title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/4/EÜ, 28. veebruar 2000, millega muudetakse nõukogu direktiivi 74/60/EMÜ mootorsõidukite sisustust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (sõitjateruumi sisustus, välja arvatud sisemised tahavaatepeeglid, juhtseadiste paigutus, katus või lükandkatus, seljatugi ja istmete tagumised osad)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
commercial vehicle
motor vehicle
vehicle parts

text: 106 ET Euroopa Liidu Teataja 13/25. kd 32000L0004 8. 4. 2000 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 87/22 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2000/4/EÜ, 28. veebruar 2000, millega muudetakse nõukogu direktiivi 74/60/EMÜ mootorsõidukite sisustust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (sõitjateruumi sisustus, välja arvatud sisemised tahavaatepeeglid, juhtseadiste paigutus, katus või lükandkatus, seljatugi ja istmete tagumised osad) EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3) ning arvestades järgmist: (1) (2) (3) Soovitav on lisada nõukogu direktiivi 74/60/EMÜ (4) elektriajamiga aknaid käsitlevad sätted akende sulgemisega seotud lapsi ähvardavate ohtude kõrvaldamiseks; samu nõudeid tuleks kohaldada ka elektriajamiga katusepaneeli- süsteemide ja vaheseinasüsteemide suhtes; selleks tuleks vastavalt muuta direktiivi 74/60/EMÜ pealkirja ja regulee- rimisala. Direktiiv 74/60/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist EÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiviga 70/156/EMÜ mootor- sõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liik- mesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta; (5) sellest tule- nevalt kohaldatakse sõidukite, sõidukisüsteemide, osade ja eraldi seadmestike kohta kehtivaid direktiivi 70/156/EMÜ sätteid direktiivi 74/60/EMÜ suhtes. Eelkõige direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõikes 4 ja artikli 4 lõikes 3 nõutakse, et igale üksikdirektiivile oleks lisatud teatis, mis sisaldab direktiivi 70/156/EMÜ I lisa asjakoha- seid punkte, ja samuti direktiivi 70/156/EMÜ VI lisal põhi- nev tüübikinnitustunnistus tüübikinnituse elektrooniliseks salvestamiseks. kuuluvad sõidukid, eelkõige M2- ja N1-kategooria sõidukid, oleksid esimesel võimalusel juhi ja reisijate, eelkõige laste see on sätestatud direktiivis jaoks nii ohutud kui 74/60/EMÜ; direktiivi tuleks 74/60/EMÜ reguleerimisala laiendada nendele sõidukitele direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 sätestatud korras. võimaldada selleks (5) Direktiivi 74/60/EMÜ muudatused on seotud ainult selle rakendussätete ning elektriajamiga akende, katusepaneeli- ja/või vaheseinasüsteemiga; seetõttu ei ole vaja tunnistada kehtetuks direktiivi 74/60/EMÜ alusel välja antud tüübi- kinnitusi ega takistada nende uute sõidukite registreerimist, müüki ja kasutuselevõtmist, mis ei ole varustatud elektri- ajamiga akende, katusepaneeli- ja/või vaheseinasüsteemiga ning mis selliste tüübikinnituste alla kuuluvad. (6) Asutamislepingu artikli 5 kolmandas lõikes sätestatud pro- portsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesoleva direktiivi meetmed asutamislepingu eesmärkide saavutami- sel vajalikust kaugemale, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Käesolevaga muudetakse direktiivi 74/60/EMÜ järgmiselt. 1. Pealkiri asendatakse järgmisega: “Nõukogu direktiiv 74/60/EMÜ, 17. detsember 1973, moo- torsõidukite sisustust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta. ” 2. Artiklid 1, 2 ja 3 asendatakse järgmistega: (4) On oluline, et muud sõidukid kui M1-kategooriasse “Artikkel 1 (1) EÜT C 149, 15. 5. 1998, lk 10. (2) EÜT C 407, 28. 12. 1998, lk 56. (3) Euroopa Parlamendi 9. veebruari 1999. aasta arvamus (EÜT C 150, 28. 5. 1999, lk 26), nõukogu 28. oktoobri 1999. aasta ühine seisu- koht (EÜT C 346, 2. 12. 1999, lk 17) ja Euroopa Parlamendi 3. veeb- ruari 2000. aasta otsus. (4) EÜT L 38, 11. 2. 1974, lk 2. Direktiivi on muudetud komisjoni direk- tiiviga 78/632/EMÜ (EÜT L 206, 29. 7. 1978, lk 26). (5) EÜT L 42, 23. 2. 1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/91/EÜ (EÜT L 11, 16. 1. 1999, lk 25). Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab “sõiduk” direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 2 määratletud sõidukeid. Artikkel 2 Ükski liikmesriik ei tohi keelduda sõidukile EÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõiduki sisustusega seotud põhjustel, kui käesoleva direktiivi lisades sätestatud nõuded on täidetud. 13/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 107 Artikkel 3 Ükski liikmesriik ei tohi sõiduki registreerimisest keelduda või keelata mis tahes sõiduki müüki, kasutuselevõtmist või kasutamist põhjustel, mis on seotud sõiduki sisustusega, kui lisades sätestatud nõuded on täidetud. ” 3. Artiklid 4 ja 5 tunnistatakse kehtetuks. 4. Lisasid muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale. Artikkel 2 1. Alates 8. aprillist 2001 ei tohi liikmesriigid sõidukite sisustu- sega seotud põhjustel: — keelduda EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile või — keelata sõiduki registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist, kui sõidukid vastavad direktiivi 74/60/EMÜ sätetele. 2. Alates 8. aprillist 2002 ei anna liikmesriigid enam EÜ tüübi- kinnitust uuele sõidukitüübile mootorsõiduki sisustusega seotud põhjustel, kui direktiivi 74/60/EMÜ nõuded ei ole täidetud. 3. Alates 8. aprillist 2003 liikmesriigid: — käsitlevad uute sõidukitega kaasasolevaid, vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ sätetele koostatud vastavustunnistusi kehtetuna selle direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaldamisel ja — võivad keelduda selliste uute sõidukite registreerimisest, müü- gist või kasutuselevõtmisest, millega ei ole kaasas direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõikele 2 vastavat vastavustunnistust, mootorsõidukite sisustusega seotud põhjustel, kui sõidukid on varustatud elektriajamiga akende, katusepaneeli- ja/või vaheseina- süsteemiga ning direktiivi 74/60/EMÜ nõuded ei ole täidetud. 4. Käesoleva direktiiviga ei tunnistata kehtetuks ühtki direktiivi 74/60/EMÜ alusel akende, katusepaneeli- ja/või vaheseinasüsteemita sõidukitüübi kinnitust ega takistata nende tüübikinnituste laiendamist selle direktiivi tin- gimustel, mille alusel need algselt välja on antud. elektriajamiga antud välja Artikkel 3 1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajali- kud õigus- ja haldusnormid 8. aprilliks 2001 ja teatavad nendest viivitamata komisjonile. 2. Kui liikmesriigid need meetmed võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise vormi keh- testavad liikmesriigid. 3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti. Artikkel 4 Direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval. Artikkel 5 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 28. veebruar 2000 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president N. FONTAINE eesistuja J. PINA MOURA 108 ET Euroopa Liidu Teataja 13/25. kd LISA DIREKTIIVI 74/60/EMÜ LISADES TEHTUD MUUDATUSED 1. Artiklite ja I lisa vahelelisatakse järgmine lisade loetelu: “LISADE LOETELU I LISA Reguleerimisala, mõisted, sõidukitüübi EÜ tüübikinnituse taotlemine, tehnilised nõuded, sõidukitüübile EÜ tüübikinnituse andmine, tüübi ja tüübikinnituse muudatused ning too- dangu vastavus II LISA: III LISA: IV LISA: 1. liide: 2. liide: 3. liide: 4. liide: Teatis EÜ tüübikinnitustunnistus Silindrikujulise katsepulga asukoht lükandkatuses ja aknaavades Juhi juhitava lüliti sümbol Peaga kokkupõrke tsooni kindlaksmääramine Energiat neelavate materjalide katsetamise kord H-punkti ja seljatoe tegeliku kaldenurga kindlaksmääramise kord ning R- ja H-punkti suh- telise asukoha ning seljatoe (valmistaja poolt) ettenähtud kaldenurga ja seljatoe tegeliku kaldenurga vahelise suhte tõendamise kord Liide Kolmemõõtmelise mannekeeni osad ja mõõtmed ning mannekeeni mass V LISA: Väljaulatuvate osade mõõtmismeetod Liide: Väljaulatuvate osade mõõtevahend VI LISA: Mõõtevahend ja menetlus I lisa punkti 5. 2. 1 kohaldamiseks” 2. I lisas tehakse järgmised muudatused. a) 1. joonealune märkus jäetakse välja. b) Pealkiri asendatakse järgmisega: “REGULEERIMISALA, MÕISTED, SÕIDUKITÜÜBI EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE, TEHNI- LISED NÕUDED, SÕIDUKITÜÜBILE EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE, TÜÜBI JA TÜÜBIKINNI- TUSE MUUDATUSED NING TOODANGU VASTAVUS. ” c) punkt 1 asendatakse järgmisega: “1. REGULEERIMISALA Käesolevat direktiivi kohaldatakse M1-kategooria sõidukite suhtes, nagu need on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ II lisa A jaos”. d) Punktid 2. 1 ja 2. 2 asendatakse järgmisega: “2. 1. Sisustus on: 2. 1. 1. sõitjateruumi sisustus, välja arvatud sisemised tahavaatepeeglid; 2. 1. 2. juhtseadiste paigutus; 2. 1. 3. katus või lükandkatus; 2. 1. 4. seljatugi ja istmete tagumised osad; 2. 1. 5. elektriajamiga aknad, katusepaneeli- ja vaheseinasüsteemid. 2. 2. Sõidukitüüp vastavalt sõitjateruumi sisutusele – sõidukid, mis sarnanevad üksteisega järgmiste oluliste näitajate poolest:”. 13/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 109 e) Lisatakse järgmised punktid: “2. 2. 3. katus või lükandkatus; 2. 2. 4. seljatugi ja istmete tagumised osad; 2. 2. 5. elektriajamiga aknad, katusepaneeli- ja vaheseinasüsteemid”. f) Lisataksejärgmised punktid: “2. 10. Elektriajamiga aknad – aknad, mille suleb sõiduki toiteallikas. 2. 11. 2. 12. 2. 13. Elektriajamiga katusepaneelisüsteem – sõiduki katuse liikuvad paneelid, mida suleb sõiduki toiteal- likas kas nihutades või kallutades ning millel puuduvad katuse allalaskmissüsteemid. Elektriajamiga vaheseinasüsteemid – süsteemid, mis eraldavad sõitjateruumi vähemalt kaheks osaks ning mille suleb sõiduki toiteallikas. Ava – elektriajamiga akna või vaheseina või katusepaneeli suurim takistusteta avaus sõltuvalt sul- gumissuunast kas ülemise serva või juhtserva ning akna, vaheseina või katusepaneeli piiret moo- dustava sõidukikere vahel, vaadatuna sõiduki seestpoolt või vaheseinasüsteemi puhul sõitjate- ruumi tagumisest osast. Ava mõõtmiseks asetatakse silindrikujuline katsepulk (jõudu kasutamata) sõiduki seestpoolt või vajaduse korral tagumisest osast läbi ava ning akna, katusepaneeli või vaheseinaga risti, nagu see on kujutatud joonisel 1”. g) Punktid 3 kuni 3. 3 asendatakse järgmisega: “3. 3. 1. 3. 2. 3. 3. SÕIDUKITÜÜBI EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE Direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõike 4 kohase EÜ tüübikinnitustaotluse sõidukitüübi sisustuse osas esitab tootja. Teatise näidis on 1. liites. Tüübikatsetuste tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada näidised järgmi- selt:”. h) Lisatakse järgmised punktid: “5. 5. 2. Elektriajamiga katusepaneelisüsteemid 5. 5. 2. 1. Lisaks sellele peavad elektriajamiga katusepaneelisüsteemid ja nende juhtimisseadised vastama punkti 5. 8 nõuetele. ” i) j) Punktid 5. 8 ja 5. 8. 1 nummerdatakse vastavalt 5. 9 ja 5. 9. 1. Lisataks järgmised punktid: “5. 8. Elektriajamiga aknad, katusepaneeli- ja vaheseinasüsteemid 5. 8. 1. Allpool olevaid nõudeid kohaldatakse akende/katusepaneelisüsteemide/ vaheseinasüsteemide suhtes, et vähendada nende tahtmatu või väära käsitsemise tagajärjel tek- kivate vigastuste ohtu. elektriajamiga 5. 8. 2. Harilikud toimimistingimused Välja arvatud punktis 5. 8. 3 sätestatud juhud, võib elektriajamiga aknaid/katusepaneelisüsteeme/ vaheseinasüsteeme sulgeda siis, kui üks või mitu järgnevat tingimust on täidetud: 5. 8. 2. 1. kui süütevõti on süütelukus mis tahes kasutusasendis; 5. 8. 2. 2. lihaste jõul, ilma sõiduki toiteallika abita; 5. 8. 2. 3. väljaspool sõidukit oleva lukustussüsteemi pideva rakendamisega; 5. 8. 2. 4. ajavahemiku jooksul süüte väljalülitamisest ja võtme eemaldamisest kuni hetkeni, mil kumbki esiuks ei ole sõitjate väljumiseks piisavalt avatud; 5. 8. 2. 5. kui elektriajamiga aken, katusepaneel või vahesein hakkab sulguma siis, kui ava on kuni 4 mm; 110 ET Euroopa Liidu Teataja 13/25. kd 5. 8. 2. 6. kui ülemise raamita ukse elektriajamiga aken sulgub automaatselt asjaomase ukse sulgumisel. Sel juhul ei tohi punktis 2. 13 määratletud suurim ava ületada 12 mm. 5. 8. 2. 7. Kaugsulgemine on lubatud kaugjuhtimispuldi pideva rakendamise teel, kui üks järgmistest tin- gimustest on täidetud: 5. 8. 2. 7. 1. kaugjuhtimispuldiga ei saa elektriajamiga akent/katusepaneeli/vaheseina sulgeda sõidukist kau- gemal kui 11 m; 5. 8. 2. 7. 2. kaugjuhtimispuldiga ei saa elektriajamiga akent/katusepaneeli/vaheseina sulgeda siis, kui: — juhtimispuldi ja sõiduki vahel on läbipaistmatu pind ja — vahemaa kaugjuhtimispuldi ja sõiduki vahel on suurem kui 6 meetrit. 5. 8. 2. 8. Ühe puudutusega sulgemine on lubatud ainult juhiukse elektriajamiga akna ja katusepaneeli puhul ning ainult siis, kui süütevõti on mootori töötamisasendis. 5. 8. 3. Automaatse taasavamise nõuded 5. 8. 3. 1. Punkti aknal/katusepaneelisüsteemil/vaheseinasüsteemil on automaatne taasavamisseade. kohaldata nõuet ühtki 5. 8. 2 siis, kui ei elektriajamiga 5. 8. 3. 1. 1. See seade avab taas akna/katusepaneeli/vaheseina enne seda, kui see jõuab 200 kuni 4 mm ava juures elektriajamiga akna/vaheseina ülemise serva kohal või nihutatava katusepaneeli juhtserva ning kallutatava katusepaneeli tagaserva ees 100 N ületava survejõuni. 5. 8. 3. 1. 2. Pärast sellist automaatset taasavamist avaneb aken või katusepaneel või vahesein ühte järgmis- test asenditest: 5. 8. 3. 1. 2. 1. asend, mis võimaldab panna pooljäiga silindrikujulise 200 mm läbimõõduga pulga läbi ava samas puutepunktis (samades puutepunktides), mida kasutati taasavamise kindlaksmäärami- seks punktis 5. 8. 3. 1. 1; 5. 8. 3. 1. 2. 2. asend, mis vastab vähemalt esialgsele asendile enne sulgemise käivitamist; 5. 8. 3. 1. 2. 3. asend, mis on vähemalt 50 mm rohkem avatud kui esialgne asend enne sulgemise käivitamist; 5. 8. 3. 1. 2. 4. katusepaneeli kallutusliikumise korral maksimaalne avanemisnurk. 5. 8. 3. 1. 3. Taasavamisseadmega elektriajamiga akende/katusepaneelisüsteemide/vaheseinasüsteemide kont- rollimiseks pannakse sõiduki seestpoolt või vaheseina puhul sõitjateruumi tagumisest osast läbi ava mõõtevahend/katsepulk nii, et pulga silindrikujuline pind puutuks kokku sõiduki mis tahes osaga, mis moodustab akna/katusepaneeliava/vaheseinaga piiri. Mõõtevahendi jõu/läbipaine suhe asuvad akna/katusepaneeli/vaheseinaga risti) on näidatud 3. liite joonisel 1. Katsepulkade 10 N/mm. (tavaliselt asukoht ületada tohi ei 5. 8. 4. Lüliti asukoht ja toimimine 5. 8. 4. 1. 5. 8. 4. 2. Elektriajamiga akende/katusepaneelide/vaheseinte lülitid asuvad sellistes kohtades ja neid kasu- tatakse nii, et tahtmatu sulgemise oht oleks minimaalne. Sulgemiseks peavad lülitid olema pide- valt rakendatud, välja arvatud punktides 5. 8. 2. 6, 5. 8. 2. 8 ja 5. 8. 3 sätestatud juhud. Kõiki tagaakende-, katusepaneeli- ja vaheseinalüliteid, mis on mõeldud kasutamiseks sõiduki tagumises osas olevate sõitjate poolt, peab saama välja lülitada juhi juhitava lülitiga, mis asub esiistmete R-punkte läbivast vertikaalsest risttasapinnast eespool. Juhi juhitavat lülitit ei nõuta siis, kui tagaaknal, katusepaneelil või vaheseinal on automaatne taasavamisseade. Kuid kui juhi kontrollitav lüliti on olemas, ei tohi sellega olla võimalik tühistada automaatset taasavamissea- det. Juhi juhitav lüliti peab asuma sellises kohas, et tahtmatu kasutamise oht oleks minimaalne. See tähistatakse 4. liites näidatud sümboliga. 13/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 111 5. 8. 5. Kaitseseadised Kõiki kaitseseadiseid, mida kasutatakse ülekoormuse või seiskumise puhul toiteallika kahjustu- mise rakendatakse akent/katusepaneeli/vaheseina juhtivat lülitit. automaatselt vältimiseks, ennistada, saama peab kui 5. 8. 6. Kasutusjuhend 5. 8. 6. 1. Sõiduki akna/katusepaneeli/vaheseina kohta, sealhulgas kasutusjuhendis omaniku peavad olema selged juhised elektriajamiga 5. 8. 6. 1. 1. selgitus võimalike tagajärgede kohta (kinnikiilumine), 5. 8. 6. 1. 2. juhi juhitava lüliti kasutamine, 5. 8. 6. 1. 3. “HOIATUS”, milles näidatakse ära ohud, mis eelkõige ohustavad lapsi elektriajamiga akende/katusepaneelisüsteemide/vaheseinasüsteemide väära kasutamise/rakendamise korral. Selles teabes tuleks ära näidata juhi vastutus, sealhulgas juhised teistele sõitjatele ja soovitus lah- kuda autost alles siis, kui võti on süütelukust eemaldatud, 5. 8. 6. 1. 4. “HOIATUS”, milles näidatakse ära, et eriti hoolikas tuleb olla kaugsulgemissüsteemide kasuta- misel (vt punkt 5. 8. 2. 7), näiteks rakendada seda ainult siis, kui kasutajal on sõidukile selge vaade ja ta on kindel, et keegi jää elektriajamiga akna-/katusepaneeli-/vaheseinaseadmete vahele”. k) Punktid 6, 7 ja 8 asendatakse järgmisega: “6. 6. 1. 6. 2. 6. 3. 7. 7. 1. 8. 8. 1. SÕIDUKITÜÜBILE EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE Asjaomaste nõuete täitmise korral antakse EÜ tüübikinnitus direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 3 kohaselt. EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis on esitatud 2. liites. Igale kinnituse saanud sõidukitüübile omistatakse kinnitusnumber vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ VII lisale. Sama liikmesriik ei või anda sama numbrit teisele sõidukitüübile. TÜÜBI JA TÜÜBIKINNITUSE MUUDATUSED Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübi muutmisel kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5 sätteid. TOODANGU VASTAVUS Toodangu vastavust käsitlevad meetmed võetakse direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 10 sätestatud korras”. l) Lisatakse järgmised punktid: 112 ET Euroopa Liidu Teataja 13/25. kd “1. liide 13/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 113 2. liide 114 ET Euroopa Liidu Teataja 13/25. kd 3. liide 13/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 115 4. liide


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0544/00 di Hiltrud Breyer (Verts/ALE) alla Commissione. Bohunice e Mochovce.

eurovoc_concepts:
Slovakia
decommissioning of power stations
nuclear power station
nuclear safety
radiation protection

formats: html pdf print

text: C 53 E/8 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 2. 2001 Risposta data dal sig. Bolkestein a nome della Commissione (3 maggio 2000) Il programma Fiscalis (istituito con decisione n. 888/98/CE del Parlamento europeo e del Consiglio del 30 marzo 1998 recante adozione di un programma d(cid:146)azione comunitario inteso a migliorare i sistemi di imposizione indiretta nel mercato interno (1)) mira a favorire e ad incoraggiare la cooperazione tra le amministrazioni comunitarie incaricate della fiscalit(cid:224) indiretta, e tra queste ultime e la Commissione, al fine di migliorare i sistemi di imposizione indiretta nel mercato interno. Il programma Ł gestito dalla Commissione in base ad un unico regime finanziario e organizzativo. Non vengono concesse somme o allocazioni alle amministrazioni nazionali, alle associazioni professionali o ad enti pubblici o privati. I destinatari del programma sono le amministrazioni degli Stati membri responsabili dell(cid:146)imposizione indiretta che operano di concerto con la Commissione. Tutti i pagamenti sono effettuati dalla Commissione, anche se i costi locali sono rimborsati attraverso le amministrazioni degli Stati membri. Potrebbero risultare utili le seguenti informazioni sul programma. (cid:129) Le spese da sostenere nell(cid:146)ambito del programma Fiscalis si distinguono in due categorie principali. La prima Ł la categoria delle azioni comuni che comprende seminari, scambi e controlli multilaterali destinati a funzionari ed esperti delle varie amministrazioni. I costi della partecipazione dei funzionari alle azioni sono sostenuti dalla Comunit(cid:224) e la relativa spesa per il 2000 dovrebbe ammontare approssimativamente a 2,8 milioni di euro. La seconda categoria comprende i sistemi di scambio di informazioni, i manuali, le guide e le azioni di formazione comuni, la parte piø importante delle quali Ł rappresentata da attivit(cid:224) connesse alla tecnologia dell(cid:146)informazione (circa met(cid:224) del bilancio annuale). Queste ultime attivit(cid:224) sono affidate spesso a subappaltatori esterni sotto il controllo della Commis- sione. Gli appalti sono aggiudicati conformemente alle norme vigenti in materia di appalti pubblici. I costi relativi a questa seconda categoria dovrebbero ammontare nel 2000 a circa 5,2 milioni di euro. (cid:129) Tutte le attivit(cid:224) approvate nell(cid:146)ambito del programma Fiscalis devono perseguire obiettivi comunitari e andare a vantaggio del mercato interno. La gestione delle azioni prevede sia una giustificazione ex- ante, sia una valutazione a posteriori della Commissione; gli Stati membri esprimono il proprio parere attraverso il comitato competente. Gli Stati membri sono tenuti a conservare i registri contabili e i documenti giustificativi relativi alla gestione di tutti i finanziamenti ricevuti per cinque anni, periodo durante il quale la Commissione ha la facolt(cid:224) di eseguire controlli per verificare che le risorse siano state gestite in maniera appropriata. (cid:129) Ai sensi della decisione sul programma Fiscalis, la Commissione presenter(cid:224) una comunicazione al Parlamento e al Consiglio al piø tardi entro il 30 giugno 2001. In questo modo sar(cid:224) possibile presentare una valutazione intermedia, elaborata sulla base delle relazioni interinali degli Stati membri, che fornir(cid:224) informazioni particolareggiate sulle attivit(cid:224) del programma. (1) GU L 126 del 28. 4. 1998. (2001/C 53 E/011) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0544/00 di Hiltrud Breyer (Verts/ALE) alla Commissione (28 febbraio 2000) Oggetto: Bohunice e Mochovce Le centrali nucleari di Bohunice e Mochovce presentano non solo rischi incalcolabili per le popolazioni locali. Le avarie nel reattore A1 di Bohunice nel 1976 e nel 1977 hanno liberato grandi quantit(cid:224) di materiale radioattivo, avvelenando il suolo nelle vicinanze del reattore, nonchØ le rive dei corsi d(cid:146)acqua a valle del reattore. Oltre a cio(cid:146), Ł in corso una contaminazione continua delle falde acquifere attraverso perdite di contenitori il cui isolamento Ł stato danneggiato, e attraverso il rilascio di materiale radioattivo a seguito dell(cid:146)inondazione dei depositi. In occasione della ricostituzione dell(cid:146)autorit(cid:224) slovacca di controllo (ASC) nel gennaio 1993 sono stati inseriti nella direzione ex membri dell(cid:146)amministrazione della centrale di Bohunice, coinvolti nell(cid:146)incidente di Bohunice A1. 20. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 53 E/9 1. a) b) Chi Ł responsabile: dell(cid:146)informazione della popolazione in caso di rilascio di materiale radioattivo nella biosfera e del controllo nonchØ dei rimedi ai danni causati dal reattore A1? Quale istanza indipendente garantir(cid:224) in futuro che la popolazione venga informata tempestivamente 2. e protetta dagli effetti dannosi del materiale radioattivo? In base a quali dati e a quale valutazione della situazione viene continuamente rimandata la 3. rimozione del reattore A1 di Bohunice (si parla ora della data del 2050)? 4. Quali misure di smantellamento, tra quelle richieste nell(cid:146)accordo del comitato di gestione della centrale con la commissione RISKAUDIT, non sono state finora attuate nei reattori 1 e 2 della centrale di Mochovce? Quando avverr(cid:224) la trasposizione e la realizzazione delle restanti misure di sicurezza per il reattore 1 5. e chi ne sar(cid:224) responsabile? Esiste, oltre alla ASC, un(cid:146)istanza indipendente di controllo, competente sia per la realizzazione delle 6. misure tecniche di sicurezza sia per la protezione dalle radiazioni? Risposta data dal sig. Verheugen a nome della Commissione (7 aprile 2000) Il governo slovacco ha deciso di chiudere i reattori 1 e 2 della centrale di Bohunice V1, rispettivamente entro il 2006 e il 2008. Il vecchio reattore A1 della centrale di Bohunice Ł attualmente in fase di disattivazione. Le raccomandazioni degli organismi internazionali volte a migliorare la sicurezza del sito di Mochovce vengono prese in debito conto. Stando alle informazioni le avarie al reattore A1 di Bohunice hanno causato la contaminazione del suolo sotto la centrale e nella zona circostante. Il suolo contaminato Ł stato isolato e sia il suolo che i corsi d(cid:146)acqua in prossimit(cid:224) del sito sono oggetto di un monitoraggio permanente. in possesso della Commissione, La normativa slovacca obbliga il gestore di una centrale nucleare a notificare immediatamente all(cid:146)autorit(cid:224) slovacca di controllo (ASC) ogni incidente nucleare. In forza della convenzione internazionale sulla pronta notifica degli incidenti nucleari, ratificata dalla Slovacchia, l(cid:146)autorit(cid:224) di controllo slovacca Ł responsabile dell(cid:146)informazione della popolazione e dei paesi limitrofi. Il gestore di Bohunice A1 (Slovenske Elektrarne) ha l(cid:146)obbligo e la responsabilit(cid:224) di disattivare il reattore A1 ed ha affidato tale incarico ad un(cid:146)apposita unit(cid:224) composta di 24 persone. La sorveglianza del processo di disattivazione Ł di competenza dell(cid:146)ASC. Il processo di disattivazione del reattore A1 non subito rinvii. Si tratta tuttavia di un processo di lunga durata del quale Ł in corso la prima fase (smaltimento dei rifiuti). Il completamento della seconda fase (smantellamento dei componenti tecnici del reattore, salvo il contenitore) Ł prevista per il 2010. La terza fase (smantellamento del contenitore del reattore) dovrebbe essere ultimata per il 2050. Il programma di sicurezza nucleare Phare ha finanziato un(cid:146)ispezione della centrale nucleare di Mochovce ad opera di esperti comunitari. Le raccomandazioni di sicurezza formulate al termine dell(cid:146)ispezione sono state regolarmente applicate. Le raccomandazioni non relative alla sicurezza ma all(cid:146)adeguamento delle pratiche della centrale alle norme occidentali dovranno essere attuate entro il 2001. L(cid:146)attuazione delle raccomandazioni Ł di competenza della societ(cid:224) Slovenske Elektrarne, gestore del sito. La sorveglianza dell(cid:146)attuazione di tali raccomandazioni incombe invece all(cid:146)ASC, un organismo indipendente responsabile della sicurezza nucleare nella Repubblica slovacca. La protezione dalle radiazioni Ł di competenza del ministero della pubblica sanit(cid:224). Le ispezioni tecniche delle apparecchiature di una centrale non diretta- mente legate alla sicurezza nucleare sono effettuate sotto la responsabilit(cid:224) dell(cid:146)ispettorato alla sicurezza del lavoro del ministero del lavoro slovacco


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-0662/00 di Helena Torres Marques (PSE) alla Commissione. Quinto programma di azione in materia di parità tra uomini e donne.

eurovoc_concepts:
action programme
gender equality
management accounting
operation of the Institutions

text: C 330 E/198 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/228) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0662/00 di Helena Torres Marques (PSE) alla Commissione (28 febbraio 2000) Oggetto: Quinto programma di azione in materia di parit(cid:224) tra uomini e donne A seguito del dibattito avuto il 22 febbraio scorso con la Commissaria Anna Diamantopoulou sul Quinto programma di azione in materia di parit(cid:224) tra uomini e donne, si chiede alla Commissione: 1. Considerando che il programma di azione dovrebbe essere approvato alla fine del 2000 o all(cid:146)inizio del 2001, come si configura il suo funzionamento nel 2001? 2. Qualora preveda che il Quinto programma comprenda le azioni di mainstreaming e le azioni positive, come intende ripartire il finanziamento fra questi due tipi di azione? Risposta del Commissario Diamantopoulou A nome della Commissione (21 marzo 2000) In qualit(cid:224) di Commissario responsabile dell(cid:146)Occupazione e degli affari sociali citato nei dibattiti della commissione sui diritti delle donne il 22 febbraio 2000, la proposta di un nuovo programma quadro in materia di parit(cid:224) fra uomini e donne, che copra il periodo 2001 (cid:129) 2005, Ł prevista per una presentazione in vista dell(cid:146)adozione prima dell(cid:146)estate 2000. Sia la presidenza portoghese, che la presidenza francese hanno inserito il tema nelle rispettive agende per garantire l(cid:146)adozione del nuovo programma da parte del Consiglio, in base all(cid:146)articolo 13 of del Trattato CE, in modo che sia possibile l(cid:146)attuazione nel 2001. Per quanto riguarda il finanziamento del nuovo programma, esso rispecchier(cid:224) il tipo d(cid:146)impostazione combinata, collegando azioni specifiche volte a risolvere casi di disparit(cid:224) di cui sono vittime le donne, con la Commissione sar(cid:224) invitata ad azioni di mainstreaming. Nell(cid:146)ambito di questa nuova impostazione, indicare le sue attivit(cid:224) nella promozione della parit(cid:224) fra i generi (siano esse strategie di mainstreaming, che azioni positive) sia in termini di contenuto, che di spesa, mentre il nuovo programma funger(cid:224) da «ombrello» per tutte le politiche comunitarie che contribuiscono al raggiungimento dell(cid:146)obiettivo della parit(cid:224) fra i sessi. Peraltro, il nuovo programma comprender(cid:224) una serie di azioni orizzontali e di coordinamento per garantire la coerenza interna e l(cid:146)efficacia, nonchŁ il monitoraggio, la valutazione e l(cid:146)elaborazione di relazioni. Le azioni che non potranno essere finanziate nell(cid:146)ambito di altre linee di bilancio saranno presentate sotto forma di decosioni del Consiglio per un programma d(cid:146)azione per il quale Ł prevista una linea di bilancio specifica (B3-4012). (2000/C 330 E/229) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0663/00 di Martin Schulz (PSE) alla Commissione (29 febbraio 2000) Oggetto: Raffineria Leuna nella Repubblica federale di Germania 1. La Commissione ha concluso tutte le verifiche per quanto riguarda il controllo della costruzione della raffineria Leuna in Germania sotto il profilo della concorrenza? Non nutre alcuna riserva sul fatto che la procedura sia stata sempre svolta in modo regolare da parte delle autorit(cid:224) tedesche interessate? 2. Le risulta che presso la Cancelleria federale potrebbero essere spariti documenti connessi agli aiuti concessi alla raffineria Leuna? Ha adottato misure per verificare se questa vicenda abbia leso gli interessi in particolare per quanto riguarda la possibilit(cid:224) di verificare la regolare assegnazione delle dell(cid:146)UE, autorizzazioni? Ha gi(cid:224) preso contatti con le autorit(cid:224) della Repubblica federale di Germania per accertarsi se, quanto informatici cancellati, si tratti di documenti di cui le 3. alle pratiche eventualmente sparite e agli archivi autorit(cid:224) UE possiedono copie o che la Commissione potrebbe aiutare a ritrovare?


title: Komission kertomus edellytyksistä, joilla muut kuin jäsenvaltiosta olevat liikenteenharjoittajat voivat harjoittaa kansallista maanteiden tavaraliikennettä jäsenvaltiossa (kabotaasi), annetun asetuksen (ETY) N:o 3118/93 täytäntöönpanosta - Toinen kertomus

eurovoc_concepts:
road cabotage
road transport
transport licence
transport quota
transport regulations

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 28. 02. 2000 KOM(2000) 105 lopullinen KOMISSION KERTOMUS edellytyksistä, joilla muut kuin jäsenvaltiosta olevat liikenteenharjoittajat voivat harjoittaa kansallista maanteiden tavaraliikennettä jäsenvaltiossa (KABOTAASI), annetun asetuksen (ETY) N:o 3118/93 täytäntöönpanosta TOINEN KERTOMUS KOMISSION KERTOMUS edellytyksistä, joilla muut kuin jäsenvaltiosta olevat liikenteenharjoittajat voivat harjoittaa kansallista maanteiden tavaraliikennettä jäsenvaltiossa (KABOTAASI), annetun asetuksen (ETY) N:o 3118/93 täytäntöönpanosta 0. 0. 1. 0. 2. 0. 3. 0. 4. TOINEN KERTOMUS Johdanto Tämä kertomus on jatkoa 4. helmikuuta 1998 julkaistulle asiakirjalle KOM(1998) 47 lopullinen, joka kattoi kabotaasilupien käytön vuoden 1995 loppuun saakka. Tässä toisessa kertomuksessa analyysiä jatketaan vuoden 1998 kesäkuun loppuun, jolloin kabotaasia koskevat määrälliset rajoitukset lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o poistettiin 25. 3118/931 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti. (Benelux-maiden sisäistä kabotaasiliikennettä koskevat määrälliset rajoitukset poistettiin jo aiemmin vuonna 1992. ) Kabotaasijärjestelyn maantieteellisenä soveltamisalueena pysyy edelleen Euroopan talousalue (ETA), ja määrällisten rajoitusten poistaminen koskee Itävalta, koko ETA-aluetta. joka ei ollut mukana ETA-järjestelyissä heinäkuussa 1994, liittyi kabotaasijärjestelyyn vasta tammikuussa 1997 Itävallan liittymistä yhteisöön koskevan liittymissopimuksen pöytäkirjan N:o 92 mukaisesti. Tässä kertomuksessa on viisi osaa. Ensimmäisessä osassa käsitellään kabotaasiasetusten nojalla toimitettuja tietoja. Toisessa osassa analysoidaan tietoja, jotka on toimitettu kabotaasiasetusten nojalla heinäkuun 1990 ja kesäkuun 1998 välisenä aikana. Kolmannessa osassa esitetään alustavia saaduista huomioita kabotaasiliikennettä koskevista tiedoista. Neljännessä osassa esitetään päätelmiä. Viidennessä osassa annetaan suosituksia kabotaasiliikenteen tulevaa seurantaa varten. otantatutkimuksista maantieliikenteen Tämä kertomus on laadittu asetuksen (ETY) N:o 3118/93 11 artiklan nojalla. Artiklan mukaan komission on annettava neuvostolle kertomus asetuksen soveltamisesta joka toinen vuosi. täydellisiä ja käyttöönotosta alkaa vertailukelpoisia, (neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4058/893 nojalla) heinäkuun alussa vuonna 1990 ja jatkuu määrällisten rajoitusten poistamiseen kesäkuun lopussa 1998. Edellisen kertomuksen (KOM(1998) 47) tavoin kertomus kattaa koko ETA- alueen, joten se lähetetään tiedoksi ETA:n neuvostolle. Jotta tiedot olisivat kabotaasijärjestelyn kertomus 1 EYVL L 279, 12. 11. 1993, s. 1. 2 EYVL C 241, 29. 8. 1994, s. 361. 3 EYVL L 390, 30. 12. 1989, s. 1. 2 1. 1. 1. 1. 2. 1. 3. 1. 4. Kabotaasiasetusten nojalla toimitetut tiedot toisessa todetaan liittyvien kuitenkin alakohdassa Asetuksen (ETY) N:o 4058/89 ja asetuksen (ETY) N:o 3118/93 (kesäkuun loppuun 1998 saakka) mukaisesti valvontakirjavihkojen on seurattava tiedot kabotaasilupien mukana. Valvontakirjavihkoista saatiin täydelliset kabotaasilupien käyttöä koskevien tilastojen laatimista varten. Lupien poistaminen merkitsi myös valvontakirjavihkojen niihin poistamista käytöstä. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3118/93 12 artiklan 3 kohdan että kabotaasiliikenteen valvontaa on jatkettava myös sen jälkeen, kun luvat poistuvat käytöstä kesäkuun 1998 jälkeen. Näin ollen kesäkuun 1998 jälkeen tarvittiin uusi tiedonkeruumenetelmä. Onneksi tämä tarve syntyi samaan aikaan kun maanteiden tavarakuljetusten tilastoja koskevan direktiivin (12. kesäkuuta 1978 annettu neuvoston direktiivi 78/546/ETY4, sellaisena kuin se on muutettuna 18. toukokuuta 1989 annetulla neuvoston direktiivillä 89/462/ETY5) uudistaminen tuli ajankohtaiseksi. Tämän uudistustyön tuloksena annettiin 25. toukokuuta 1998 neuvoston asetus (EY) N:o 1172/986, jossa muun muassa laajennettiin otantatutkimuksiin sisältyviä kabotaasiliikenne. siten, matkatyyppejä Yksityiskohtaisempia otantatutkimuksissa kerätyistä kabotaasitiedoista annetaan osassa 3. maantieliikenteen sisältyy myös että tietoja selvästi, niihin eri säädösten mukaan vuosineljänneksittäin on Yhteisön toimitettava tavaraliikenteen harjoittajiensa kabotaasiliikenteen tonneista ja tonnikilometreistä sekä erilliset jossa kabotaasiliikennettä voitiin harjoittaa. ilmoitusvelvollisten valtioiden tiedot ETA-yhteistyövaltiosta, kustakin (muusta) omien tiedot Samoin kuin edellisessä kertomuksessa (KOM(1998) 47), vuosineljännesten ja analyysissä rajoitutaan tiedot on yhdistetty puolen vuoden jaksoiksi jotta vertailu edellisen pelkästään tonnikilometreihin (tkm). Lisäksi, kertomusten taulukoiden kanssa olisi helppoa, tässä kertomuksessa on säilytetty sama maiden järjestys. Järjestys on seuraava: Saksa (D), Ranska (F), Italia (I), Alankomaat (NL), Belgia (B), Luxemburg (L), Yhdistynyt kuningaskunta (UK), Irlanti (IRL), Tanska (DK), Kreikka (GR), Espanja (E), Portugali (P), Islanti (IS), Norja (N), Suomi (FIN), Ruotsi (S), Liechtenstein (FL) ja Itävalta(A). Selvyyden vuoksi edellisessä kertomuksessa eroteltiin kaksi eri jaksoa, ensimmäinen jakso (heinäkuu 1990 – kesäkuu 1994) sekä toinen jakso (heinäkuu 1994 – joulukuu 1995), jolloin kabotaasijärjestely laajeni ETA- maihin (Itävaltaa lukuun ottamatta). Tässä kertomuksessa on hyödyllistä määrittää vielä kolmas jakso tammikuusta 1996 kesäkuuhun 1998 sekä koko ajanjakso heinäkuusta 1990 kesäkuuhun 1998, jotta ajan myötä tapahtunutta kehitystä voidaan kuvata ytimekkäästi. 4 EYVL L 168, 26. 6. 1978, s. 29. 5 EYVL L 226, 3. 8. 1989, s. 8. 6 EYVL L 163, 6. 6. 1998, s. 1. 3 1. 5. Ilmoitusvelvollisten valtioiden kolmannelta jaksolta toimittamat ovat täydelliset seuraavia ajanjaksoja lukuun ottamatta: tiedot Espanja: ei lainkaan tietoja Ranska: vuoden 1998 ensimmäinen puolisko. 1. 6. 1. 7. 2. 2. 1. tulkinnan helpottamiseksi Tulosten arvioitu. Ilmoitusvelvollisten valtioiden arvioidut luvut näkyvät tämän kertomuksen taulukoissa yleensä kursivoituna. Tätä sääntöä ei ole noudatettu taulukoissa 7 ja 8. puuttuvat tiedot on kertomuksessa maantieliikenteen hyödynnetään Tässä otantatutkimuksissa liikenteen kansallisen tonnikilometritietoja, joita on täydennetty muista läheistä saaduille tiedoilla. Näitä tietoja tarvitaan seuraavien tulosten laskemiseksi: myös kansainvälisen saatuja ja (a) (b) "vaikutusaste", ilmaistaan liikenteestä" jossa "valtiossa harjoitettu prosenttiosuutena "kyseisen valtion kabotaasiliikenne" kansallisesta kabotaasiliikenne" "aktiivisuusaste", jossa "ilmoitusvelvollisen valtion tavaraliikenteen prosenttiosuutena harjoittajien "kyseisen valtion tavaraliikenteen harjoittajien kansainvälisestä liikenteestä" vain liikenteenharjoittajat, joilla on kansainvälinen liikennelupa). (kabotaasiliikennettä ilmoitetaan harjoittaa saavat Edellisestä kertomuksesta poiketen tässä kertomuksessa tulkitaan kansallinen (ja kansainvälinen) liikenne siten, että se kattaa tavaraliikennettä toisen lukuun harjoittavien yritysten lisäksi myös tavaraliikennettä omaan lukuun harjoittavat yritykset. Tähän on kaksi syytä. Ensinnäkin 8. huhtikuuta 1994 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 792/947 kabotaasijärjestely laajennettiin myös maanteiden tavaraliikennettä omaan lukuun harjoittaviin jossa on pyritty tuottamaan yrityksiin. Lisäksi viimeaikaisessa työssä, kansallista (ja kansainvälistä) liikennettä koskevia tietoja yhtenäisempinä aikasarjoina, on keskitytty tietoihin, jotka koskevat sekä tavaraliikennettä omaan että toisen lukuun harjoittavia yrityksiä sen sijaan, että nämä kaksi olisi pyritty erottelemaan toisistaan. Analyysi heinäkuun 1990 ja kesäkuun 1998 välisenä aikana tiedoista, jotka on toimitettu kabotaasiasetusten nojalla ilmoitetun Taulukosta 5 voidaan nähdä, että kabotaasilupien mukaisesti kabotaasiliikenteen määrä oli 10,5 miljardia tonnikilometriä koko ajanjaksona (heinäkuu 1990 – kesäkuu 1998), Kansallinen liikenne niissä valtioissa,joissa kabotaasiliikenne oli sallittua, oli samana ajanjaksona 6400 miljardia tonnikilometriä; näin ollen kabotaasiliikenteen vaikutusaste oli keskimäärin ainoastaan 0,164 % (eli 1/600) kansallisessa liikenteessä koko taulukot 5 ja 6). Kansainvälinen liikenne (edelleen ajanjaksona (ks. 7 EYVL L 92, 9. 4. 1994, s. 13. 4 2. 2. 2. 3. 2. 4. 2. 5. 2. 6. tonnikilometreinä) oli koko ajanjaksolla noin neljännes kansallisesta liikenteestä; siten kabotaasiliikenne muodosti keskimäärin 0,66 % (eli 1/150) kansainvälisen tavaraliikenteen harjoittajien toiminnasta koko ajanjaksona. Lähinnä kabotaasilupien lukumäärän nopean kasvun johdosta (määrä kasvoi 15 298 luvasta kaudella heinäkuu 1990 – kesäkuu 1991 85 098 lupaan vuonna 1997) kabotaasiliikenne kasvoi kuusinkertaiseksi 176 miljoonasta tonnikilometristä vuoden 1990 toisella puoliskolla (352 miljoonaa tkm vuosittain) 2 224 miljoonaan tonnikilometriin vuonna 1997 (ks. taulukko 3). puoliskoon), kabotaasiliikenteen määrässä Vaikka käytettävissä olevien kabotaasilupien määrä kasvoin edelleen 30 % vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla (verrattuna vuoden 1997 kumpaan tahansa pieni absoluuttinen lasku 1 010 miljoonaan tonnikilometriin vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla (2 020 miljoonaa tkm vuositasolla). Tämän katsotaan johtuvan siitä, että varsin huomattava osa kabotaasiliikenteestä jätettiin ilmoittamatta tänä puolivuotiskautena, mikä puolestaan johtuu luultavasti siitä, että tavaraliikenteen harjoittajat tiesivät, ettei niiden tarvitsisi omille vuosineljännesten perustella viranomaisilleen (lisähuomioita puutteellisesta ilmoittamisesta annetaan kohdissa 3. 7–3. 9). lupatarpeitaan seuraavien havaittiin ja Kansallinen liikenne kasvoi vain noin 20 % vuosina 1990–1998, taulukosta 6 käy ilmi, että kabotaasiliikenteen keskimääräinen vaikutusaste kasvoi kansallisilla markkinoilla viisinkertaiseksi 0,05 %:sta vuoden 1990 toisella puoliskolla 0,25 %:iin vuonna 1997. Näennäisen pienenemisen 0,22 %:iin vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla arvellaan johtuvan puutteellisesta ilmoittamisesta (ks. myös kohdat 3. 7–3. 9). Vastaavasti kabotaasiliikenne muodosti noin 0,2 % kansainvälisen tavaraliikenteen harjoittajien toiminnasta vuoden 1990 toisella puoliskolla, ja osuus kasvoi 1 %:iin vuonna 1997. 1998). Keskimääräinen Kabotaasiluvan (kaksi kuukautta) keskimääräinen käyttö esitetään taulukossa 4. Käyttö oli 30 800 tonnikilometriä koko ajanjaksona (heinäkuu 1990 – kesäkuu 23 000 tonnikilometristä (vuoden 1990 toinen puolisko) 47 500 tonnikilometriin (1993), mutta laski sitten tasaisesti 26 100 tonnikilometriin (1997) ja edelleen äkillisesti 18 200 tonnikilometriin (vuoden 1998 ensimmäinen puolisko). Keskimääräisen käytön laskun katsotaan jälleen johtuvan osittain puutteellisesta ilmoittamisesta (ks. jälleen kohdat 3. 7–3. 9). nopeasti kasvoi käyttö aktiivisimpia Benelux-maiden tavaraliikenteen harjoittajat ovat olleet kabotaasimarkkinoilla; että Benelux-maiden taulukosta 3 käy ilmi, tavaraliikenteen harjoittajat hoitivat 58,7 % kaikesta kabotaasiliikenteestä (pelkästään Alankomaiden tavaraliikenteen harjoittivat hoitivat 31,2 % liikenteestä), vaikka niiden yhteinen osuus kabotaasiluvista oli vain 22,5 % (ks. taulukko 2). Näin ollen taulukosta 4 käy ilmi, että koko ajanjaksona kunkin käyttivät kabotaasilupaa keskimäärin 70 200 – 86 900 tkm, kun muut tavaraliikenteen harjoittajat käyttivät lupaa keskimäärin 16 400 tkm. kolmen Benelux-maan tavaraliikenteen harjoittajat 5 2. 7. 2. 8. 2. 9 2. 10 2. 11. 2. 12. 2. 13. olivat Ruotsista Muut kabotaasiliikenteen markkinoilla aktiivisesti toimineet tavaraliikenteen harjoittajat kabotaasiliikenteen tonnikilometreistä, 3,7 % kaikista kabotaasiluvista ja luvan keskimääräinen käyttö 42 000 tkm), Ranskasta (vastaavat luvut 12,7 %, 10,6 % ja 36 700 tkm) ja Tanskasta (vastaavat luvut 6,7 %, 7,6 % ja 27 300 tkm). (5,0 % kaikista Italian Saksan, ja Yhdistyneen kuningaskunnan tavaraliikenteen harjoittajat eivät olleet kovinkaan aktiivisia kabotaasiliikenteen markkinoilla, sillä niiden markkinaosuudet olivat ainoastaan 5,3 % (Saksa), 3,1 % (Italia) ja 3,0 % (Yhdistynyt kuningaskunta) huolimatta siitä, että näiden valtioiden osuudet kabotaasiluvista olivat varsin korkeat (Saksassa 12,8 %, Italiassa 10,6 % ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa 6,7 %). Näin ollen luvan keskimääräinen käyttö oli vain 12 600 tkm (Saksa), 9 100 tkm (Italia) ja 14 000 tkm (Yhdistynyt kuningaskunta). oli vaikka tavaraliikenteen osuus kolmen maan Alhaisten työvoimakustannusten maista (Kreikka, Espanja, Portugali) harjoittajien olevien 2 % kabotaasiliikenteestä, tavaraliikenteen näiden harjoittajille myönnettiin 16,2 % kabotaasiluvista. Niiden kabotaasilupien keskimääräiset käyttöluvut olivat vain 20 tkm (Kreikka), 5 500 tkm (Espanja, alhaisten arvio) harjoittajat työvoimakustannusten korkeiden aiheuttaisivat työvoimakustannusten harjoittajiin nähden. Pelko osoittautui edelleen aiheettomaksi. pelättiin, tavaraliikenteen kilpailutilanteen tavaraliikenteen maista epäoikeudenmukaisen valtioista tkm (Portugali). Aluksi tuleviin olevat 3 700 vain että ja joka oli (kolmannella Taulukosta 5 käy ilmi, että 68,3 % kaikesta kabotaasiliikenteestä toteutettiin Saksassa, suosituin yhteistyövaltio. Osuus nousi 64 %:sta (ensimmäisellä jaksolla) 73 %:iin (toisella jaksolla), mutta pieneni sitten että 69 %:iin kabotaasiliikenteen vaikutusaste Saksan kansallisilla markkinoilla nousi 0,12 %:sta (vuoden 1990 toinen puolisko) 0,75 %:iin vuonna 1997 (ks. kuitenkin kohdat 3. 7–3. 9). Koska Saksan tavaraliikenteen harjoittajat hoitivat vain 5,3 % kaikesta kabotaasiliikenteestä, on selvää, että Saksan tase on kabotaasiliikenteen osalta selvästi negatiivinen. Taulukko jaksolla). osoittaa, 6 Toiseksi suosituin yhteistyövaltio oli Ranska, jossa toteutettiin 12,6 % kabotaasiliikenteestä, ja kabotaasiliikenteen vaikutusaste oli 0,21 % Ranskan tavaraliikenteen kansallisilla markkinoilla harjoittajat hoitivat 12,7 % kaikesta kabotaasiliikenteestä, joten Ranskan osalta kabotaasiliikenteen tase on lähes tasapainossa. 1997. Ranskan vuonna Kolmanneksi suosituin yhteistyövaltio oli Italia, jossa toteutettiin 6,9 % kaikesta kabotaasiliikentestä. Koska Italian omat tavaraliikenteen harjoittajat 3,1 % kaikesta (ne eivät kabotaasiliikenteestä), Italian kabotaasiliikenteen tase on negatiivinen. aktiivisia hoitivat kovin olleet vain Ainoat muut maat, joiden osalta kabotaasiliikenteen tase näyttää olevan negatiivinen, ovat Espanja, Kreikka ja Norja. Espanjan osalta on kuitenkin syytä olla varovainen, sillä Espanjan tavaraliikenteen harjoittajien tiedot on pitänyt arvioida vuodesta 1996 alkaen, ja jo ennen tätä ilmeni 6 2. 14. 2. 15. 2. 16. merkkejä puutteellisesta ilmoittamisesta. Kreikan osalta negatiivinen tase johtuu siitä, etteivät Kreikan tavaraliikenteen harjoittajat ole ilmoittaneet harjoittaneensa lainkaan kabotaasiliikennettä vuoden 1991 jälkeen. Vaikka Norjassa on toteutettu kaksi kertaa niin paljon kabotaasiliikennettä kuin mitä Norjan tavaraliikenteen harjoittajat ovat hoitaneet, vaikutusaste oli Norjassa vain 0,25 % vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla. rivit) (taulukon suorittama kabotaasiliikenne Taulukosta 7 käy ilmi kunkin ilmoitusvelvollisen valtion tavaraliikenteen harjoittajien kussakin yhteistyövaltiossa (taulukon sarakkeet) kolmannella jaksolla (tammikuu 1996 – kesäkuu 1998). Taulukossa 8 annetaan vastaavat tiedot koko (8 vuoden) ajanjaksolta (heinäkuu 1990 – kesäkuu 1998). Taulukossa 9 (tietyn esitetään suorittama ilmoitusvelvollisen harjoittajien kabotaasiliikenne tietyssä yhteistyövaltiossa) ensimmäisellä, toisella ja kolmannella jaksolla sekä koko ajanjaksona (heinäkuu 1990 – kesäkuu 1998) koko ajanjaksoa vastaavassa suuruusjärjestyksessä. kabotaasiliikenteen tavaraliikenteen aktiivisimmat harjoittajat valtion harjoittivat tonnikilometriä kabotaasiliikennettä Alankomaiden Aktiivisimmin tavaraliikenteen harjoittajat Saksassa. Ne hoitivat koko ajanjaksona 2 814 miljoonaa tonnikilometrin 10 517 kokonaismäärästä eli 27 % kaikesta kabotaasiliikenteestä (eli kaikkien tavaraliikenteen harjoittajien koko kabotaasiliikenteestä kaikissa valtioissa). Alankomaiden tavaraliikenteen harjoittajien kabotaasiliikenne Saksassa oli ykkössijalla kaikissa kolmessa jaksossa, ja se oli ensimmäisellä jaksolla 19 %, toisella jaksolla 31 % ja kolmannella jaksolla 29 % kaikesta kabotaasiliikenteestä. miljoonan harjoittivat aktiivisimmin kabotaasiliikennettä Toiseksi Belgian tavaraliikenteen harjoittajat Saksassa. Tämä vastaa 10 % kaikesta kabotaasiliikenteestä (1 055 miljoonaa tonnikilometriä 10 517 miljoonasta tonnikilometristä). harjoittajien Belgian kabotaasiliikenne Saksassa oli toisella sijalla ensimmäisellä (14 %) ja toisella (11 %) jaksolla, sen osuus oli kolmannella jaksolla vain 7 %, jolloin sen ohitti Luxemburgin tavaraliikenteen harjoittajien kabotaasiliikenne Saksassa (9 % osuudella) ja Belgian tavaraliikenteen harjoittajien kabotaasiliikenne Ranskassa (8 % osuudella). tavaraliikenteen Vaikka 2. 17. Muita huomionarvoisia kabotaasiliikenteen harjoittajia olivat Ruotsin tavaraliikenteen harjoittajat Saksassa ja Ranskan tavaraliikenteen harjoittajat Saksassa (kummankin osuus oli noin 6,5 %) 3. 3. 1. Alustavia huomioita maantieliikenteen otantatutkimuksista saaduista kabotaasiliikennettä koskevista tiedoista ehdotti tilastoista kabotaasiliikenteen annettuun sisällyttämisestä maanteiden Komissio 20. tavarakuljetusten marraskuuta antamassaan asiakirjassa KOM(87) 548 lopullinen, jossa ehdotettiin nimenomaisesti kabotaasiliikenteen lisäämistä niihin (direktiivin 1 artiklassa lueteltuihin) matkatyyppeihin, jotka on otettava huomioon direktiivin nojalla tehtävissä (otanta-)tutkimuksissa. Antaessaan direktiivin (78/546/ETY) direktiiviin 7 3. 2. 3. 3. 3. 4. 3. 5. 89/462/ETY (jolla muutettiin direktiiviä 78/546/ETY) neuvosto kuitenkin jätti erityisesti kabotaasiliikenteen direktiivin ulkopuolelle sillä perusteella, että se oli vielä tuolloin "laitonta". Maanteiden tavarakuljetusten tilastoja koskevan direktiivin muuttamista toisen kerran valmisteltiin pitkään, ja vasta 25. toukokuuta 1998 neuvosto antoi direktiivin korvaavan asetuksen (1172/98). Tuolloinkin asetuksen lopullista hyväksymistä jouduttiin kiirehtimään, koska kabotaasiliikenteestä annetun asetuksen (3118/93) nojalla tapahtuva kabotaasitietojen keruu oli lakkaamassa. aikaa siten, niihin syntyisi mukaan annettiin tavan että kabotaasitietoihin kabotaasiasetuksen mukauttaa Jäsenvaltioille tutkimusmenetelmänsä sisältyi muun muassa kabotaasiliikenne; siten uutta asetusta (1172/98) sovelletaan vain tietoihin, jotka on kerätty 1. tammikuuta 1999 jälkeen. Neuvosto oli tietoinen aukosta, (eli joka 30. 6. 1998) ja maanteiden tavarakuljetusten tilastoista annetun asetuksen virallisen soveltamisen (eli 1. 1. 1999) välillä. Tästä syystä neuvosto pyysi komissiolle jäsenvaltioita mahdollisuuksien mukaan kabotaasitietoja maantieliikenteen puuttuvana ajanjaksona eli vuoden 1998 toisella puoliskolla. Tähän mennessä kuusi valtiota on noudattanut tätä pyyntöä (viisi jäsenvaltiota ja Norja). Ne olivat jo tietoja aiemmin otantatutkimuksissaan (kuten edellä mainittiin, maanteiden tavarakuljetusten tilastoja koskevaa asetusta valmisteltiin pitkän aikaa). toimittamaan otantatutkimuksistaan kabotaasiliikennettä päättymisen koskevia alkaneet kerätä valtioita tietoisia myös siitä, että kabotaasiliikennettä Komission yksiköt olivat koskevien tietojen lähteen vaihtuminen (heinäkuussa 1998) saattaisi sekoittua kabotaasiliikennettä koskevien määrällisten rajoitusten poistumisen (myös heinäkuussa 1998) vaikutuksiin. Tästä syystä komission yksiköt pyysivät toimittamaan otantatutkimuksista saatuja kabotaasitietoja vuoden 1998 toista puoliskoa edeltävältä jaksolta; tämä mahdollistaisi kabotaasitietojen kahden lähteen sen vertailemisen samalla ajanjaksolla. Tällaista vertailua ulkopuolelle on jätettävä Benelux-maiden sisäinen kabotaasiliikenne, koske se vapautettiin määrällisistä rajoituksista jo vuonna 1992 (kabotaasiasetuksen nojalla tällaista liikennettä on kirjattu vain merkityksetön määrä). jälkeen kerättyihin kabotaasitietoihin mahdollisuuksien vuoden 1992 tehtäessä mukaan tiedot ennen vuotta 1999 ovat tilastoasiantuntijat kabotaasiliikenteestä Valtioiden Komission yksiköt ovat siten saaneet eräiltä jäsenvaltioilta ja Norjalta varsin tehdyistä kattavat otantatutkimuksista. kuitenkin huomauttaneet, että otantatutkimukset kattavat yleensä vain noin 1 prosentin kaikista suoritetuista matkoista, ja näistä matkoista vain hyvin pieni osa on kabotaasiliikennettä. Koska näitä kabotaasitietoja ei siksi yleensä ole oltu kerätty siten, että ne olisi tarkoitus julkaista yksityiskohtaisessa muodossa, joka yleensä edeltää tietojen niille ei ole tehty tietojen laatuvalvontaa, julkaisemista. Näiden perusteltujen yhdistetään huomioon varoitusten otantatutkimuksista saadut vuosineljännesten kabotaasiliikennettä koskevat tilastoasiantuntijoiden ottamiseksi tekemien kertomuksessa tässä 8 tiedot sekä aikajaksoittain että valtioittain. Näistä yhdistetyistä tiedoista tehtyjen päätelmien pitäisi siis olla riittävän luotettavia. 3. 6 Maantieliikenteen otantatutkimuksista tähän mennessä saatujen tietojen perusteella voidaan päätellä seuraavaa: Kabotaasiliikenne ei lähtenyt räjähdysmäiseen kasvuun, kun määrälliset rajoitukset poistettiin heinäkuussa 1998. Tämä alustava päätelmä perustuu viideltä valtiolta saatuihin tietoihin (Ranska, Alankomaat (lukuun ottamatta Benelux-maiden sisäistä kabotaasiliikennettä), Yhdistynyt kuningaskunta, Norja ja Suomi). Nämä ovat ainoat valtiot, tähän mennessä toimittaneet otantatutkimuksista saatuja tietoja vuoden 1998 molemmista puoliskoista. Tiedot osoittavat, että kabotaasiliikenteen tonnikilometrit kasvoivat vain 2 % sen jälkeen, kun määrälliset rajoitukset poistettiin heinäkuussa 1998. On syytä huomata, että nämä viisi valtiota hoitivat 45 % kabotaasiasetuksen nojalla suoritetusta kabotaasiliikenteestä vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla. jotka ovat 3. 7 Kabotaasiasetuksen nojalla toimitettujen tietojen ja otantatutkimuksista tähän mennessä saatujen tietojen vertailusta käy ilmi seuraavaa: nojalla sisäistä hoitivat 80 % kabotaasiasetuksen ottamatta Benelux-maiden (i) Kabotaasiasetuksen nojalla toimitetut tiedot tulivat yleensä ajan mittaan enemmän ja enemmän puutteellisiksi. Korjauskertoimeksi on arvioitu 1,1 vuodelle 1996, 1,4 vuodelle 1997 ja 1,8 vuoden 1998 ensimmäiselle puoliskolle. Vuoden 1997 korjauskerroin perustuu kahdeksan valtion tietoihin (Ranska, Belgia ja Alankomaat (molemmat kabotaasiliikennettä), lukuun Yhdistynyt kuningaskunta, Tanska, Norja, Ruotsi ja Itävalta); nämä valtiot harjoitetusta kabotaasiliikenteestä vuonna 1997. Tämän korjauskertoimen pitäisi siis olla varsin luotettava, kun yhdistetään kaksi kabotaasiliikennettä koskevaa tietosarjaa. Näin joudutaan tekemään tulevaisuudessa, kun saatavilla on ainoastaan otantatutkimuksiin perustuvia tietoja. Vuoden 1998 ensimmäisen puoliskon korjauskerroin perustuu tähän mennessä (lukuun ottamatta ainoastaan neljän valtion tietoihin (Alankomaat Benelux-maiden Yhdistynyt sisäistä kuningaskunta, Norja ja Suomi). Nämä neljä valtiota hoitivat 33 % kabotaasiasetuksen nojalla suoritetusta kabotaasiliikenteestä vuoden 1998 pidettävä alustavana. Vuoden 1996 korjauskerroin on määritelty siten, että kabotaasiasetuksen nojalla harjoitetun kabotaasiliikenteen kehitys jatkuu tasaisesti. Oletuksena on, ettei vuotta 1996 edeltäviä tietoja tarvitse korjata. Vaikka korjauskertoimet itsessään ovat epätarkkoja, tämä ei kuitenkaan vaikuta jäljempänä kohdissa 3. 8 ja 3. 9 esitettyihin yleisiin päätelmiin. kabotaasiliikennettä), ensimmäisellä puoliskolla, kerrointa joten on (ii) Kabotaasiliikenteen ilmoittaminen on tällä hetkellä varsin puutteellista joidenkin maiden otantatutkimuksissa; tämä koskee etenkin Skandinavian maita. 9 3. 8. Kun edellä 3. 7 kohdan i alakohdassa annettuja alustavia korjauskertoimia sovelletaan tämän kertomuksen 2 osassa annettuihin keskeisiin tuloksiin, saadaan seuraavat tarkistetut luvut: (i) kaikkien kabotaasiliikenne: valtioiden tavaraliikenteen harjoittajien suorittama – – – vuonna 1996: 2 215 milj. tkm (2 014 x 1,1) vuonna 1997: 3 114 milj. tkm (2 224 x 1,4) vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla: 1 818 milj. tkm (1 010 x 1,8), vuositasolla 3 636 milj. tkm. (ii) kabotaasiliikenteen osuus koko ETA-alueen kansallisista markkinoista oli noin 0,35 % (0,25 % x 1,4) vuonna 1997 ja (alustavasti) noin 0,40 % (0,22 % x 1,8) vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla. (iii) kabotaasiliikenteen osuus Saksassa: – – – vuonna 1996: 1 560 milj. kansallisista markkinoista vuonna 1997: 2 122 milj. kansallisista markkinoista tkm (1 418 x 1,1), 0,8 % Saksan tkm (1 516 x 1,4), 1,0 % Saksan vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla: 1 240 milj. tkm (688 x 1,8), (alustavasti) 1,2 % Saksan kansallisista markkinoista. Samoja korjauskertoimia käyttäen kabotaasiliikenteen osuus kansainvälisten tavaraliikenteen harjoittajien toiminnasta oli noin 1,4 % (1,0 % x 1,4) vuonna 1997. Koska korjauskertoimet ovat vasta varomatonta korjata 2 osassa annettuja muita, yksityiskohtaisempia tietoja. tässä vaiheessa olisi alustavia, Päätelmät Kabotaasiliikenne kasvoi merkittävästi heinäkuun 1990 ja kesäkuun 1998 välisellä kahdeksan vuoden ajanjaksolla. Kuitenkin vielä vuonna 1997 kansallisessa liikenteessä (eli valtiossa olevien tavaraliikenteen harjoittajien kyseisessä suoritettu tonnikilometrimäärä oli 300-kertainen kabotaasiliikenteeseen verrattuna. Lisäksi kansainvälisessä liikenteessä suoritettu tonnikilometrimäärä oli 70 kertaa suurempi kuin kabotaasiliikenteessä. harjoittamassa liikenteessä) valtiossa 3. 9. 3. 10. 4. 4. 1. 4. 2 Saksassa toteutetaan 68 % kaikesta kabotaasiliikenteestä, mutta sielläkin kansallinen liikenne oli vuonna 1997 edelleen 100 kertaa suurempi kuin Saksassa toteutettu kabotaasiliikenne. 10 4. 3. 4. 4. tulokset osoittavat, ettei kabotaasiliikenne Otantatutkimusten alustavat lähtenyt räjähdysmäiseen kasvuun vuoden 1998 toisella puoliskolla sen jälkeen, kun määrälliset rajoitukset poistettiin. tavaraliikenteen harjoittajat voivat yhä löytää tilaisuuksia Tehokkaat harjoittaa kabotaasiliikennettä muissa valtioissa; ETA-alueella ei ole olemassa juurikaan merkkejä siitä, että alhaisten työvoimakustannusten maista olevat tavaraliikenteen harjoittajat aiheuttaisivat epäoikeudenmukaista kilpailua tuleville työvoimakustannusten tavaraliikenteen harjoittajille. korkeiden valtioista 5. Suosituksia kabotaasiliikenteen tulevaa seurantaa varten Komissio ei suosittele tässä vaiheessa, että kabotaasiliikenteen seuraamiseksi suoritettaisiin mitään muita tiedonkeruuoperaatioita. Valtioiden on kuitenkin maanteiden tavarakuljetusten tilastoista annettua asetusta (EY) N:o 1172/98 täytäntöönpannessaan käytettävä otoksia (ja otantamenetelmiä), jotka ovat riittäviä luotettavien tietojen saamiseksi kabotaasiliikenteestä vuosittain (ja mieluimmin puolivuosittain). Näin varmistettaisiin kabotaasiliikenteen riittävä seuranta kabotaasiliikenteestä annetun asetuksen (ETY) N:o 3118/93 12 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa vaaditulla tavalla. 11 LUETTELO TAULUKOISTA 1: Ilmoitusvelvollisten valtioiden Taulukko tavaraliikenteen harjoittajien kabotaasiliikenne puolivuosittain kolmannella jaksolla (tammikuu 1996 – kesäkuu 1998). Taulukko 2: Kullekin ilmoitusvelvolliselle valtioille osoitettujen (kahden kuukauden) kabotaasilupien lukumäärä kalenterivuosittain. Taulukko kabotaasiliikenne kalenterivuosittain. Ilmoitusvelvollisten valtioiden 3: tavaraliikenteen harjoittajien Taulukko 4: (Kahden kuukauden) kabotaasilupien keskimääräinen käyttö kussakin ilmoitusvelvollisessa valtiossa kalenterivuosittain. Taulukko 5: Kussakin yhteistyövaltiossa suoritettu kabotaasiliikenne ja kansallinen liikenne kalenterivuosittain. Taulukko 6: Vaikutusaste (kussakin yhteistyövaltiossa suoritettu kabotaasiliikenne / kansallinen liikenne) ja suhteellinen vaikutusaste kalenterivuosittain. Taulukko 7: Kustakin ilmoitusvelvollisesta valtiosta tulevien tavaraliikenteen harjoittajien kabotaasiliikenne kussakin yhteistyövaltiossa kolmannella jaksolla (tammikuu 1996 – kesäkuu1998). Taulukko 8: Kustakin ilmoitusvelvollisesta valtiosta tulevien tavaraliikenteen harjoittajien kabotaasiliikenne kussakin yhteistyövaltiossa koko ajanjaksona (heinäkuu 1990 – kesäkuu 1998). tulevien Taulukko 9: Aktiivisimmat kabotaasiliikenteen harjoittajat (ilmoitusvelvollisesta kabotaasiliikenne harjoittajien valtiosta yhteistyövaltiossa) ensimmäisellä jaksolla (heinäkuu 1990 – kesäkuu 1994), toisella jaksolla (heinäkuu 1994 – joulukuu 1995), kolmannella jaksolla (tammikuu 1996 – kesäkuu 1998) ja koko ajanjaksona (heinäkuu 1990 – kesäkuu 1998). tavaraliikenteen 12 Taulukko 1 Ilmoitusvelvollisten valtioiden tavaraliikenteen harjoittajien kabotaasiliikenne puolivuosittain kolmannella jaksolla Units: tkm (1000's) Reporting State Half year 1-6,1996 7-12,1996 1-6,1997 7-12,1997 1-6,1998 D F I NL B L UK IRL DK GR E P IS N FIN S FL A 34781 120461 25002 325962 171835 80442 36707 8713 50387 0 11122 6311 0 4482 26985 82082 30 37287 111786 22584 394842 183949 66172 26205 8783 48271 0 11122 3217 0 5571 32045 76623 102 48954 125342 25508 383497 205108 109760 33108 4827 57481 0 11122 5037 0 7653 31536 78919 284 15690 55345 128869 20948 362117 178603 89060 13209 3038 84219 0 11122 9557 0 4527 29587 73041 128 16625 48130 125342 23582 286186 161634 129075 8761 5068 83525 0 11122 11811 0 4768 35380 58333 1468 15423 Total 985302 1028559 1143826 1079995 1009608 13 Taulukko 2 Kullekin ilmoitusvelvolliselle valtioille osoitettujen (kahden kuukauden) kabotaasilupien lukumäärä Reporting State D F I NL B L UK IRL DK GR E P IS* N* FIN* S* FL** A Total 7-12,1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1-6,1998 7,90-6,98 % 1085 2278,5 2507,5 1883 2072,5 896,5 1885 2074,5 897,5 2159 934,5 1962,5 661 1388,5 1528,5 712 647 308 562 1180,5 1299,5 688,5 625 641 1346,5 1482,5 613,5 292 676,5 1440 1585,5 685,5 898,5 816 388,5 297,5 2628 2172 2174 2262 1602 746 1362 722 1554 710 1662 942 4452 3681 3685 3834 2715 1264 2309 1224 2634 1200 2814 1597 5 198 296 590 7862 10318 8531 6501 8539 6507 8888 6773 6292 4794 2934 2235 5355 4080 2837 2162 6106 4653 2785 2121 6525 4971 3701 2820 23 17 870 669 3063 2333 4018 3061 57 43 4256 17685 18536 32498 47366 61602 85098 6047 5000 5005 5209 3687 1719 3138 1663 3578 1631 3823 2169 13 514 1794 2354 22 7649 16066 6707 5546 5552 5778 4090 1909 3482 1845 3969 1811 4243 2406 15 567 1992 2613 37 2767 55329 43885 12,8% 36283 10,6% 36319 10,6% 37800 11,1% 7,8% 26758 3,6% 12474 6,7% 22768 3,5% 12064 7,6% 25964 3,5% 11840 8,1% 27749 4,6% 15738 0,0% 73 0,8% 2818 2,8% 9478 3,7% 12636 0,0% 159 2,1% 7023 341829 100,0% Notes: * for 1994: 7-12,94 ** for 1995: 5-12,95 Column "%": "Reporting State" as a % of "Total" 14 Taulukko 3 Ilmoitusvelvollisten valtioiden tavaraliikenteen harjoittajien kabotaasiliikenne Units: tkm (1000's) Reporting State D F I NL B L UK IRL DK GR E P IS* N* FIN* S* FL** A Total 7-12,1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1-6,1998 7,90-6,98 % 9037 63633 55983 43667 46456 37786 45280 23582 48130 329180 552423 72068 104299 65557 34176 7501 69160 0 12822 2660 48047 32819 12757 58409 196 5497 3319 73960 20361 26012 109835 33183 5,3% 70322 98457 125161 172218 187596 232247 254211 125342 1331079 12,7% 3,1% 47586 40516 45754 37804 128279 201685 226233 350103 588582 720804 745614 286186 3285290 31,2% 41581 139233 142233 233747 236641 319838 355784 383711 161634 2014402 19,2% 8,3% 14843 3,0% 3444 0,8% 5760 6,7% 14876 0,0% 0 1,4% 2013 0,6% 57 0,0% 0,3% 1,8% 5,0% 0,0% 0,5% 175788 645534 745089 880801 1145579 1676713 2013861 2223821 1009608 10516794 100,0% 78038 114351 146614 198820 129075 8761 46317 62912 47531 41097 5068 7865 17496 13882 11130 83525 98658 141700 78956 105808 0 0 0 0 11122 22244 18152 38211 11811 14594 8366 5799 0 0 0 0 4768 12180 4484 1419 35380 5099 61123 30000 58333 33099 128715 158705 151960 1468 412 15423 32315 875476 317674 86868 709860 196 151474 58753 0 32904 190632 530812 2033 47738 80131 40617 5409 58768 0 19169 2619 0 22244 9528 0 10053 59030 132 21 Notes: * for 1994: 7-12,94 ** for 1995: 5-12,95 Column "%": "Reporting State as a % of "Total" 15 Taulukko 4 (Kahden kuukauden) kabotaasilupien keskimääräinen käyttö kussakin ilmoitusvelvollisessa valtiossa Units: tkm (1000's) Reporting State D F I NL B L UK IRL DK GR E P IS* N* FIN* S* FL** A Total 7-12,1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1-6,1998 7,90-6,98 Ratio 18,8 29,0 10,1 40,5 62,9 48,2 6,1 19,4 23,2 0,0 2,9 0,1 32,5 58,3 17,6 65,4 100,3 74,3 27,8 20,4 43,4 0,3 3,8 4,1 28,0 47,5 19,5 93,4 93,1 92,1 26,3 10,9 46,7 0,0 8,1 3,0 16,6 57,6 20,8 100,0 145,9 107,4 29,8 7,5 37,8 0,0 11,5 2,8 12,6 46,8 10,3 91,3 87,2 61,7 17,8 9,1 30,0 0,0 13,6 3,6 0 7,2 17,2 56,1 10,5 37,5 9,1 113,0 86,7 66,5 15,1 8,3 29,6 0,0 4,7 3,9 0 8,7 16,7 54,7 1,0 9,2 35,7 7,3 106,4 74,2 65,6 15,4 8,1 21,2 0,0 4,5 3,4 0 15,0 25,3 51,8 3,1 23,0 40,2 42,1 47,5 35,3 35,4 32,7 10,1 29,8 5,4 83,9 61,0 67,8 8,6 2,8 23,2 0,0 3,4 3,9 0 14,0 20,0 37,8 7,2 7,6 26,1 7,2 22,6 4,2 49,5 39,5 67,6 2,5 2,7 21,0 0,0 2,6 4,9 0 8,4 17,8 22,3 39,7 5,6 18,2 12,6 36,7 9,1 86,9 75,3 70,2 14,0 7,2 27,3 0,02 5,5 3,7 0 11,7 20,1 42,0 12,8 6,8 30,8 0,41 1,19 0,29 2,82 2,45 2,28 0,45 0,23 0,89 0,001 0,18 0,12 0 0,38 0,65 1,37 0,42 0,22 Notes: * for 1994: 7-12,94 * for 1995: 5-12,95 Column "Ratio": Ratio of "Reporting State" to "Total" 16 Kussakin yhteistyövaltiossa suoritettu kabotaasiliikenne Units: tkm (1000's) Taulukko 5 Partner State D F I NL B L UK IRL DK GR E P IS* N* FIN* S* FL** A Total 7-12,90 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1-6,98 7,90-6,98 % 730698 78297 183633 89483 5609 11232 464 27890 3119 4357 3132 34900 14537 54737 98633 103194 12286 13398 23172 16741 306 115 34620 35648 5489 4965 2310 2989 368 83 21871 14835 9996 920 98678 402470 470038 578950 785512 1229711 1417816 1516105 687969 7187249 68,3% 61439 107128 151304 200319 306064 297410 135865 1330300 12,6% 16034 6,9% 28051 0,7% 5998 6879 1,7% 4786 0,05% 145 304053 2,9% 11956 39382 0,4% 606 22309 0,2% 1587 53963 0,5% 0 329326 3,1% 5502 64858 0,6% 352 0 0,0% 0,6% 60632 4934 0,05% 1,0% 7 0,00% 0,1% 175788 645534 745089 880801 1145579 1676713 2013861 2223821 1009608 10516794 100,0% 80967 121277 11489 11504 31677 28849 1239 559 50677 42805 7614 6807 2395 4683 22530 10168 76839 56977 8474 9526 0 0 22504 13761 2187 609 40602 22766 5 0 10797 53153 3677 12310 1031 21974 1653 1070 5766 35738 4064 0 14841 494 25699 2 4302 71033 8692 30967 665 41548 5476 1909 7717 47332 8874 0 7740 1506 13224 0 84907 5644 21806 262 36935 3653 1009 4199 35332 8115 0 1786 138 4977 107268 15099 Notes: * for 1994: 7-12,94 ** for 1995: 5-12,95 Column "%": "Partner State" as a % of "Total" Kansallinen liikenne Units: tkm (1000 million's) State D F I NL B L UK IRL DK GR E P IS N FIN S FL A Total 1990 167,3 117,6 141,8 22,9 12,4 0,4 130,6 3,9 9,4 9,7 69,2 10,9 1991 184,8 120,2 142,4 23,3 13,3 0,4 124,6 4,2 9,0 10,7 72,0 11,7 1992 188,0 122,2 144,5 26,6 13,8 0,5 121,3 4,7 9,4 10,2 73,6 10,6 1993 184,5 117,9 142,0 26,0 14,6 0,5 128,6 4,2 8,8 11,4 75,5 10,0 1994 197,4 124,1 146,9 25,7 17,5 0,5 137,8 4,4 9,5 10,8 77,2 11,2 8,4 19,3 25,2 1995 201,3 135,3 162,4 27,0 19,0 0,5 143,7 4,5 9,3 12,4 78,7 11,1 9,4 21,3 27,8 1996 199,2 136,5 163,6 27,6 17,2 0,4 146,2 4,7 9,4 12,5 76,3 11,3 10,4 22,2 29,8 696,1 716,6 725,4 724,0 815,9 863,7 867,3 17 % 1997 1-6,1998 7,90-6,98 101,4 203,1 72,5 139,0 87,3 171,3 14,1 27,6 9,2 18,0 0,2 0,4 77,9 149,2 2,4 4,7 5,0 9,7 6,6 13,0 40,1 78,8 5,9 11,5 1543,4 24,1% 1026,5 16,0% 1231,3 19,2% 3,3% 209,4 2,0% 128,8 0,1% 3,6 1094,6 17,1% 0,6% 1,2% 1,4% 9,5% 1,4% 35,8 74,8 92,5 606,8 88,8 11,6 23,8 31,4 5,9 12,1 14,2 41,5 89,1 115,8 0,6% 1,4% 1,8% 11,3 904,4 5,8 460,6 17,1 0,3% 6399,5 100,0% Vaikutusaste = Kussakin yhteistyövaltiossa suoritettu kabotaasiliikenne Units: Parts per 1000 Kansallinen liikenne Taulukko 6 Partner State D F I NL B L UK IRL DK GR E P IS* N* FIN* S* FL** A Total 7-12,1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1-6,1998 7,90-6,98 1,18 0,27 0,40 0,52 1,11 0,73 0,18 0,31 0,34 0,00 0,16 0,06 2,18 0,46 0,69 0,58 1,26 0,29 0,29 1,18 0,33 0,01 0,21 0,08 2,50 0,50 0,71 0,46 1,68 0,61 0,29 1,17 0,25 0,04 0,30 0,94 3,14 0,91 0,63 0,22 0,77 0,93 0,22 0,74 0,50 0,27 0,46 1,45 3,98 1,22 0,58 0,22 1,25 0,52 0,27 0,83 0,11 0,39 0,46 0,72 0,43 0,01 0,40 6,11 1,48 0,44 0,32 1,63 1,33 0,29 1,22 0,21 0,62 0,60 0,80 0,82 0,07 0,48 7,12 2,24 0,49 0,42 1,68 1,40 0,29 1,45 0,50 0,81 0,75 0,84 1,32 0,03 0,76 0,51 0,90 1,03 1,22 1,40 1,94 2,32 7,46 2,14 0,71 0,42 1,76 3,10 0,34 1,62 0,25 1,73 0,98 0,74 1,94 0,09 1,29 0,96 2,46 6,78 1,87 0,61 0,26 1,34 5,16 0,28 0,69 0,21 0,87 0,89 0,69 2,52 0,04 1,81 0,74 2,19 4,66 1,30 0,59 0,37 1,43 1,33 0,28 1,10 0,30 0,58 0,54 0,73 1,46 0,06 0,93 0,88 1,64 Notes: * for 1994: 7-12,94 ** for 1995: 5-12,95 Suhteellinen vaikutusaste = Kussakin yhteistyövaltiossa suoritettu kabotaasiliikenne / 7-12,1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1-6,1998 7,90-6,98 Kansallinen liikenne / / Kokonaiskabotaasiliikenne Kansallinen kokonaisliikenne 2,34 0,54 0,78 1,04 2,20 1,44 0,36 0,62 0,67 0,00 0,31 0,13 2,42 0,51 0,77 0,64 1,40 0,32 0,32 1,31 0,37 0,01 0,23 0,09 2,43 0,49 0,70 0,45 1,63 0,60 0,28 1,14 0,24 0,04 0,29 0,92 2,58 0,75 0,52 0,18 0,63 0,76 0,18 0,61 0,41 0,23 0,38 1,19 2,83 0,87 0,41 0,16 0,89 0,37 0,19 0,59 0,08 0,28 0,33 0,52 0,30 0,01 0,28 3,15 0,76 0,23 0,17 0,84 0,69 0,15 0,63 0,11 0,32 0,31 0,41 0,42 0,04 0,25 3,07 0,97 0,21 0,18 0,72 0,60 0,13 0,62 0,21 0,35 0,32 0,36 0,57 0,01 0,33 1 1 1 1 1 1 1 3,04 0,87 0,29 0,17 0,72 1,26 0,14 0,66 0,10 0,70 0,40 0,30 0,79 0,04 0,53 0,39 1 3,10 0,85 0,28 0,12 0,61 2,35 0,13 0,31 0,10 0,40 0,41 0,31 1,15 0,02 0,83 0,34 1 2,83 0,79 0,36 0,23 0,87 0,81 0,17 0,67 0,18 0,36 0,33 0,44 0,89 0,03 0,56 0,54 1 Partner State D F I NL B L UK IRL DK GR E P IS N FIN S FL A Total 18 Taulukko 7 Kustakin ilmoitusvelvollisesta valtiosta tulevien tavaraliikenteen harjoittajien kabotaasiliikenne kussakin yhteistyövaltiossa kolmannella jaksolla (tammikuu 1996 – kesäkuu1998) Units: tkm (1000's) Rep. Year Partner State State D F I NL B L UK IRL DK GR E P IS N FIN S FL A TOTAL 96-98 55388 67930 15721 10802 852 4578 96-98 336463 136104 1122 55293 1955 7674 604 30709 20533 774 5 1615 69932 1605 3718 5 12539 224497 96-98 98159 13135 240 144 1723 110 D F I DK GR E P IS N S FL A NL 96-98 1542995 121753 8665 1734 B L 96-98 388938 433386 19336 194 96-98 462609 4672 5989 0 0 UK 96-98 6729 70519 4828 7710 4152 IRL 96-98 6526 124 0 0 6 96-98 96-98 96-98 96-98 0 0 2710 35580 93 0 0 600 208 0 15 218 353 0 0 0 2 0 18 40 105 0 0 10 79 0 12 3 86 22 3098 0 2 78 124 0 96-98 13248 FIN 96-98 126303 96-98 341936 96-98 886 97-98 36046 263 9937 153 129 0 3 2 0 0 0 0 0 0 0 14 0 0 0 3 0 0 0 55 21 3842 76 32500 500 22743 335 4413 50228 0 30 0 359 181 245 6917 0 820 5819 1515 0 0 0 0 0 0 0 0 0 339 0 0 5 0 0 32 140 1672 101 14135 0 0 0 0 71 983 0 0 0 0 706 294 20 238 303 0 15709 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 23479 4119 0 0 7 0 0 0 877 0 28 0 0 0 0 24 0 56 1866 530 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 13574 19770 0 0 16700 32422 0 3 507 242 0 54 0 57 0 9 0 27 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 10 0 0 1 6747 0 22558 2178 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 611800 117624 1034 1752604 420 901129 0 0 0 0 0 0 0 0 1 1 0 474509 117990 30429 323883 0 55610 35933 0 27001 155533 368998 0 1104 2012 1096 2 47738 96-98 258249 1217 1214 1365 364 267 1755 0 19790 924 34619 Total 96-98 3621890 739339 255397 26670 72836 2829 115456 16074 8148 38464 169554 22064 0 51106 3290 89067 7 15099 5247290 Percentage 69,0 14,1 4,9 0,5 1,4 0,1 2,2 0,3 0,2 0,7 3,2 0,4 0 1,0 0,1 1,7 0,0 0,3 100,0 19 Taulukko 8 Kustakin ilmoitusvelvollisesta valtiosta tulevien tavaraliikenteen harjoittajien kabotaasiliikenne kussakin yhteistyövaltiossa koko ajanjaksona (heinäkuu 1990 – kesäkuu 1998) Units : tkm (1000's) Rep, Year Partner State State D F I NL B L UK IRL DK GR E P IS N FIN S FL A TOTAL 4387 5 12539 552423 D F I 90-98 99652 299075 31275 20270 1070 12290 90-98 804565 214084 2391 113658 3412 35187 90-98 294140 23899 816 382 0 3346 2 0 0 4730 36588 28490 1706 13 2756 151277 3535 110 55 6158 76 NL 90-98 2814183 174571 71237 31927 91 105556 534 12463 585 54235 2114 B L 90-98 1054820 777339 73517 22425 152 69384 90-98 847584 10557 11042 206 3813 0 UK 90-98 35706 138744 37105 17356 12517 30 0 731 1248 13131 251 0 1667 38800 226 12680 23059 151 356 733 0 136 0 0 0 0 0 0 0 0 339 76 0 5 0 0 125 198 1752 158 14850 0 0 6 0 71 983 0 0 0 0 742 368 IRL 90-98 15117 1600 4 166 DK 90-98 605516 6469 12491 3226 GR 90-98 196 0 0 90-98 90-98 94-98 E P IS N 0 94-98 17822 FIN 94-98 154623 S 94-98 496133 FL 95-98 907 9129 89373 1222 762 7543 312 0 37 78 175 0 0 42 274 356 0 0 17 2 0 31 83 150 0 A 97-98 36046 263 9937 153 0 0 0 0 0 44 0 14 0 0 0 3 48 421 0 18 115 0 41 6 266 22 129 69427 7215 16 0 123 13 0 0 55 1429 0 28 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2 0 0 78 0 122 2489 1094 0 0 0 0 0 0 0 8 43 0 0 0 441 4513 0 23238 924 45390 0 0 0 0 14709 24420 0 0 51578 49884 0 16 509 269 0 54 0 60 0 9 0 27 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 14 0 0 1 8051 0 27170 3761 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1331079 329180 1034 3285290 420 2014402 0 0 0 0 0 0 0 0 1 1 0 875476 317674 86868 709860 196 151474 58753 0 32904 190632 530812 0 1104 2033 1096 2 47738 Total 90-98 7187249 1330300 730698 78297 183633 4786 304053 39382 22309 53963 329326 64858 0 60632 4934 107268 7 15099 10516794 Percentage 68,3 12,6 6,9 0,7 1,7 0,0 2,9 0,4 0,2 0,5 3,1 0,6 0 0,6 0,0 1,0 0,0 0,1 100,0 20 Aktiivisimmat kabotaasiliikenteen harjoittajat Taulukko 9 (ilmoitusvelvollisesta valtiosta tulevien tavaraliikenteen harjoittajien kabotaasiliikenne yhteistyövaltiossa) Units: tkm (1000's) "Relation" 7/1990-6/1994 7/1994-12/1995 1/1996-6/1998 7/1990-6/1998 N° tkm % N° tkm % N° tkm % N° tkm % NL in D B in D L in D F in D B in F DK in D S in D D in I I in D F in I NL in F FIN in D F in E UK in F F in B 1 2 4 3 6 5 7 8 9 12 14 2814183 26,8 1054820 10,0 553606 18,8 400019 13,6 240584 290822 193433 219131 183789 140892 8,2 9,9 6,6 7,4 6,2 4,8 1 2 6 3 5 7 4 9 8 717582 30,9 265863 11,5 144391 177280 150520 128136 154197 6,2 7,6 6,5 5,5 6,7 1 4 2 6 3 7 5 47356 2,0 14 55089 2,4 11 1542995 29,4 388938 462609 336463 433386 258249 341936 67930 98159 7,4 8,8 6,4 8,3 4,9 6,5 1,3 1,9 1 2 3 4 5 6 7 8 9 847584 804565 777339 605516 496133 299075 294140 52461 1,8 16 25519 1,1 8 136104 2,6 10 214084 17527 0,6 10 35291 1,5 10 121753 2,3 11 174571 15 28320 1,2 9 126303 2,4 12 154623 48705 1,7 12 32640 1,4 13 69932 1,3 13 151277 38935 1,3 14 29290 1,3 12 70519 1,3 14 138744 23194 0,8 11 35171 1,5 16 55293 1,1 15 113658 NL in UK 11 51624 1,7 13 31189 1,3 22743 0,4 16 105556 NL in I B in I E in F 10 13 15 IRL in UK 16 52408 42568 32442 29899 1,8 1,4 1,1 1,0 10164 11613 21351 16049 0,4 0,5 0,9 0,7 8665 19336 35580 23479 0,2 0,4 0,7 0,4 71237 73517 89373 69427 8,1 7,7 7,4 5,8 4,7 2,8 2,8 2,0 1,7 1,5 1,4 1,3 1,1 1,0 0,7 0,7 0,8 0,7 D in F "Top 16" "All" 22356 0,8 21908 0,9 15 55388 1,1 99652 0,9 2571318 87,1 2057834 88,8 4565957 87,0 9045868 86,0 2950878 2318626 5247290 10516794 21


title: Council Opinion of 28 February 2000 on the updated stability programme of Italy for the period 1999 to 2003

eurovoc_concepts:
Italy
economic convergence
economic cooperation
economic stabilisation
public finance

text: C 98/2 EN Official Journal of the European Communities 6. 4. 2000 the budget The Council notes that, despite the programme’s intentions of a restructuring of government investment, the federal government plans to reduce investment spending in nominal terms from its current level. The Council reiterates its recommendation that the German Government review its investment plans without, however, joepardising the budgetary targets of the programme. in favour of The Council welcomes the reform measures announced in the programme, in particular in the domains of the pension and finances the reforms, health systems and in public administration, which are key to and employment growth. A sustainable public determined implementation of in combination with measures aimed at increasing the flexibility of product and labour markets, as recommended by the Broad Economic Policy Guidelines and envisaged in the German structural progress report for the Cardiff process, would be conducive to the stability programme. the objectives of achievement of the COUNCIL OPINION of 28 February 2000 on the updated stability programme of Italy for the period 1999 to 2003 (2000/C 98/02) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (1), and in particular Article 5(3) thereof, Having regard to the recommendation of the Commission, After consulting the Economic and Financial Committee, HAS DELIVERED THIS OPINION: (GDP) On 28 February 2000 the Council examined Italy’s updated stability programme, which covers the period 1999 to 2003. The Council notes with satisfaction that despite the cyclical the initial programme’s objective of a budget slowdown, deficit of 2,0 % of gross domestic product in 1999 appears to have been attained, as recommended in the Broad Economic Policy Guidelines. Lower than expected interest payments and higher than expected revenues, namely from improved tax collection, have contributed to this outcome. The decrease in the gross government debt/GDP ratio kept pace in 1999, as the negative impact of lower growth. The Council notes the confir- mation of the objectives for the net borrowing of the general government in 2000 and 2001 (respectively, 1,5 % and 1,0 % of GDP). It welcomes the commitment to further budgetary consolidation, which would support a decline by over three percentage points per year in the debt/GDP ratio, to reach the updated 100,0 % in 2003. The Council considers that programme is consistent with the Broad Economic Policy Guidelines. large privatisation receipts offset The macroeconomic projections in the updated stability programme assume a gradual acceleration in GDP growth, from an annual rate of 1,3 % in 1999 to nearly 3 % in 2002 such an acceleration to 2003. The Council notes that constitutes a realistic scenario and that the cyclical upswing in 2000 and 2001 could turn out stronger than assumed in the updated programme; on the other hand, the new assumptions on interest rates could be too optimistic in the light of recent developments in financial markets. The Council notes the continuation of the budgetary strategy outlined in the initial programme, aiming at pursuing the stabilisation of public finances and promoting growth and an equitable distribution of income. The strategy is based on keeping the primary surplus at a high level and on reducing current expenditure as a percentage of GDP, in parallel with some easing of the still heavy tax burden and an expansion of public investment, particularly in the South. The Council notes that the deficit targets are maintained even though the primary surplus is now planned to stabilise at the level of 5 % of GDP lower than in the initial programme. The Council notes the commitment of the Italian authorities to reduce non-interest current expenditures as a percentage of GDP from 37,9 % of GDP in 1999 to 36,2 % of GDP in 2003. The Council considers that the underlying budgetary position in 2000 should be sufficient to provide a safety margin against breaching the three percent of GDP deficit threshold in normal cyclical fluctuations; the proposed path of budgetary consoli- dation would widen such a safety margin, implying that Italy would continue to satisfy the requirements of the Stability and Growth Pact up to 2003. However, the Council reaffirms that Italy must secure a steady decline in its still high government debt ratio, and it considers that the budgetary objectives in the updated programme should be fulfilled in order to respect the commitment on the part of the Italian government to reduce the debt/GDP ratio to below 100 % by 2003. Should growth turn out stronger than projected in the updated programme, the Council expects Italy to achieve better budgetary outcomes than planned and thus accelerate the reduction in the debt/GDP ratio towards the 60 % reference value. Following its opinion (2) on the original stability programme, the Council urges the Italian government to address with deter- (1) OJ L 209, 2. 8. 1997, p. 1. (2) OJ C 68, 11. 3. 1999, p. 1. 6. 4. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 98/3 mination the medium-term structural challenges to public finances from pension and other age-related budgetary expen- ditures. Recent the government proposals expansion of funded pension provisions go in the right direction but would not eliminate the need to reexamine the parameters of the present system. A timely reassessment of the parameters of the pension system would allow the expected to promote to increase in the ratio of pension expenditures to GDP to be the contained. The Council Italian further government privatisation programme and to enhance the structural reforms of labour and product markets and of the public administration, which are all needed in order to foster competition and efficiency and revitalise the Italian economy. encourages its pursue with vigour COUNCIL OPINION of 28 February 2000 on the updated stability programme of Belgium for the period 2000 to 2003 (2000/C 98/03) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies (1), and in particular Article 5(3) thereof, Having regard to the recommendation of the Commission, After consulting the Economic and Financial Committee, HAS DELIVERED THIS OPINION: On 28 February 2000 the Council examined the 1999 update of the stability programme of Belgium which covers the period 2000 to 2003. The Council notes with satisfaction that the general government deficit for 1998 was substantially lower than that estimated in the initial stability programme and that budgetary adjustment continued in 1999 despite a slowdown in economic activity and extra expenditure related to unforeseen events; the debt ratio was reduced by 6,3 percentage points during the last two years to an estimated 114,9 % of gross domestic product (GDP) at the end of 1999. is that The Council consistent with the Broad Economic Policy Guidelines. the updated programme considers The budgetary projections of the updated stability programme are based on a prudent macroeconomic scenario assuming real GDP growth of 2,5 % per year for 2000 and 2001 and a trend GDP growth rate of 2,3 % for the following years. The Council considers that the updated the GDP growth projections of programme are likely to correspond to the lower limit of a range of probable macroeconomic projections; as a conse- in the event of stronger quence, growth, the budgetary outcomes will be better than projected in the updated programme, particularly in 2000. the Council expects that, The Council notes the intention of the Belgian government to the target of advance, compared to the initial programme, balanced government accounts to 2002, and to achieve a budget surplus in 2003; it commends the commitment of the Belgian authorities to seek better budgetary results in 2000 than those projected in the updated programme; such a development would facilitate achieving a debt ratio close to 100 % of GDP in 2003, as projected in the programme. The Council considers that the underlying budgetary position of the general government since 1999 provides a safety margin against breaching the 3 % of GDP deficit threshold in normal circumstances, thus fulfilling the Stability and Growth Pact requirements; however, the Council takes the view that the improvement of in the programme is necessary in order to allow a steady decline of the still high debt ratio and to create room for the announced reform of income taxation. fiscal position envisaged the The Council welcomes the renewed commitment in the 1999 update to maintain high primary surpluses as a central element of the fiscal consolidation strategy in Belgium; this strategy has proved its crucial role in advancing budgetary adjustments in in consolidating the recent past and is considered essential progress made continued in this the debt ratio. The Council considers that a reduction of in real growth in primary expenditure of 1,5 % per year, targeted terms, primary surplus and encourages the Belgian Government to implement it with rigour. and ensuring a is appropriate to achieve in order area the is increase that a key objective of the updated The Council notes in the to achieve a substantial programme employment rate in Belgium and to enhance economic effi- ciency by means of a package of reforms and policy measures; in this context, the Council welcomes the decision of the government to strengthen the effort towards reducing overall tax burden, in particular on labour. In the vein of its opinion on the initial stability programme (2), the Council encourages the Belgian Government, within the expenditure limits fixed by the programme, to give priority to government and the to improve investment productive potential of the economy; it invites the government to provide, its stability programme, projections on main categories of government expenditure, notably government investment. in future updates of infrastructure in order The Council welcomes the cooperation agreement under which budgetary objectives, within a medium-term time horizon, will be fixed for all in Belgium as an levels of government important element enhancing transparency and credibility of the updated stability programme. (1) OJ L 209, 2. 8. 1997, p. 1. (2) OJ C 124, 5. 5. 1999, p. 4