtgärder två år efter den dag då ämnet förts upp på listan. (Ändringsförslag 63) Artikel 20. 1 Kommissionen skall biträdas av en föreskrivande kom- 1. mitté som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha kommissionens företrädare som ordförande. Kommissionen skall biträdas av en föreskrivande kom- 1. mitté i enlighet med i artikel 5 i rådets beslut 1999/468/ EG. Artikel 7 och 8 i beslutet skall tillämpas. Den tidsfrist som avses i artikel 5. 6 i detta beslut har fast- ställts till tre månader. Kommittén skall anta sin egen arbetsordning. (Ändringsförslag 64) Artikel 21. −1 (ny) −1. Innan rättsakterna i enlighet med punkt 1 och 2 upphör att gälla skall åtgärder vidtas för att säkerställa att de nya bestämmelserna garanterar åtminstone samma skyddsnivå. C 339/152 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 2000 Onsdag 16 februari 2000 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT PARLAMENTETS ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 65) Bilaga II punkt1. 6 Identifiering av konstgjorda eller kraftigt modifierade förekomster Utgår Medlemsstaterna får identifiera en ytvattenförekomst som konstgjord eller kraftigt modifierad om en ändring av konstgjorda eller kraftigt modifierade egenskaper på den förekomsten skulle påverka i) miljön i stort, ii) sjöfart eller rekreation, iii) iv) verksamheter för vilka vattnet lagras (till exempel kraftproduk- tion, dricksvattenförsörjning), vattenreglering, skydd mot översvämning, bevattning eller mark- dränering, v) mänsklig utveckling. (Ändringsförslag 67) Bilaga II punkt 2. 3 % Lokaliseringen av punkter i grundvattenförekomsten som används för uttag av vatten avsett som dricksvatten och som ger mer än 10 m3 per dag i genomsnitt eller betjänar mer än 50 personer. % Lokaliseringen av punkter i grundvattenförekomsten som används för uttag av vatten , med undantag för punkter för uttag av vatten avsett som dricksvatten och som ger mindre än 10 m3 per dag i genomsnitt eller betjänar färre än 50 personer. % Det genomsnittliga uttaget per år från sådana punkter. % Det genomsnittliga uttaget per år från sådana punkter. % Den kemiska sammansättningen hos det vatten som tas ut % Den kemiska sammansättningen hos det vatten som tas ut från grundvattenförekomsten. från grundvattenförekomsten. % Lokalisering av punkter vatten tillförs direkt. i grundvattenförekomsten dit % Lokalisering av punkter vatten tillförs direkt. i grundvattenförekomsten dit % Storleken på tillflödet vid sådana punkter. % Storleken på tillflödet vid sådana punkter. % Den kemiska sammansättningen av det vatten som tillförs % Den kemiska sammansättningen av det vatten som tillförs grundvattenförekomsten och grundvattenförekomsten och % Markanvändningen i det eller de tillrinningsområden som grundvattenbildningen sker ifrån, inbegripet antropogena förändringar i tillflödeskarakteristika, till exempel avledning av regnvatten och avrinning genom marktätning, konst- gjord infiltration, uppdämning eller dränering. % Markanvändningen i det eller de tillrinningsområden som grundvattenbildningen sker ifrån, inbegripet utsläpp av föroreningar och antropogena förändringar i tillflödeska- rakteristika, till exempel avledning av regnvatten och avrin- ning genom marktätning, konstgjord infiltration, uppdäm- ning eller dränering. (Ändringsförslag 91) Bilaga II. 2. 4 iia (ny) iia) utvinning av råvaror, 29. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 339/153 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT Onsdag 16 februari 2000 PARLAMENTETS ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 69) Bilaga II punkt 2. 4a (ny) 2. 4a. Översyn av konsekvenserna reningar för grundvattenkvaliteten av tidigare föro- Medlemsstaterna skall även fastställa för vilka grund- vattenförekomster det enligt artikel 4 kan fastställas mindre stränga mål eftersom grundvattenförekomsten som ett resultat av tidigare mänsklig verksamhet är så för- orenad att det är omöjligt eller orimligt dyrt att uppnå statusen obetydligt antropogent förorenad. (Ändringsförslag 92) Bilaga V punkt 2. 3. 2 tabellen Faktorer Allmänt God status Den kemiska sammansättningen av grundvatten- förekomsten är sådan att koncentrationen av för- orenande ämnen % inte uppvisar effekter av intrusion av salt- vatten eller annat intrusion enligt specifika- tion nedan, % inte överstiger de kvalitetsnormer som är tillämpliga enligt annan relevant gemen- skapslagstiftning, % inte är sådan att den skulle leda till att miljö- målen enligt artikel 4 beträffande anslutna ytvatten inte uppnås eller till någon betyd- ande sänkning av den ekologiska eller kemiska kvaliteten hos sådana förekomster eller till någon betydande skada på terrestra ekosystem som är direkt beroende av grundvattenförekomsten. Konduktivitet Förändringar i konduktiviteten påvisar inte intru- sion av saltvatten eller annan intrusion i grund- vattenförekomsten. Faktorer Allmänt God status Den kemiska sammansättningen av grundvatten- förekomsten är sådan att koncentrationen av för- orenande ämnen % inte uppvisar effekter av intrusion av salt- vatten eller annat intrusion enligt specifika- tion nedan, % inte överstiger de kvalitetsnormer för för- oreningar som orsakas av antropogen verksamhet som är tillämpliga enligt annan relevant gemenskapslagstiftning, vilken även omfattar direktiven 91/676/EEG, 97/57/EG och 98/83/EG, % inte är sådan att den skulle leda till att miljö- målen enligt artikel 4 beträffande anslutna ytvatten inte uppnås eller till någon bety- dande sänkning av den ekologiska eller kemiska kvaliteten hos sådana förekomster eller till någon betydande skada på terrestra ekosystem som är direkt beroende av grundvattenförekomsten. Konduktivitet Förändringar i konduktiviteten påvisar inte intru- sion av saltvatten eller annan intrusion i grund- vattenförekomsten. (Ändringsförslag 94) Bilaga V. 2. 4. 5 första stycket inom en grundvattenförekomst Vid bedömningen av status skall resultaten från individuella övervakningspunkter läggas samman för hela förekomsten. Utan att det påverkar tillämp- ningen av de berörda direktiven skall, för att god status skall uppnås för en grundvattenförekomst för de kemiska parametrar i gemenskapslag- för vilka miljökvalitetsnormer stiftningen, fastställts Vid bedömningen av status skall resultaten från individuella övervakningspunkter inom en grundvattenförekomst anses representativa för hela förekomsten. Utan att det påverkar till- lämpningen av de berörda direktiven skall, för att god status skall uppnås för en grundvattenförekomst för de kemiska para- metrar för vilka miljökvalitetsnormer fastställts i gemenskaps- lagstiftningen, % medelvärdet av resultaten av övervakningen på varje punkt i grundvattenförekomsten eller gruppen av förekomster beräknas, och % medelvärdet av resultaten av övervakningen på varje grundvattenföre- representativ övervakningspunkt komsten beräknas, och i C 339/154 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 11. 2000 Onsdag 16 februari 2000 RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT % medelvärdet av dessa beräkningar för alla övervakningspunkter i grundvattenförekomsten eller gruppen av förekomster visa att dessa normer efterlevs så som föreskrivs i tillämpligt direktiv. PARLAMENTETS ÄNDRINGAR % det på grundval av dessa beräkningar fastställas att miljökvalitetsnormerna för grundvattenförekomsten betraktas som efterlevda när 70 procent av dessa medelvärden överensstämmer med de värden som föreskrivs i direktiven (91/676/EEG, 97/57/EG och 98/83/EG). (Ändringsförslag 75) Bilaga VII punkt 7a (ny) 7a. En sammanfattning av de åtgärder som vidtagits i enlighet med artikel 11. 5 för vattenförekomster för vilka det är osannolikt att målen som ställts upp enligt artikel 4 kommer att uppnås. (Ändringsförslag 76) Bilaga VIII punkt 9a (ny) 9a. Radioaktiva ämnen som framställts av människor. (Ändringsförslag 77) Bilaga VIII punkt 10 10. Uppslammade ämnen. 10. Uppslammade ämnen, såvitt de har skadliga effekter på vattnet. 7. En samordnad strategi för att modernisera social trygghet A5-0033/2000 Europaparlamentets resolution om meddelandet från kommissionen om en samordnad strategi för att modernisera social trygghet (KOM(1999) 347 ) C5-0253/1999 ) 1999/2182(COS)) Europaparlamentet utfärdar denna resolution % med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(1999) 347 % C5-0253/1999), % med beaktande av kommissionens rapport till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och Sociala kommittén och Regionkommittén om social trygghet i Europa 1997 (KOM(1998) 243 % C4-0375/ 1998), % med beaktande av sin resolution av den 19 februari 1997 om meddelandet från kommissionen om den sociala trygghetens framtid % en ram för en europeisk debatt och rapporten från kommissionen om social trygghet i Europa 1995 (1), % med beaktande av sin resolution av den 6 november 1997 om kommissionens meddelande om modernisering och nydaning av social trygghet i Europeiska unionen (2), % med beaktande av sin resolution av den 18 november 1998 om kommissionens meddelande om det sociala handlingsprogrammet 1998-2000 (3), (1) EGT C 85, 17. 3. 1997, s. 63. (2) EGT C 358, 24. 11. 1997, s. 51. (3) EGT C 379, 7. 12. 1998, s. 87


title: Regulamento (CE) n.o 354/2000 da Comissão, de 16 de Fevereiro de 2000, que altera o Regulamento (CE) n.o 1547/1999 relativo aos processos de controlo a aplicar às transferências de certos tipos de resíduos para a China (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
China
export monitoring
export of waste

formats: html pdf print

text: 17. 2. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 45/21 REGULAMENTO (CE) N. o 354/2000 DA COMISSÃO de 16 de Fevereiro de 2000 que altera o Regulamento (CE) n. o 1547/1999 relativo aos processos de controlo a aplicar às transferências de certos tipos de resíduos para a China (Texto relevante para efeitos do EEE) A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 259/93 do Conselho, de 1 de Fevereiro de 1993, relativo à fiscalização e ao controlo das transferências de resíduos no interior, à entrada e à saída da Comunidade (1), com a última redacção que lhe foi dada pela Decisão 1999/816/CE da Comissão (2), e, nomeadamente, o n. o 3 do seu artigo 17. o, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) Em 7 de Dezembro de 1999, a China apresentou um pedido oficial para importar determinados resíduos referidos no anexo II do Regulamento (CEE) n. o 259/93 sem a realização de qualquer processo de controlo, em vez de aplicar o processo de controlo aplicável aos resíduos enumerados no anexo IV do referido regulamento. Em conformidade com o disposto no n. o 3 do artigo 17. o do Regulamento (CEE) n. o 259/93, esse pedido oficial foi notificado em 13 de Dezembro de 1999 ao comité instituído pelo artigo 18. o da Directiva 75/442/CEE do Conselho, de 15 de Julho de 1975, relativa aos resíduos (3), com a última redacção que lhe foi dada pela Decisão 96/350/CE da Comissão (4). A fim de ter em conta a nova posição da China, é necessário alterar, em consequência, o Regula- mento (CE) n. o 1547/1999 da Comissão, de 12 de Julho de 1999, que determina, em conformidade com o Regulamento (CEE) n. o 259/93 do Conselho, os processos de controlo a aplicar às transferên- cias de certos tipos de resíduos para certos países onde não é aplicável a Decisão C(92) 39 final da Organização de Cooperação e Desenvolvimento Económicos (OCDE) (5), alterado pelo Regulamento (CE) n. o 334/2000 (6), ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o O anexo D do Regulamento (CE) n. o 1547/1999 é alterado da seguinte forma, acrescentando os seguintes tipos de resíduos no capítulo «CHINA»: 1. Todos os tipos incluídos na secção GH («Resíduos de materiais plásticos sob a forma sólida»). 2. Na secção GJ («Resíduos de materiais têxteis»): GJ 110 5505 Resíduos de fibras sintéticas ou artificiais (incluindo os da penteação, os de fios e os fiapos): GJ 111 5505 10 — de fibras sintéticas GJ 112 5505 20 — de fibras artificiais. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor no terceiro dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. (1) JO L 30 de 6. 2. 1993, p. 1. (2) JO L 316 de 10. 12. 1999, p. 45. (3) JO L 194 de 25. 7. 1975, p. 39. (4) JO L 135 de 6. 6. 1996, p. 32. (5) JO L 185 de 17. 7. 1999, p. 1. (6) JO L 41 de 15. 2. 2000, p. 8. L 45/22 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17. 2. 2000 O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 16 de Fevereiro de 2000. Pela Comissão Pascal LAMY Membro da Comissão


title: Verordening (EG) nr. 359/2000 van de Commissie van 16 februari 2000 tot vaststelling van de invoerrechten in de sector rijst

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

formats: pdf print

text: L 45/30 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 2. 2000 VERORDENING (EG) Nr. 359/2000 VAN DE COMMISSIE van 16 februari 2000 tot vaststelling van de invoerrechten in de sector rĳst DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 3072/95 van de Raad van 22 december 1995 houdende een gemeenschappelĳke ordening van de rĳstmarkt (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2072/98 (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1503/96 van de Commissie van 29 juli 1996 houdende uitvoeringsbepalingen van Verordening (EG) nr. 3072/95 van de Raad met betrekking tot de invoer- rechten in de rĳstsector (3) (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verorde- ning (EG) nr. 2831/98 (4), en met name op artikel 4, lid 1, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) In artikel 11 van Verordening (EG) nr. 3072/95 is bepaald dat bĳ de invoer van de in artikel 1 van die verordening bedoelde producten de rechten van het gemeenschappelĳk douanetarief worden geheven. Voor de producten als bedoeld in lid 2 van dat artikel is het invoerrecht echter gelĳk aan de interventieprĳs voor deze producten bĳ de invoer, verhoogd met een bepaald percentage naargelang het om gedopte of volwitte rĳst gaat, en verminderd met de invoerprĳs, voorzover dit recht niet hoger is dan dat van het gemeenschappelĳk douanetarief. In artikel 12, lid 3, van Verordening (EG) nr. 3072/95 is bepaald dat de cif-invoerprĳzen worden berekend op basis van de representatieve prĳzen voor het betrokken product op de wereldmarkt of op de invoermarkt voor het product in de Gemeenschap. (3) (4) (5) (6) Bĳ Verordening (EG) nr. 1503/96 zĳn bepalingen vast- gesteld voor de uitvoering van Verordening (EG) nr. 3072/95 ten aanzien van de invoerrechten in de sector rĳst. De vastgestelde invoerrechten zĳn van toepassing totdat een nieuwe vaststelling in werking treedt. De invoer- rechten blĳven ook van kracht als in de twee weken die aan de volgende periodieke vaststelling voorafgaan geen enkele notering beschikbaar is voor de in artikel 5 van Verordening (EG) nr. 1503/96 bedoelde referentiebron. Voor het normaal functioneren van het stelsel van invoerrechten, moeten deze rechten worden berekend aan de hand van de in een referentieperiode geconsta- teerde marktkoersen. De toepassing van Verordening (EG) nr. 1503/96 leidt ertoe de invoerrechten vast te stellen zoals vermeld in de bĳlagen bĳ deze verordening, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 11, leden 1 en 2, van Verordening (EG) nr. 3072/95 bedoelde invoerrechten in de sector rĳst worden vast- gesteld in bĳlage I bĳ deze verordening en zĳn bepaald aan de hand van de in bĳlage II vermelde elementen. Deze verordening treedt in werking op 17 februari 2000. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 16 februari 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 329 van 30. 12. 1995, blz. 18. (2) PB L 265 van 30. 9. 1998, blz. 4. (3) PB L 189 van 30. 7. 1996, blz. 71. (4) PB L 351 van 29. 12. 1998, blz. 25. 17. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 45/31 BĲLAGE I Invoerrechten voor rĳst en breukrĳst GN-code 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Derde landen (behalve ACS en Bangladesh) (3) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 146,70 146,70 146,70 202,17 146,70 146,70 146,70 202,17 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) ACS (1) (2) (3) 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 47,01 47,01 47,01 66,42 47,01 47,01 47,01 66,42 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 45,38 Invoerrechten (5) Bangladesh (4) Basmati India en Pakistan (6) Egypte (8) (in EUR/t) 0,00 0,00 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 69,01 69,01 69,01 96,75 69,01 69,01 69,01 96,75 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 (7) 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 110,03 110,03 110,03 151,63 110,03 110,03 110,03 151,63 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 105,00 (1) Het invoerrecht op rĳst van oorsprong uit de ACS-staten wordt toegepast overeenkomstig de in Verordening (EG) nr. 1706/98 van de Raad (PB L 215 van 1. 8. 1998, blz. 12) en Verordening (EG) nr. 2603/97 van de Commissie (PB L 351 van 23. 12. 1997, blz. 22) vastgestelde regelingen. (2) Overeenkomstig Verordening (EEG) nr. 1706/98 worden de invoerrechten niet toegepast op producten van oorsprong uit de staten in Afrika, het Caribische gebied en de Stille Oceaan die rechtstreeks in het overzeese departement Réunion worden ingevoerd. (3) Het recht bĳ invoer van rĳst in het overzeese departement Réunion is vastgesteld in artikel 11, (4) Het invoerrecht op rĳst, met uitzondering van breukrĳst (GN-code 1006 40 00), van oorsprong uit Bangladesh, wordt toegepast overeenkomstig de in Verordening (EEG) nr. 3491/90 van de Raad (PB L 337 van 4. 12. 1990, blz. 1) en de gewĳzigde Verordening (EEG) nr. 862/91 van de Commissie (PB L 88 van 9. 4. 1991, blz. 7) vastgestelde regelingen. lid 3, van Verordening (EG) nr. 3072/95. (5) De invoer van producten van oorsprong uit de LGO is vrĳgesteld van invoerrechten overeenkomstig artikel 101, lid 1, van het gewĳzigde Besluit 91/482/EEG van de Raad (PB L 263 van 19. 9. 1991, blz. 1). (6) Voor gedopte Basmati-rĳst, van oorsprong uit India en Pakistan, wordt een vermindering van 250 EUR/t toegepast (artikel 4 bis van de gewĳzigde Verordening (EG) nr. 1503/96). (7) Recht van het gemeenschappelĳk douanetarief. (8) Het invoerrecht op rĳst van oorsprong en herkomst uit Egypte wordt toegepast overeenkomstig de in Verordening (EG) nr. 2184/96 van de Raad (PB L 292 van 15. 11. 1996, blz. 1) en Verordening (EG) nr. 196/97 van de Commissie (PB L 31 van 1. 2. 1997, blz. 53) vastgestelde regelingen. L 45/32 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 2. 2000 BĲLAGE II Berekening van de invoerrechten in de sector rĳst 1. Invoerrecht (EUR/ton) (1) 202,17 455,00 146,70 455,00 (1) Padie Indica-rĳst Japonica-rĳst Gedopt Volwit Gedopt Volwit Breukrĳst 2. Berekeningselementen: a) Cif-prĳs Arag (EUR/ton) b) Fob-prĳs (EUR/ton) c) Kosten van zeevervoer (EUR/ton) d) Bron (1) Recht van het gemeenschappelĳk douanetarief. — — — — 334,86 309,11 414,20 318,15 — — — — 383,52 287,47 30,68 30,68 USDA USDA Operateurs Operateurs — — — —


title: Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 91/68/EØF for så vidt angår scrapie (KOM(1998) 623 — C4-0026/1999 — 1998/0324(COD))

eurovoc_concepts:
animal disease
consumer protection
public health
sheep
veterinary legislation

text: C 339/128 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 29. 11. 2000 Onsdag, den 16. februar 2000 2. Scrapie ***I A5-0023/2000 Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 91/68/EØF for så vidt angår scrapie (KOM(1998) 623. C4-0026/1999. 1998/0324(COD)) Forslaget godkendt. Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 91/68/EØF for så vidt angår scrapie (KOM(1998) 623. C4-0026/1999. 1998/0324(COD)) (Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling) Europa-Parlamentet, (cid:26) der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(1998) 623 (1)), (cid:26) der har fået forslaget forelagt af Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 251, stk. 2 og artikel 152 (C4-0026/1999), (cid:26) der henviser til forretningsordenens artikel 67, (cid:26) der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelse fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik (A5-0023/2000), 1. godkender Kommissionens forslag; anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller 2. erstatte det med en anden tekst; 3. pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. (1) EFT C 45 af 19. 2. 1999, s. 33. 3. Ophavsret og WIPO-traktaten om ophavsret, udøvende kunstnere og fono- grammer *** A5-0008/2000 Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets afgørelse om godken- delse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af WIPO-traktaten om ophavsret og WIPO-traktaten om udøvende kunstnere og fonogrammer (11221/1999. KOM(1998) 249. C5-0222/1999. 1998/0141(AVC)) (Procedure med samstemmende udtalelse) Europa-Parlamentet, (cid:26) der henviser til Kommissionens forslag (11221/1999 (cid:26) KOM(1998) 249 (cid:26) 1998/0141(AVC)) (1), (cid:26) der henviser til WIPO-traktaten om ophavsret og WIPO-traktaten om fremførelser og fonogrammer, (cid:26) der henviser til Rådets anmodning om samstemmende udtalelse, jf. EF-traktatens artikel 300, stk. 3, afsnit 2, i forbindelse med artikel 47, stk. 2, artikel 55 og artikel 95 (C5-0222/1999), (1) EFT C 165 af 30. 5. 1998, s. 8


title: Regulamento (CE) n.° 351/2000 da Comissão, de 16 de Fevereiro de 2000, que fixa as restituições à exportação do açúcar branco e do açúcar em bruto tal qual

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

text: L 45/12 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17. 2. 2000 REGULAMENTO (CE) N. o 351/2000 DA COMISSÃO de 16 de Fevereiro de 2000 que fixa as restituições à exportação do açúcar branco e do açúcar em bruto tal qual A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 2038/1999 do Conselho, de 13 de Setembro de 1999, que estabelece a organi- zação comum dos mercados no sector do açúcar (1), e, nomea- damente, o n. o 5, segundo parágrafo, do seu artigo 18. o, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) Por força do artigo 18. o do Regulamento (CE) n. o 2038/ /1999, a diferença entre as cotações ou os preços no mercado mundial dos produtos referidos no n. o 1, alínea a), do artigo 1. o do referido regulamento e os preços desses produtos na Comunidade pode ser abrangida por uma restituição à exportação. Nos termos do Regulamento (CE) n. o 2038/1999, as restituições para os açúcares branco e em bruto não desnaturados e exportados tal qual devem ser fixados tendo em conta a situação no mercado comunitário e no mercado mundial do açúcar e, nomeadamente, dos elementos de preço e dos custos mencionados no artigo 19. o do do referido regulamento; que, de acordo com o mesmo artigo, é conveniente ter em conta igualmente o aspecto económico das exportações projectadas. Para o açúcar em bruto, a restituição deve ser fixada para a qualidade-tipo; que esta é definida no artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 431/68 do Conselho, de 9 de Abril de 1968, que determina a qualidade-tipo para o açúcar em bruto e o local de passagem na fronteira da Comunidade para o cálculo dos preços CIF no sector do açúcar (2), alterado pelo Regulamento (CE) n. o 3290/ /94 (3); esta restituição é, além do mais, fixada em conformidade com o n. o 4 do artigo 19. o do Regula- mento (CE) n. o 2038/1999; o açúcar candi foi definido no Regulamento (CE) n. o 2135/95 da Comissão, de 7 de Setembro de 1995, relativo às normas de execução da concessão das restituições à exportação no sector do açúcar (4); o montante da restituição assim calculado, no que diz respeito aos açúcares aromatizados ou corados, deve aplicar-se ao seu teor em sacarose, e ser por isso fixado por 1 % deste teor. A situação do mercado mundial ou as exigências especí- ficas de certos mercados podem tornar necessária a dife- renciação da restituição para o açúcar conforme o seu destino. Em casos especiais, o montante da restituição pode ser fixado por actos de natureza diferente. A restituição deve ser fixada de duas em duas semanas; que pode ser modificada no intervalo. A aplicação destas modalidades, na situação actual dos mercados, no sector do açúcar e, nomeadamente, as cotações ou preços do açúcar na Comunidade e no mercado mundial, conduz à fixação da restituição nos montantes indicados no anexo do presente regulamento. As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão do Açúcar, (4) (5) (6) (7) (8) ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o As restituições à exportação dos produtos referidos no n. o 1, alínea a), do artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 2038/1999, tal qual e não desnaturados, são fixadas nos montantes refe- ridos no anexo. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 17 de Fevereiro de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 16 de Fevereiro de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 252 de 25. 9. 1999, p. 1. (2) JO L 89 de 10. 4. 1968, p. 3. (3) JO L 349 de 31. 12. 1994, p. 105. (4) JO L 214 de 8. 9. 1995, p. 16. 17. 2. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 45/13 ANEXO do regulamento da Comissão, de 16 de Fevereiro de 2000, que fixa as restituições à exportação do açúcar branco e do açúcar em bruto puro Código do produto Montante da restituição 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 — EUR/100 kg — 43,33 42,97 43,33 42,97 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4710 — EUR/1 % de sacarose × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 47,10 48,93 46,71 1701 99 90 9100 0,4710 — EUR/1 % de sacarose × 100 kg — (1) O presente montante é aplicável ao açúcar em bruto de um rendimento de 92 %. Se o rendimento do açúcar em bruto exportado se afastar de 92 %, o será calculado em conformidade com as montante da restituição aplicável disposições do n. o 4 do artigo 19. o do Regulamento (CE) n. o 2038/1999. (2) Fixação suspensa pelo Regulamento (CEE) n. o 2689/85 da Comissão (JO L 255 de 26. 9. 1985, p. 12), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CEE) n. o 3251/85 (JO L 309 de 21. 11. 1985, p. 14)


title: Advies van het Comité van de Regio's over "Het opstellen van een handvest van grondrechten van de Europese Unie"

eurovoc_concepts:
European Union
European charter
economic rights
fundamental rights
political rights
social rights

text: 6. 6. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 156/1 II (Voorbereidende besluiten) COMITE´ VAN DE REGIO’S Advies van het Comité van de Regio’s over „Het opstellen van een handvest van grondrechten van de Europese Unie” HET COMITE´ VAN DE REGIO’S, (2000/C 156/01) gezien het besluit van het Bureau van 15 september 1999 om overeenkomstig artikel 265, vijfde alinea, van het EG-Verdrag een initiatiefadvies over een handvest van grondrechten uit te brengen en de commissie „Institutionele aangelegenheden” met de voorbereiding van de desbetreffende werkzaamheden te belasten; gezien het door de commissie „Institutionele aangelegenheden” op 27 oktober 1999 goedgekeurde ontwerpadvies (CdR 327/99 rev. 1) (rapporteurs: de heer Bore (VK-PSE) en mevrouw Du Granrut (F-EVP); overwegende dat de Europese Raad het in de huidige integratiefase nodig acht om een handvest van grondrechten van de Europese Unie op te stellen (zie bijlage 4 bij de conclusies van het voorzitterschap van de Europese Raad van Keulen — 3 en 4 juni 1999); overwegende de oprichting op 17 december 1999 van de Conventie voor het opstellen van een handvest van grondrechten van de Europese Unie heeft tijdens zijn 32e zitting van 16 en 17 februari 2000 (vergadering van 16 februari) het volgende advies uitgebracht. 1. Algemene opmerkingen Het Comité van de Regio’s heeft er altijd op aangedron- 1. 1. gen om het burgerschap en de participatiedemocratie in de Europese Unie te versterken en daartoe de rechten van de Europese burgers vast te leggen. Het vindt dat het als vertegenwoordiger van de regionale en lokale collectiviteiten, d. w. z. als instantie die het dichtst bij de burgers staat, alsook als hoeder van het subsidiariteitsbeginsel, zijn bijdrage dient te leveren tot het opstellen van een handvest van grondrechten van de burgers van de Europese Unie. 1. 2. Grondrechten vormen het fundament onder een sa- menleving die stoelt op de uit de gemeenschappelijke constitu- tionele tradities van de lidstaten voortvloeiende beginselen van vrijheid, democratie, eerbiediging van de mensenrechten en fundamentele vrijheden, alsmede op het rechtstaatbeginsel. Het vermogen van de Unie om bij te dragen tot een maatschap- pij die met deze beginselen strookt hangt grotendeels af van de wijze waarop de burgers deze rechten beleven, d. w. z. de mate waarin zij zich van hun rechten bewust zijn en deze gehandhaafd wensen te zien. De Unie is onmiskenbaar aan snelle veranderingen 1. 3. onderhevig, staat aan het begin van de 21e eeuw voor steeds grotere uitdagingen en heeft zich gedurende de laatste veertig jaar geleidelijk uitgebreid en verdiept: een toenemend aantal Europese landen, die zich in verschillende ontwikkelingsfasen bevonden, bundelden hun krachten en hebben gezamenlijk hoogst significante economische groei, maatschappelijke stabi- liteit en politieke overeenstemming weten te bereiken; er is evenwel nog geen sprake van een gemeenschappelijk bewust- zijn van de Europese burgers, wat toch een voorwaarde is om een sociaal en politiek Europa dat de eerbiediging van de grondrechten garandeert, tot wasdom te doen komen. C 156/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 6. 6. 2000 Dank zij de ontwikkeling van de interne markt en de Europese economische ruimte is het tempo van de economische integra- tie gedurende de laatste 15 jaar enorm toegenomen; het zal nog verder worden versneld door het invoeren van de euro in het jaar 1999 en het in omloop brengen van deze eenvormige munt in 2002. 1. 4. Er zijn stappen ondernomen om meer cohesie op sociaal gebied en meer politieke samenwerking te verwezen- lijken. Te denken valt in dit verband aan de oprichting en ontwikkeling van nieuwe Europese instellingen als een direct gekozen Parlement en het Comité van de Regio’s, alsook aan de invoering van sociale en civiele garanties in heel Europa. Op initiatief van de Raad van Europa is het Europees Verdrag tot bescherming van de rechten van de mens en de fundamen- tele vrijheden (EVRM) tot stand gekomen, waarvan de bepalin- gen voor de rechter kunnen worden ingeroepen, en een Europees Sociaal Handvest, dat evenwel slechts als richtsnoer dient. Schending van de bepalingen van laatstgenoemd docu- ment kan men namelijk niet in rechte aanvechten. Er bestonden plannen om de Europese Gemeenschap als zodanig tot de mensenrechtenconventie te laten toetreden, maar die werden geblokkeerd door Advies 2/94 van het Hof van Justitie (28 maart 1996). Het Hof stelde zich op het standpunt dat de Gemeenschap door toetreding deel zou gaan uitmaken van een apart internationaal institutioneel bestel en dat alle bepalingen van het EVRM in de EG-rechtsorde zouden worden opgenomen. Ten slotte was het Hof van mening dat bij de huidige stand van het communautaire recht de Gemeenschap niet bevoegd is om tot de conventie toe te treden. 1. 5. Tot op heden zorgde in de eerste plaats het Hof van Justitie voor constitutionele bescherming tegen besluiten van Gemeenschapsinstellingen. Het Hof heeft reeds in een vroeg stadium voor recht verklaard dat ook de grondrechten als ongeschreven algemene rechtsbeginselen deel van de EG- rechtsorde uitmaken. In de Verdragen van Amsterdam en Maastricht zijn de fundamenten onder de bescherming van de grondrechten in de EU verbreed en versterkt. Het Verdrag van Amsterdam (gesloten op 2 oktober 1997 en in werking getreden op 1 mei 1999) betekent een belangrijke stap op weg naar consolidatie van de grondrechten (zie artikel 6, lid 2, van het EU-Verdrag — geconsolideerde versie). De vooruitgang op dit gebied is echter achtergebleven bij de ontwikkelingen op economisch terrein. Weliswaar wordt in dit Verdrag andermaal bevestigd dat de Unie de grondrechten wil beschermen, maar er is sprake van lacunes en een gebrek aan samenhang betreffende de waarborging van deze rechten of van de rechten die met de in het Verdrag genoemde doelstellingen verband houden. 1. 6. Gedurende de jaren ’90 toonden de burgers hun twijfels over de intensivering van het integratieproces. Zeer onlangs (juni 1999) bleek dit nog uit de uitermate lage opkomst bij de verkiezingen voor het Europees Parlement. De toekomst van de Unie is er zeer waarschijnlijk niet bij gebaat, de economische en financiële integratie te versnellen terwijl het vertrouwen van de burgers in de Europese instellingen afneemt. Er moeten dan ook snel maatregelen worden geno- men om enerzijds de sociale, politieke en culturele behoeften van de burgers en anderzijds de veranderende economische werkelijkheid met elkaar in overeenstemming te brengen. De noodzaak, een grondrechtenhandvest voor de burgers op te stellen, dient zich hierdoor met des te meer klem aan. Om het vertrouwen van de mensen te herstellen, moet het handvest wel een eenvoudig, rechtlijnig en gemakkelijk te begrijpen document zijn en dient het verstoken te blijven van het bureaucratische en legistische jargon waardoor officiële consti- tutionele documenten helaas maar al te vaak worden geken- merkt. Weliswaar zal de Gemeenschap niet tot de EVRM toetreden, maar het lijkt beslist noodzakelijk dat zij duidelijk aangeeft op welke grondrechten de EU-burger kan rekenen. Bij de Verdra- gen van Maastricht en Amsterdam zijn haar namelijk nieuwe bevoegdheden toegekend, hetgeen voor haar meer verantwoor- delijkheid op grondrechtengebied meebrengt. Het Comité denkt dat de lidstaten door de grondrechten in de EU-Verdragen op te nemen een duidelijk signaal zouden afgeven van hun bereidheid aan een Unie te bouwen die is gebaseerd op vrijheid, gelijkheid en solidariteit. Het Comité wijst erop dat verklaringen over burgerrechten van oudsher de preambule van constituties vormen en daaraan hun bestaansrecht ontlenen in die zin dat zij het fundament vormen voor de bevoegdheden om de uitoefening van deze rechten te waarborgen. Het wijst nogmaals op de constitutionele waarde van het handvest en vindt dat het opstellen ervan derhalve niet kan en mag worden losgezien van de institutionele hervormingen waarover tijdens de komende IGC zal worden besloten. 2. De inhoud van het handvest Het handvest van de grondrechten dient drie categorieën rechten te bestrijken: individuele rechten, economische, sociale en culturele rechten en burger- en politieke rechten. Het alom aanwezige besef van het bestaan van deze lacunes en onsamenhangendheden biedt de gelegenheid om correcties aan te brengen en tot een heldere en ondubbelzinnige tekst over de grondrechten van de Europese burgers en bijbehorende handhavingsmodaliteiten te komen. Wat de eerste categorie betreft, dient het grootste gedeelte te worden overgenomen van de rechten die worden genoemd in de Universele Verklaring van de rechten van de mens en meer in het bijzonder in het EVRM. 6. 6. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 156/3 2. 1. Individuele rechten — Recht op leven, recht om niet aan folteringen of wrede, onmenselijke dan wel vernederende behandeling of straffen te worden onderworpen, recht om niet aan slavernij, dienstbaarheid of dwangarbeid te worden onderworpen, recht om zich vrij te verplaatsen; — recht om Europese politieke partijen op te richten, recht van petitie, vereniging en demonstratie; — recht op democratisch gevormde lokale besluitvormingsor- ganen; — recht op toetsing van de legaliteit van bestuursmaatregelen; — recht op vrijheid van gedachte, geweten en godsdienst, — recht voor minderheden op bescherming van hun gods- recht op vrije meningsuiting en informatie; dienst, taal en cultuur; — recht op een correct civiel of strafproces; — recht op gelijke kansen voor mannen en vrouwen op alle terreinen van de besluitvorming. — recht op eerbiediging van het privé-leven, van briefwisse- ling en huis en van bescherming van persoonsgegevens; — recht op onderdak, eigendom en onschendbaarheid van goederen; — recht op de bescherming van de gezondheid. 2. 2. Economische, sociale en culturele rechten — Recht op arbeid, op via vrije onderhandelingen tot stand gekomen arbeidsvoorwaarden, een rechtvaardige beloning, een redelijke ontslagtermijn, recht op beroepsbegeleiding, -opleiding en passende omscholing; — vrije-verkeers- en vestigingsrechten voor werknemers en recht op dezelfde behandeling als werknemers van het land van ontvangst; — recht op gelijke kansen en behandeling zonder dat er onderscheid wordt gemaakt op grond van ras, geslacht, kleur, etnische, nationale of maatschappelijke oorsprong, cultuur, taal, godsdienst, politieke overtuiging, gezinssitua- tie, seksuele geaardheid, leeftijd of handicap; — recht om vakverenigingen op te richten en recht op collectieve onderhandelingen, alsook op informatie, con- sultatie en op participatie bij besluiten die de belangen van de werknemers raken; — recht op sociale zekerheid, sociale ondersteuning en medi- sche zorg, alsook op maatschappelijke dienstverlening; — recht op opleiding, vrije beroepskeuze en bijscholing; — rechten in verband met het bedrijfsleven, inzake eigendom, mededinging, overeenkomsten, enz. 2. 3. Burger- en politieke rechten — recht om bij gemeentelijke verkiezingen te stemmen en als EU-onderdaan in de lidstaat van vestiging bij de verkiezin- gen voor het Europees Parlement te stemmen; Het is duidelijk dat deze rechten een breed terrein 2. 4. bestrijken. Het is daarom essentieel, de rechten inhoud te geven en toepasbaar te maken, zodat de mensen goed weten welke rechten zij overal in de Unie genieten. Het volstaat niet om de rechten te definiëren. Het beginsel dat de rechtzoekende burgers deze in rechte moeten kunnen inroepen dient te worden vastgelegd en er moet voor worden gezorgd dat degene die dat wenst toegang heeft tot zowel de nationale rechter als het Hof van Justitie van de EG, zodat deze rechten ook werkelijk in de praktijk kunnen worden uitgeoefend. 2. 5. Niet alleen dienen de rechten gedetailleerd in het handvest te worden vastgelegd, maar ook moet het voor bepaalde kwesties bijkomende clausules bevatten. Het Comité wil in dit advies ingaan op een aantal onderwerpen ten aanzien waarvan het denkt dat dergelijke clausules geboden zijn. 2. 5. 1. In een in toenemende mate multiculturele, -raciale en -etnische Europese Unie vormen gelijke kansen een „ho- rizontaal thema” dat ten aanzien van een aantal rechten speelt. Het recht op gelijke kansen en behandeling, zonder dat onderscheid wordt gemaakt op grond van ras, etnische, nationale of sociale afkomst, taal, godsdienst, geslacht, echtelij- ke staat, seksuele geaardheid, leeftijd of handicap, dient dan ook in het handvest te worden gegarandeerd. 2. 5. 2. In het licht van de conclusies van de Europese Raad van Tampere (15-16 oktober 1999) en van zijn resoluties betreffende de integratie van onderdanen van derde landen, vindt het Comité dat bij het opstellen van het handvest de mogelijkheid moet worden onderzocht om deze mensen, indien zij reeds lange tijd in de Unie verblijven, rechten toe te kennen die zo dicht mogelijk in de buurt komen van de rechten van de EU-burgers. 2. 5. 3. Het recht op een eerlijk en openbaar proces moet worden versterkt door gemeenschappelijke regels in te voeren en een gemeenschappelijk rechtvaardigheidsgevoel in de gehele Unie te kweken. Met het oog op het intensieve en groeiende reisverkeer binnen de Unie voor professionele, vrijetijds- en toeristische doeleinden moeten er in alle lidstaten uniforme regels komen ten behoeve van een gemeenschappelijk niveau van recht en rechtvaardigheid. In dit verband kunnen twee C 156/4 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 6. 6. 2000 voorbeelden worden genoemd: EU-burgers die buiten hun lidstaat van vestiging worden gearresteerd dienen automatisch rechtsbijstand en, indien noodzakelijk, bijstand van een tolk te ontvangen. Ook moeten er uniforme regels voor invrijheidstel- ling op borgtocht worden ingevoerd om te voorkomen dat aangehouden burgers een lange periode van voorarrest in een andere lidstaat moeten uitzitten. 2. 5. 4. Verder dient ter zake van de rechten van particulieren in het handvest blijk te worden gegeven van het besef dat in de moderne Europese samenleving veel mensen feitelijk of juridisch zijn gescheiden dan wel zijn hertrouwd. Er moet duidelijk worden voorgeschreven dat in geval van scheiding vader en moeder beiden naar redelijkheid en billijkheid recht op omgang met hun kinderen hebben. Uiteraard dient ook de kinderen het recht te worden toegekend om, indien zij dat wensen, beide ouders regelmatig te zien. 2. 5. 5. Bovendien moet in het handvest van grondrechten aandacht worden geschonken aan kwesties op nieuwe gebie- den als de kennismaatschappij, veranderingen in het milieu of biotechnologie. 2. 6. De burgers van de Unie zullen op deze vier specifieke gebieden duidelijk omschreven burger- en sociale rechten ontlenen aan de opname van het handvest in het Europese recht. Zo zal het handvest ertoe bijdragen dat de economische component van de EU geflankeerd zal worden door een sociale, civiele en politieke component. Daarnaast wil het Comité nog drie onderwerpen in verband met het Europese burgerschap behandelen. 2. 6. 1. Alle onderdanen van EU-lidstaten zullen dankzij het handvest kunnen vaststellen dat hun specifiek Europese staatsburgerschap een bron van nieuwe rechten is en een bewijs te behoren tot de nieuwe collectiviteit die de Unie vormt. Dit burgerschap vormt een grote uitdaging voor de Unie: het is geen alternatief voor het nationale staatsburgerschap, maar vormt daarop een aanvulling en is tegelijkertijd uniek en zonder meer politiek van aard. Het Comité beschouwt het handvest als het fundament onder dit Unie-burgerschap. 2. 6. 2. Voorts hebben de grondrechten een constitutionele waarde, want particulieren kunnen zich in geval van schending ervan tot de bevoegde rechters wenden, te weten de nationale rechter, het Europese Hof voor de rechten van de mens en het Hof van Justitie. De grondrechten moesten binnen de Unie effectief worden beschermd via regelingen die garanderen dat de burgers toegang hebben tot adequate rechtsmiddelen. 2. 6. 3. In het handvest van grondrechten zouden dan ook, op enigerlei wijze, de beginselen van plaatselijke autonomie moeten worden opgenomen, zoals vastgelegd in artikel 3 van het Europese Handvest inzake de plaatselijke autonomie van de Raad van Europa. Er kleeft dus een wezenlijk politieke dimensie aan de 2. 6. 4. rechten. Door te bevestigen dat de burgers grondrechten hebben, wordt namelijk aangegeven dat het politieke gezag democratisch is gefundeerd en tegelijkertijd aan beperkingen is onderworpen. Het Comité is ervan overtuigd dat het recht op deelname aan het openbare leven, dat in de eerste plaats bij de lokale verkiezingen wordt uitgeoefend, het belangrijkste en daarmee een onontbeerlijk element vormt in een keten van politieke verantwoordelijkheden waaraan de burger moet deelnemen en waarbij hij zich betrokken dient te voelen. Zodra de burger het gevoel heeft echt deel uit te maken van het Europese raderwerk, zal hij de verplichtingen in verband met de openbare zaak en de besluiten van degenen die hij daartoe heeft gemachtigd accepteren. Op die manier leggen de grondrechten de fundamenten onder de participatiedemocratie, waarin respect bestaat voor zowel de bevoegdheden van de burger als voor die van de autoriteiten, op verschillende niveaus, aan wie hij bevoegdheden delegeert. 2. 6. 5. Wat de sociale en economische rechten betreft moet tevens rekening worden gehouden met het subsidiariteitsbegin- sel, gezien de verschillende sociale, economische en juridische structuren in de lidstaten. 3. Het toekomstige verloop van de werkzaamheden De leiders van de Europese Unie hebben het voorstel 3. 1. goedgekeurd om een grondrechtenhandvest op te stellen. Een werkgroep („Conventie”), die is samengesteld uit vertegenwoor- digers van de regeringen van de lidstaten, een gevolmachtigde van de voorzitter van de Commissie en leden van het Europees Parlement en van de nationale parlementen, is met de voorbereiding van de desbetreffende werkzaamheden belast. Het Comité moet daarbij worden geraadpleegd. Het is welis- waar uitgenodigd zijn standpunt kenbaar te maken, maar vindt dat het nauwer bij de werkzaamheden van de Conventie moet worden betrokken en de status van waarnemer dient te krijgen. Overeenkomstig het subsidiariteitsbeginsel dienen alle betrok- ken partners in de op voorstel van de Europese Raad opgerichte Conventie, te weten Europa, de lidstaten en de plaatselijke en regionale autoriteiten, inspraak te krijgen betreffende de in- houd van het handvest; een en ander impliceert dat de burgers informatie moeten krijgen over besluiten van hogerhand, d. w. z. van Europa en de lidstaten, om hen op die manier te stimuleren om hun mening kenbaar te maken. 6. 6. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 156/5 3. 2. De Unie heeft met dit voorstel een belangrijke stap vooruit gezet. Het Comité wenst volledig bij dit proces te worden betrokken en de in dit advies geformuleerde ideeën in de werkzaamheden in te brengen. Zijn vertegenwoordigers zullen tijdens het overleg binnen de Conventie op de belang- rijkste onderwerpen van dit advies wijzen. Het sluit ook de mogelijkheid niet uit dat het later nog een standpunt zal formuleren om zijn advies aan te vullen en bij te sturen, afhankelijk van de werkzaamheden van de Conventie die belast is met het opstellen van het ontwerphandvest van grondrechten, dat in december 2000 aan de Europese Raad van Nice zal worden voorgelegd. Tevens zullen zij er de aandacht op vestigen dat het belangrijk is, het slotdocument niet alleen op te nemen in de EU-Verdragen, maar ook uit te vaardigen als een afzonderlijk document waarin de belangrijk- ste elementen van de EU-catalogus van politieke, sociale en civiele grondrechten worden benadrukt. 4. Conclusies 4. 1. ontwikkeling. Het De Unie bevindt zich bepaald op een keerpunt in haar is cruciaal dat snel het nodige wordt ondernomen om de burgers bij de besluitvorming te betrekken en zo hun vertrouwen in zowel de Europese instellingen als de Unie te herstellen. Daarbij dient de burger in de eerste plaats op uiterst praktische en directe wijze te worden voorgelicht over de belangrijkste economische, sociale, culturele, civiele en politieke rechten die de Unie alle burgers garandeert. Met het opstellen van een handvest dat uitdrukking geeft aan een Europa van burgers en volkeren, dat de zich ontwikkelende economische component aanvult, wordt de juiste koers ge- volgd. Een dergelijk Europa is de eerste doelstelling van het handvest, waaraan het Comité en zijn leden de komende tijd zullen meewerken. 4. 2. Het Comité schaart zich zonder meer achter het opstellen van het handvest, waarmee het EU-recht homogeen en samenhangend wordt gemaakt, een constitutioneel element krijgt en in het kader waarvan de grondrechten effectief kunnen worden uitgeoefend. 4. 3. Dit zal leiden tot een in een volgende versie van het EU-Verdrag te verankeren Europese Unie die in het teken staat van recht en stoelt op aansluiting bij gemeenschappelijke waarden met bijbehorende rechterlijke waarborgen. Brussel, 16 februari 2000. De voorzitter van het Comité van de Regio’s Jos CHABERT


title: Komission asetus (EY) N:o 358/2000, annettu 16 päivänä helmikuuta 2000, asetuksen (EY) N:o 2424/1999 mukaisen kuivatun luuttoman naudanlihan tullien palautushakemusten käsittelyn tuloksista

eurovoc_concepts:
beef
boned meat
customs duties
dried product
redemption

text: 17. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 45/29 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 358/2000, annettu 16 päivänä helmikuuta 2000, asetuksen (EY) N:o 2424/1999 mukaisen kuivatun luuttoman naudanlihan tullien palautushake- musten käsittelyn tuloksista EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon kuivatun luuttoman naudanlihan tuonnissa sovellettavan yhteisön tariffikiintiön avaamisesta 22 päivänä lokakuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2249/ 1999 (1), ottaa huomioon kuivatun luuttoman naudanlihan tuonnissa sovellettavan neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2249/1999 säädetyn tariffikiintiön soveltamista koskevista yksityiskohtai- sista säännöistä 15 päivänä marraskuuta 1999 annetun komis- sion asetuksen (EY) N:o 2424/1999 (2), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2589/1999 (3), ja erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: Asetuksen (EY) N:o 2424/1999 8 artiklan 3 kohdassa sääde- tään, että komissio päättää, missä määrin 1 päivästä heinäkuuta 1999 alkaen maksettujen tullien palautushakemukset voidaan hyväksyä. Tuotujen tullipalautusten oikeutettujen tuotteiden kokonaismäärä ei ylitä 700 tonnin vuosikiintiötä. Näin ollen kaikki asianmukaiset tiettyä tullin määrää koskevat palautusha- kemukset voidaan hyväksyä, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Hyväksytään kaikki asetuksen (EY) N:o 2424/1999 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitetut asianmukaiset palautushake- mukset. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 16 päivänä helmikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 275, 26. 10. 1999, s. 2. (2) EYVL L 294, 16. 11. 1999, s. 13. (3) EYVL L 315, 9. 12. 1999, s. 6