title: 2000/337/EF: Kommissionens beslutning af 15. februar 2000 om den støtte, som Italien påtænker at yde Fiat Auto SpA til virksomheden i Rivalta (Torino) (meddelt under nummer K(2000) 487) (EØS-relevant tekst) (Kun den italienske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
industrial investment
motor vehicle industry
regional aid

text: L 117/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 2000 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN om den støtte, som Italien påtænker at yde Fiat Auto SpA til virksomheden i Rivalta (Torino) KOMMISSIONENS BESLUTNING af 15. februar 2000 (meddelt under nummer K(2000) 487) (Kun den italienske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (2000/337/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — gav de italienske myndigheder en delvis besvarelse på Kommissionens spørgsmål. under henvisning til aftalen om Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit, under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a), efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), og under hensyntagen til de fremsendte bemærkninger, og ud fra følgende betragtninger: I. SAGSFORLØB (1) I tidsrummet oktober-december 1997 anmeldte Italien under henvisning til traktatens artikel 88, stk. 3, seks forslag til statsstøtte til Fiat Auto SpA (i det følgende benævnt »Fiat«), bl. a. investeringsstøtten til bilsamlefa- brikken i Rivalta ved Torino i Piemonteregionen (i det følgende benævnt »Fiat Rivalta«), der blev registreret under nr. 834/97. De italienske myndigheder blev anmodet om yderligere oplysninger, som der måtte rykkes for flere gange, for at Kommissionen kunne få de oplysninger, der var nødvendige, for at den kunne træffe en beslutning. Den 23. april 1998 blev der afholdt et møde med repræsentanter for Italien og Fiat, hvor disse blev mindet om de procedurer, der gælder for behand- lingen af sådanne sager. Ved brev af 20. november 1998 (2) (3) (4) (5) Ved brev af 9. marts 1999 underrettede Kommissionen Italien om, at den den 3. februar 1999 havde besluttet at indlede proceduren i traktatens artikel 88, stk. 2, over for nævnte støtteforanstaltninger, og pålagde samtidig Italien pligt til inden for en måned at fremsende alle de dokumenter og oplysninger, som var nødvendige, for at Kommissionen kunne vurdere, om den påtænkte støtte var af manglende svar ville Kommissionen vedtage en beslut- ning på grundlag af de oplysninger, den var i besiddelse af. forenelig med fællesmarkedet. tilfælde I offentliggjort Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev Fællesskabers Tidende (2). Kommissionen anmodede også eventuelle berørte parter om at fremsætte bemærkninger. Der er ikke indløbet bemærkninger fra disse. Europæiske i De Repræsentanter for Kommissionen rejste til Mirafiori den 24. februar 1999 for bl. a. at drøfte denne sag. Efter den 9. april 1999 at have anmodet om en længere svarfrist sendte de italienske myndigheder ved brev af 16. april 1999 Kommissionen de oplysninger, der var nødvendige, for at den kunne færdigbehandle de seks sager. (1) EFT C 120 af 1. 5. 1999, og EFT C 288 af 9. 10. 1999, s. 37. (2) EFT C 120 af 1. 5. 1999, s. 6. 18. 5. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 117/27 (6) (7) (8) (9) Den tvivl, som Kommissionen allerede fra starten havde givet udtryk for med hensyn til Fiat Rivalta-sagen, bl. a. vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt den påtænkte støtte var nødvendig, blev styrket ved nye undersøgelser. Ved brev af 14. juni 1999 underrettede Kommissionen derpå Italien om, at den den 26. maj 1999 havde besluttet at udvide den procedure, der var blevet iværksat den 3. februar 1999, og pålagde samtidig Italien pligt til inden for en måned at fremsende alle de dokumenter og oplysninger, som var nødvendige, for at Kommissionen kunne vurdere, om den påtænkte støtte var af manglende svar ville Kommissionen vedtage en beslut- ning på grundlag af de oplysninger, den var i besiddelse af. forenelig med fællesmarkedet. tilfælde I Kommissionens beslutning om at udvide proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fælleskabers Tidende (1). Kommissionen anmodede også eventuelle berørte parter om at fremsætte bemærkninger. Der er ikke indløbet bemærkninger fra disse. II. UDFØRLIG BESKRIVELSE AF STØTTEN Den påtænkte støtte tager sigte på Fiat Auto SpA, som kontrolleres af Fiat SpA. Fiatgruppen er repræsenteret i automobilsektoren ved tre selskaber: Fiat Auto, som fremstiller personbiler, IVECO, som fremstiller erhvervs- køretøjer, og Magneti Marelli, som fremstiller kompo- nenter. Fiat ejer virksomheder i bl. a. Italien, Polen, Tyrkiet og Sydamerika. I 1998 solgte Fiat ca. 2,4 mio. automo- biler (2) af mærkerne Alfa Romeo, Ferrari, Fiat, Lancia og Maserati, med 38 % i Italien, 29 % i resten af Europa og 33 % i resten af verden. (10) Fiat agter at investere i virksomheden i Rivalta, der ligger i et område, der i tidsrummet marts 1995-1999 var støtteberettiget i henhold til traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), med en maksimal regionalstøtteintensitet på 10 % NSÆ for større virksomheder. (13) (14) (15) (16) — at forbedre miljøbeskyttelsen — at sørge for, at Fiat Rivalta-virksomheden kan sættes ind, når de øvrige virksomheder i gruppen i spidsbe- lastningsperioder ikke selv kan klare produktionen af Bravo/Brava- og Marea-biler. Ved vurderingen af investeringerne bør der tages hensyn til den meget nære forbindelse, der er mellem Fiat Rivalta og Fiat Mirafiori. Fabrikationsprocesserne og aftaler vedrørende tilrettelæggelsen af arbejdet giver de to virksomheder mulighed for at samordne produkti- onen alt efter de tekniske og kommercielle behov. De to virksomheder udgør integreret kompleks, som Fiat betegner som sit »comprensorio di Rivalta-Mirafiori«. tilsammen et højt Programmet og investeringerne blev iværksat i 1994. Udbetalingerne (»spending«-aktiviteterne) blev påbegyndt i september 1994. Fiat Rivaltas prøveserieproduktion blev gennemført i første halvår af 1997. ITL Regionalstøtten, der nominelt (24 mio. EUR), ydes som led i en allerede godkendt ordning, jf. lov nr. 488/92. Den diskonterede støttein- tensitet blev oprindeligt ansat til 4,2 %. er på 46 mia. I forbindelse med iværksættelsen af proceduren den 3. februar 1999 gav Kommissionen på flere punkter udtryk for tvivl med hensyn til, hvorvidt den påtænkte støtte var forenelig med fællesmarkedet, bl. a. i henseende til projektets mobilitet, og hvorvidt den anmeldte støtte stod i formålet, og den anmodede de italienske myndigheder om at fremlægge følgende: forhold til i) en beliggenhedsundersøgelse (eller tilsvarende) fore- taget af Fiat til godtgørelse af investeringernes mobi- litet, dvs. bevis for, at projektet kunne have været gennemført på et økonomisk forsvarligt grundlag på et alternativt produktionssted i Fællesskabet eller i et central-/østeuropæisk land ii) en lønsomhedsanalyse udarbejdet tilknytning til undersøgelse, med oplysning om ovennævnte projektets drifts- og investeringsomkostninger i (11) I 1997 havde Rivalta-virksomheden ca. 4 580 ansatte og en produktion på ca. 85 000 personbiler. iii) udviklingen i Fiat Rivaltas produktionskapacitet. (12) Projektet havde følgende generelle målsætninger: — at gøre virksomheden mere fleksibel, så den kan anvendes til fremstilling af Fiat-modellerne Bravo/ Brava og Marea, Lancia Nuova Dedra og Alfa Romeo 166 — at forbedre de ergonomiske forhold på virksom- heden — at skabe en bedre balance mellem automatiske og manuelle produktionsprocesser (1) EFT C 288 af 9. 10. 1999, s. 37. (2) Kilde: Fiat-facts and figures 1999. (17) Det har senere vist sig, at det område, som Fiat Rivalta ligger i, først blev støtteberettiget i marts 1995. Det pågældende projekt blev imidlertid indledt allerede i 1994, og forud for dette tidspunkt — formodentligt omkring 1993 — er der blevet gennemført forundersø- gelser, beliggenhedsundersøgelser m. v. Investeringsbe- slutningen er således blevet truffet inden da, dvs. senest i 1993-1994, på et tidspunkt hvor det område, som virk- somheden ligger i, ikke var støtteberettiget. I forbindelse med udvidelsen af proceduren gav Kommissionen derfor udtryk for alvorlig tvivl med hensyn til, hvorvidt investor havde kunnet forvente at modtage regional- støtte til finansieringen af projektet. Støtten kan derfor ikke betragtes som nødvendig for gennemførelsen af investeringerne i Fiat Rivalta. L 117/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 2000 (18) (19) Både i forbindelse med iværksættelsen af proceduren og i beslutningen om udvidelse heraf pålagde Kommissionen Italien pligt til inden for en måned at fremsende alle de dokumenter og oplysninger, som var nødvendige, for at Kommissionen kunne vurdere, om den påtænkte støtte af var manglende svar ville Kommissionen vedtage en beslut- ning på grundlag af de oplysninger, den var i besiddelse af. forenelig med fællesmarkedet. tilfælde I III. BEMÆRKNINGER FRA ITALIEN Efter den 9. april 1999 at have anmodet om en længere svarfrist med henblik på redegørelsen i forbindelse med februar 1999 fremsendte de proceduren af den 3. italienske myndigheder april af Kommissionen de oplysninger, der var nødvendige for, at den kunne færdigbehandle sagen. brev ved 16. (20) Den italienske regering forklarede for det første, at den mobile del af projektet omfattede en dagsproduktion på 200 Marea-biler og en dagsproduktion på 200 Bravo/ Brava-biler. Fremstillingen af disse biler kunne alternativt have fundet sted i Polen, dvs. på de eksisterende Tichy- og Bielsko-Biala-fabrikker. Denne løsningsmodel ville have medført forskellige fordele, bl. a. lavere lønomkost- ninger, med samme høje kvalitet, samt mulighed for at begrænse investeringen og bringe produktionen af segment C- og D-biler tættere på markedet i Central- lokalleverandørnettet, europa og samtidig udbygge hvilket er et vigtigt mål for Fiat. (21) For det andet havde de italienske myndigheder gennem- ført en lønsomhedsanalyse med en sammenligning af projektomkostningerne i Fiat Rivalta og i Polen beregnet på grundlag af den under betragtning 20 omhandlede mobilitet. Investeringen, der i alt andrager 689 mia. ITL (ca. 356 mio. EUR), bygger på følgende tidsplan: 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 I alt (mia. ITL) Mobil investering Ikke-mobil investering 11 10 21 43 55 98 115 190 76 52 305 128 49 34 83 I alt 33 33 21 21 294 395 689 (22) Den italienske virksomheds nettohandicap, der hovedsa- geligt skyldes højere løn- og investeringsomkostninger, skulle således ligge på 65 % og støtteintensiteten på 4,7 %. andet overholdelsen af de formelle krav i forbindelse med indsendelsen af støtteansøgningen. (23) Den påtænkte regionalstøtte er ikke tilstrækkelig til at udligne de yderligere omkostninger, der følger af beslut- ningen om at placere investeringen i Fiat Rivalta, men den har utvivlsomt været en tilskyndende faktor ved vedtagelsen af den endelige beslutning. (24) (25) (26) For det tredje oplyste den italienske regering, at produk- tionskapaciteten, der oprindeligt var på 1 400 automo- biler om dagen, var faldet i 1997. Der er imidlertid ikke blevet forelagt præcise tal om, hvor stort dette fald var. For det fjerde henviste Italien til de specifikke omstæn- digheder i forbindelse med gennemførelsen af lov 488/ 92, og herunder bestemmelsernes tilbagevirkende kraft for så vidt angår investeringens tilladelighed. Som reaktion på den beslutning om at igangsætte proce- duren, som Kommissionen havde truffet den 26. maj 1999, fremsendte Italien den 20. juli 1999 et brev, hvori der gjordes rede for følgende to punkter: for det første godkendelsesproceduren i den nye støtteordning og iværksættelsen af støtten, og for det forbindelsen til IV. VURDERING AF STØTTEN (27) Den anmeldte støtte til Fiat Auto er statsstøtte som defineret i traktatens artikel 87, stk. 1. Den finansieres nemlig af staten eller ved hjælp af statsmidler. Da den udgør en ikke ubetydelig del af finansieringen af pro- jektet, truer den desuden med at fordreje konkurrencen i Den Europæiske Union til fordel for Fiat Auto i forhold til andre virksomheder, der ikke modtager støtte. Hertil kommer, at markedet for automobiler præges af en meget stor samhandel mellem medlemsstaterne. (28) Den pågældende støtte tager sigte på en virksomhed, der arbejder med fremstilling og samling af personbiler, og som dermed udgør en del af automobilsektoren i den betydning, hvormed dette ord er defineret i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til motorkøretøjsin- dustrien (1) »rammebestem- melser«). følgende benævnt (i det (29) Støtten, der blev anmeldt den 3. december 1997, ydes som led i en allerede godkendt ordning, jf. lov nr. 488/ 92. Det fremgår af Fællesskabets rammebestemmelser, at støtte, som de offentlige myndigheder planlægger at yde til et individuelt projekt på grundlag af en godkendt støtteordning med sigte på en virksomhed, der er aktiv inden for automobilsektoren, inden støtten udbetales, jf. traktatens artikel 88, stk. 3, dersom blot en af følgende maksimumsgrænser overskrides, dvs. : skal anmeldes (1) EFT C 279 af 15. 9. 1997, s. 1. 18. 5. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 117/29 i) dersom projektets samlede omkostninger er på (35) 50 mio. EUR eller derover ii) dersom det samlede beløb fra statsstøtte og støtte fra andre fællesskabsordninger til projekter er på 5 mio. EUR eller derover. af proceduren iværksættelsen konstaterede Ved Kommissionen, at der forelå særlige omstændigheder i forbindelse med Italiens godkendelse af den i lov 488/92 omhandlede ordning. På samme måde som i de beslut- ninger, der blev truffet den 18. november 1997 (2), den 7. april 1998 (3) og den 30. september 1998 (4), kunne Kommissionen konstatere, at der forbindelse med iværksættelsen af lov nr. 488/92 forelå meget specifikke forhold, der kan forklare, hvorfor der gik så lang tid mellem iværksættelsen af projektet, starten på seriepro- duktionen af de automobiler, der omfattes af ordningen, støtteansøgningen i 1996 og anmeldelsen i december 1997. støtten var nødvendig for at placere projektet i Rivalta, kan imid- alene. på lertid Kommissionen må herudover kontrollere følgende aspekter: En undersøgelse af, hvorvidt analyse baseres denne ikke i i) hvorvidt regionalstøtten reelt indgik i den finansielle analyse af projektet, og beliggenhedsundersøgelsen i valget af Rivalta ii) hvorvidt projektet reelt opfylder mobilitetskravet. (36) Kommissionen må på hvert enkelt punkt kontrollere, om Italien har forelagt tilstrækkelige beviser til støtte for sine påstande, ud fra en snæver tolkning af undtagelses- bestemmelserne i artikel 87, stk. 3, og de anmodninger om yderligere oplysninger, som Kommissionen frem- sendte den 3. februar 1999 og den 26. maj 1999. (37) De italienske myndigheder oplyser i brev af 16. april 1999, at investeringerne blev indledt den 31. maj 1994. fremgår af de oplysninger, som Kommissionen Det sidder (»spen- at ding«-aktiviteterne) påbegyndtes i september 1994, og at produktionen af Bravo/Brava-modellen og Marea- modellen (de eneste modeller, der opfylder mobilitets- kravet, og dermed de eneste, for hvilke der kan tillades regionalstøtte) startede i henholdsvis 1995 og 1996. udbetalingen med, inde (38) Det fremgår af brevet fra de italienske myndigheder af 20. juli 1999, at der blev bestilt maskiner i marts/april 1994, og at de første leverancer blev modtaget i løbet af andet halvår 1994. Det bekræfter endvidere, at den beliggenhedsundersøgelse, der skal have dannet grund- laget for Fiats valg af Rivalta, fandt sted i 1993 og 1994. (39) Kommissionen konstaterer, at det område, som Fiat Rivalta ligger i, først blev støtteberettiget ved udgangen af marts 1995, dvs. fik status som støtteberettiget område i medfør af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Hertil kommer, som det fremgår af brevet af 20. juli 1999, at Italien først i september 1994 forelagde forslag til, hvilke regioner der skulle have status som støttebe- rettigede områder i henhold til nævnte bestemmelser. (40) Investeringsbeslutningen er således blevet truffet på et tidspunkt, hvor det område, som Fiat Rivalta ligger i, ikke var støtteberettiget. (2) EFT C 70 af 6. 3. 1998, s. 7. (3) EFT C 240 af 31. 7. 1998, s. 3. (4) EFT C 409 af 30. 12. 1998, s. 7, og EFT C 384 af 12. 12. 1998, s. 20. (30) (31) ligger Både de samlede projektomkostninger og det samlede anmeldelsesgrænserne. De støttebeløb italienske myndigheder har således ved at anmelde den støtte, som de påtænker at yde til Fiat Rivalta, opfyldt de bestemmelser, der er fastsat i traktatens artikel 88, stk. 3. over sikre, at fællesmarkedet I traktatens artikel 87, stk. 2, er der anført forskellige former for støtte, der er forenelige med traktaten. Støt- tens art og formål samt investeringernes geografiske placering gør, at nævnte artikels litra a), b) og c) ikke kan finde anvendelse på foranstaltningen. Artikel 87, stk. 3, indeholder en liste over, hvilke støtteforanstaltninger der kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet. Spørgsmålet om foreneligheden skal vurderes ud fra Fællesskabet som helhed og ikke ud fra et rent nationalt synspunkt. For at fungerer korrekt, og at det i traktatens artikel 3, litra g), fastsatte princip overholdes, må man anlægge en snæver fortolk- ning af undtagelsesbestemmelserne i artikel 87, stk. 3. For så vidt angår undtagelsesbestemmelserne i artikel 87, stk. 3, litra b) og d), er det klart, at den anmeldte støtte ikke tager sigte på et projekt af fælles interesse eller et projekt, der skal afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i Italiens økonomi, fremme kulturen eller bevare kultur- arven. Med hensyn til undtagelsesbestemmelserne i artikel 87, stk. 3, litra a) og c), er kun litra c) relevant, eftersom det område, som Rivalta ligger i, kun er støtte- berettiget i medfør af artikel 87, stk. 3, litra c) og aldrig har modtaget støtte i medfør af artikel 87, stk. 3, litra a). (32) For at tage stilling til om den påtænkte regionale støtte er forenelig med fællesmarkedet i kraft af undtagelsesbe- stemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), må Kommissionen således kontrollere, om de betingelser, der er opstillet i Fællesskabets rammebestemmelser, er opfyldt. (33) Det af følger nævnte rammebestemmelser, at Kommissionen under alle omstændigheder skal kontrol- lere, om den tildelte støtte står forhold til de problemer, der søges løst, og om støtten er nødvendig for projektets gennemførelse. Begge disse kriterier, dvs. såvel proportionalitetskriteriet som nødvendighedskrite- riet (1), skal være opfyldt, for at Kommissionen kan give tilladelse til, at der ydes statsstøtte inden for automobil- sektoren. i (34) Da spørgsmålet om, hvorvidt støtten står i forhold til formålet, en lønsomhedsanalyse, kan Kommissionen i det her forelig- gende tilfælde nøjes med at undersøge, om nødvendig- hedskriteriet er opfyldt. afgøres på grundlag af sædvanligvis (1) Jf. dom af 17. september 1980 i sag 730/79, Philip Morris, Sml. s. 2671, punkt 17 i begrundelsen. L 117/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 2000 (41) Denne vurdering ændres ikke af, at Fiat Rivalta ligger i et mål 2-område, eller af den påståede mulighed for at flytte maskiner fra et produktionssted til et andet i projektets indledende faser. eller Tichy), således som Italien ønsker i det her forelig- gende tilfælde. (47) (48) (49) (50) (51) (42) Det fremgår af de oplysninger, som den italienske rege- ring har forelagt, at serieproduktionen af Bravo/Brava- modellen blev startet i Rivalta i 1995, hvilket vil sige, at størsteparten af de hertil nødvendige investeringer må være blevet forud for dette tidspunkt, dvs. forud for beslutningen om, hvilke områder der var støt- teberettigede. foretaget (43) Det er derfor tvivlsomt, om Fiat i sin beslutning om finansieringen af Rivalta-projektet har baseret sig på muligheden for at italienske myndigheder har ikke fremført oplysninger, der har kunnet fjerne denne tvivl. få regionalstøtte. De (44) (45) Selv hvis det antages, at muligheden for at opnå regio- nalstøtte faktisk indgik i Fiats overvejelser, har virksom- heden alligevel implicit accepteret risikoen for ikke at kunne drage nytte heraf, da Kommissionen i henhold til Fællesskabets rammebestemmelser skal give forhåndstil- ladelse hertil. På det tidspunkt, hvor Fiat besluttede at foretage investe- ringen og baserede finansieringen af Fiat Rivalta på muligheden for eventuelt at få tildelt statsstøtte, var det i øvrigt Kommissionens praksis at kræve, at der skulle foretages en lønsomhedsanalyse og en sammenligning mellem den regionale virksomhed og et alternativt produktionssted i et område, der ikke var berettiget til fællesskabsstøtte, men hvor Fiat med sandsynlighed ville kunne foretage den pågældende investering. Italien og Fiat var allerede på daværende tidspunkt bekendt med denne praksis, f. eks. fra sagen vedrørende Fiat Mezzo- giorno (1). Kommissionen råder ikke over oplysninger om, hvordan det produktionssted, der skulle sammen- lignes med, blev valgt, men det mest sandsynlige alter- nativ vil formodentligt være en virksomhed i Midt- eller Norditalien. Kommissionens erfaring er, at det, hvis man havde foretaget en lønsomhedsanalyse med udgangs- punkt heri, ville have været vanskeligt, for ikke at sige umuligt, at godtgøre, at Fiat Rivalta havde handicap, og dermed at give tilladelse til regionalstøtte. Heller ikke på dette punkt har de italienske myndigheder ført bevis for, at Fiat reelt baserede sin beslutning om at foretage inve- steringen i Fiat Rivalta på muligheden for at få regional- støtte. (46) Kommissionen skal i øvrigt her for fuldstændighedens skyld indskyde, at det først er med gennemførelsen af Fællesskabets rammebestemmelser, der trådte i kraft i januar 1998, dvs. ca. fire år efter Fiats investeringsbeslut- ning, at det er blevet muligt at foretage en sammenlig- ning med en alternativ virksomhed i Polen (Bielsko-Biala (1) EFT C 37 af 11. 2. 1993, s. 15. Endelig skal Kommissionen påpege, at en medlemsstat — eller for den sags skyld en virksomhed — ikke legi- timt kan basere sig på en formodning om, at en given region vil blive klassificeret som støtteberettiget i medfør af så længe Kommissionen ikke har truffet beslutning herom. traktatens artikel 87, litra c), stk. 3, På denne baggrund konkluderer Kommissionen, at den italienske regering ikke har ført bevis for, at Fiat faktisk har valgt Rivalta som produktionssted ud fra den forud- sætning, at der ville blive ydet regionalstøtte. Den anmeldte regionalstøtte er dermed ikke nødvendig for at realisere de i traktatens artikel 87, stk. 3, omhandlede målsætninger. For det andet følger det af ovennævnte rammebestem- melser, at den støttemodtagende virksomhed for at vise, at regionalstøtte er nødvendig, må føre klart bevis for, at der findes et andet sted, hvor projektet eller dele heraf kan virkeliggøres med økonomisk udbytte. Hvis den påtænkte investering ikke kan gennemføres på et andet — nyt eller allerede bestående — produktionssted i den pågældende koncern, vil virksomheden nemlig under alle omstændigheder skulle gennemføre projektet på det eneste mulige produktionssted, også selv om der ikke ydes støtte. Med de nugældende rammebestemmelser har en sådan undersøgelse af projektets mobilitet fået langt større betydning end tidligere. For Kommissionen er det ikke et spørgsmål om at vurdere en teoretisk mulighed, men om at kontrollere, om investor både havde kunnet og villet placere projektet på det alterna- tive sted, hvis ikke der var blevet ydet regionalstøtte. fortsat mangelfulde. Italiens oplysninger herom er Kommissionen har kun modtaget en yderst kortfattet redegørelse, hvoraf det fremgår, at Fiat har foretaget et valg mellem virksomhederne i Polen og virksomheds- komplekset Rivalta/Mirafiori, og hvori det hævdes, at den polske løsningsmodel ville have givet store fordele i forhold til den italienske, ikke mindst med hensyn til lønomkostninger. Kommissionen fastholder, at muligheden for at placere projektet i Polen ikke var så indlysende på det tidspunkt, hvor investeringsbeslutningen blev truffet, dvs. 1993- 1994, som de italienske myndigheder hævder i dag. Til eksempel kan nævnes, at den industrielle risiko ikke var ubetydelig i denne periode, hvor Fiat Auto i Polen stod midt i en omorganisering. Det lokale komponentleveran- dørnet var ikke så udbygget som i dag, og der var ingen vished for, at det ville have kunnet lykkes at inddrage disse leverandører. Herudover forbigår de italienske myndigheder i sin analyse af projektets mobilitet de store fordele i henseende til fleksibilitet — en af Fiats strategiske målsætninger — som oprettelsen og videre- førelsen af Rivalta/Mirafiori-komplekset indebærer. 18. 5. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 117/31 (52) Den italienske regering har kun sendt Kommissionen fragmentariske oplysninger om, hvorvidt en produktion af 200 Bravo/Brava-biler og 200 Marea-biler i Biesko- Biala eller i Tichy under optimale omstændigheder er mulig, og så godt som ingen oplysninger om, hvorvidt Fiat reelt havde planer om at flytte den pågældende investering til Polen. (53) Kommissionen fastslår derfor, at Italien ikke har godt- gjort, at projektet opfylder mobilitetskravet. Da der ikke findes noget realistisk alternativt produktionssted, må det konkluderes, at den anmeldte regionalstøtte ikke er nødvendig for at realisere de i traktatens artikel 87, stk. 3, omhandlede målsætninger. (54) De andre støttemålsætninger, som den italienske rege- ring har henvist til, såsom miljøbeskyttelse og innova- tion, er aldrig blevet uddybet med en mere udførlig redegørelse for Kommissionens gentagne anmodninger om yderligere oplysninger. Kommissionen har derfor ikke haft mulighed for at tage stilling til støtte til eventuelle miljøbeskyttelses- og innovationsforanstalt- ninger. trods til V. KONKLUSION (55) Den regionalstøtte, som de italienske myndigheder påtænker at yde til Fiat Rivalta, er ikke nødvendig for at realisere de i litra c), omhandlede målsætninger, dvs. fremme udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner. Støtten er dermed uforenelig med fællesmarkedet. traktatens artikel 87, stk. 3, (56) Kommissionen vedtog den 22. december 1999 en endelig negativ beslutning vedrørende støtten til Fiat Mirafiori Meccanica (C 9/99) på grundlag af en tilsva- rende argumentation — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Den statsstøtte, som Italien påtænker at yde Fiat Auto SpA til virksomheden i Rivalta (Torino), er uforenelig med fællesmar- kedet. Støtten må derfor ikke udbetales. Artikel 2 Italien underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger den har truffet for at efterkomme beslutningen. Denne beslutning er rettet til Den Italienske Republik. Artikel 3 Udfærdiget i Bruxelles, den 15. februar 2000. På Kommissionens vegne Mario MONTI Medlem af Kommissionen


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-0486/00 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Euroopan investointipankin (EIP) virkamiesten palkat.

eurovoc_concepts:
European Investment Bank
confidentiality
decision-making body (EU)
pay cut
remuneration of work
tax on income
wage cost

formats: html pdf print

text: 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/197 (2000/C 303 E/225) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0473/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Albanian liittyminen WTO:hon Kirjalliseen kysymykseen Albanian liittymisest(cid:228) WTO:hon antamassaan vastauksessa n:o 2526/99 (1) komission j(cid:228)sen Pascal Lamy antaa v(cid:228)lttelev(cid:228)n vastauksen WTO:n kanssa yht(cid:228)pit(cid:228)vien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen sovelta- ja vakuuttaa, ett(cid:228) valmistelut Albanian liittymiseksi WTO:hon ovat misessa saavutetusta edistyksest(cid:228), loppusuoralla. Komission j(cid:228)sen Lamy ei sen sijaan vastannut komissiolle esitettyyn p(cid:228)(cid:228)kysymykseen, eik(cid:228) erityisesti kysymykseen, vahvistaako vai kiist(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio tiedot, joiden mukaan Albanian liittyminen WTO:hon on kytk(cid:246)ksiss(cid:228) Ranskan ja er(cid:228)(cid:228)n toisen WTO:n j(cid:228)senmaan v(cid:228)liseen riitaan, jolla ei kuitenkaan ole mit(cid:228)(cid:228)n tekemist(cid:228) Albanian WTO:hon liittymisen kanssa. Jos n(cid:228)in on, niin mit(cid:228) toimenpiteit(cid:228) komissio on toteuttanut tai aikoo toteuttaa, jotta Albaniasta voisi unionin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaisesti nopeasti tulla WTO:n t(cid:228)ysivaltainen j(cid:228)sen? (1) EYVL C 219, 1. 8. 2000, s. 177. Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2000) Komissio pahoittelee sit(cid:228), ett(cid:228) arvoisa parlamentin j(cid:228)sen piti edellist(cid:228) vastausta v(cid:228)lttelev(cid:228)n(cid:228). Asian ydin on se, ett(cid:228) komissio ei voinut hyv(cid:228)ksy(cid:228) Albanian ehdottamia audio-visuaalisia palveluja koskevia sitoumuksia. N(cid:228)m(cid:228) sitoumukset, tulevaisuudessa Albanian ja yhteis(cid:246)n v(cid:228)listen suhteiden kehityst(cid:228) audio-visuaalista viestint(cid:228)(cid:228) koskevan politiikan osalta, ja vaarana olisi, ett(cid:228) ne sulkisivat Albanialta mahdollisuuden osallistua yhteis(cid:246)n eri ohjelmiin, kuten Mediaan. jos ne pantaisiin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n, vaikeuttaisivat Kyseisi(cid:228) sitoumuksia ehdotettiin Yhdysvaltain pyynn(cid:246)st(cid:228), kun l(cid:228)hes kaikki kahdenv(cid:228)liset neuvottelut Albanian liittymisest(cid:228) Maailman kauppaj(cid:228)rjest(cid:246)(cid:246)n (WTO) oli saatettu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. Yhdysvaltain teollisuuden Albanian markkinoita kohtaan osoittaman rajallisen kiinnostuksen perusteella Yhdysvaltain ehdotukset olisivat saattaneet muuttua haitallisiksi, sill(cid:228) ne olisivat voineet viiv(cid:228)stytt(cid:228)(cid:228) Albanian vahvempaa integroi- tumista Eurooppaan, mik(cid:228) on keskeist(cid:228) yhteis(cid:246)n Balkanin maihin kohdistamassa strategiassa. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio k(cid:228)y aktiivisesti neuvotteluja asianomaisten osapuolten kanssa, liittyminen WTO:hon, mit(cid:228) yhteis(cid:246) vahvasti kannattaa, saataisiin pikaisesti p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. jotta Albanian (2000/C 303 E/226) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0486/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (15. helmikuuta 2000) Aihe: Euroopan investointipankin (EIP) virkamiesten palkat Euroopan investointipankin (EIP) talousarviosta menee noin 129 miljoonaa ecua (250 miljardia Italian liiraa) noin tuhannen (tarkalleen 998) investointipankin ty(cid:246)ntekij(cid:228)n palkkoihin. Mainittuun summaan eiv(cid:228)t sis(cid:228)lly ainoastaan johtajat, joiden palkkamenot ovat noin 260 000 ecua (500 miljoonaa liiraa) vuodessa, vaan my(cid:246)s tavalliset hallintovirkamiehet. Tiedustelisin komissiolta seuraavaa: 1. Mik(cid:228) on Euroopan investointipankin hallintoelinten kokoonpano? 2. Voiko komissio antaa tietoja palkoista ja verotuksesta (brutto- ja nettopalkat mukaan lukien muut korvaukset)? 3. Kuinka suuri on korkeimman johdon (EIP:n virkamiesten) keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen palkka yhteens(cid:228)? C 303 E/198 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 4. Onko totta, ett(cid:228) pankin tuhannelle ty(cid:246)ntekij(cid:228)lle maksettavat palkat (laskettuna keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isen palkan perusteella jokaisella tasolla mukaan lukien palkka ja korvaukset, jotka investointipankki maksaa) ovat noin 250 miljoonaa liiraa vuodessa (130 miljoonaa euroa vuodessa), eli kaksinkertainen eurooppa- laisen pankkivirkailijan keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen palkka, joka on 100 miljoonaa liiraa vuodessa (alle 52 000 euroa vuodessa)? 5. Onko totta, ett(cid:228) Euroopan investointipankin hallituksen j(cid:228)senten nettoansio on 50 miljoonaa liiraa kuukaudessa? 6. Onko totta, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)johtajien nettoansio on 40 miljoonaa liiraa kuukaudessa? 7. Onko totta, ett(cid:228) palkat ovat julkisia ainoastaan jaostop(cid:228)(cid:228)llikk(cid:246)tasolle asti? 8. Onko totta, ett(cid:228) tietyt eri asemassa olevat hallintovirkamiehet saisivat investointipankilta palkkaa 500 000 euroa vuodessa (noin miljardi liiraa)? 9. Katsooko komissio, ett(cid:228) edell(cid:228) mainittuja palkkoja olisi leikattava 30 prosenttia 1. tammikuuta 2000 alkaen? 10. Paljonko kaikille EIP:n hallintovirkamiehille ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)ille on maksettu palkkaa vuoden 1998 aikana? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (13. maaliskuuta 2000) Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen kysymyksen konkreettisen luonteen vuoksi komissio on esitt(cid:228)nyt kysymyk- sen Euroopan investointipankille (EIP), jolta on saatu seuraavanlainen vastaus: jossa on kustakin j(cid:228)senvaltiosta yksi ministeri, tavallisesti EIP:n hallintoelimet ovat: 1) valtuusto, valtiovarainministeri, 2) hallintoneuvosto, jossa on 25 j(cid:228)sent(cid:228) ja 13 varaj(cid:228)sent(cid:228), 3) hallitus, EIP:n toimeenpaneva elin, joka koostuu pankin p(cid:228)(cid:228)johtajasta ja seitsem(cid:228)st(cid:228) varapuheenjohtajasta ja 4) tarkas- tuskomitea, EIP:n ulkopuolinen tilintarkastuselin, jossa on nelj(cid:228) Euroopan unionin julkisen tai yksi- tyisen sektorin varainhoitoon perehtynytt(cid:228) henkil(cid:246)(cid:228). Valtuusto nimitt(cid:228)(cid:228) hallintoneuvoston, hallituksen ja tarkastuskomitean j(cid:228)senet. EIP:n hallintoelinten kokoonpano ja teht(cid:228)v(cid:228)t esitell(cid:228)(cid:228)n pankin vuosikertomuksessa, johon arvoisa parlamentin j(cid:228)sen voi tutustua. (cid:133) EIP k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) 126 359 miljoonaa euroa henkil(cid:246)st(cid:246)menoihin, kuten pankin vuosikertomuksesta k(cid:228)y ilmi (1). Luvut koskevat pankin henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228) (998 virkaa) sek(cid:228) kahdeksaa hallituksen j(cid:228)sent(cid:228). On syyt(cid:228) mainita, ett(cid:228) ainoastaan 70 prosenttia t(cid:228)st(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) eli 88,5 miljoonaa euroa on palkkamenoja ja loput (37 589 miljoonaa) on tarkoitettu sosiaalimenojen kaltaisiin suorituksiin. Itse asiassa EIP, toisin kuin muut unionin toimielimet, vastaa itse suoraan menoista, jotka koskevat sairaskassaa, el(cid:228)kkeit(cid:228), p(cid:228)iv(cid:228)kotia sek(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)ravintolan tukemista. Pankin ylimm(cid:228)n johdon palkkauksesta puhuttaessa on huomattava, ett(cid:228) valtuuston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukai- sesti hallituksen j(cid:228)senill(cid:228) on samanlainen palkkaj(cid:228)rjestelm(cid:228) kuin komission puheenjohtajalla ja varapu- heenjohtajilla. Samaten EIP:n p(cid:228)(cid:228)johtajien palkka vastaa muiden EU:n toimielinten p(cid:228)(cid:228)johtajien palkkaa. N(cid:228)in ollen arvoisan parlamentin j(cid:228)senen esitt(cid:228)m(cid:228) v(cid:228)ite, ett(cid:228) EIP:n p(cid:228)(cid:228)johtajien nettoansio olisi 40 miljoonaa Italian liiraa kuukaudessa (eli 20 658,28 euroa) ylitt(cid:228)(cid:228) todelliset ansiot yli 35 prosentilla. Yksitoista kertaa vuodessa kokoontuvan hallintoneuvoston j(cid:228)senet eiv(cid:228)t saa pankilta palkkaa. He saavat ainoastaan 50 euron kiinte(cid:228)n korvauksen, jolla on tarkoitus kattaa hallintoneuvoston kokoukseen osallistumisesta aiheutuvat menot. Summa on pysynyt samana vuodesta 1958. Valtuuston j(cid:228)senet eiv(cid:228)t saa pankilta palkkaa eiv(cid:228)tk(cid:228) kokouspalkkiota. 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/199 EIP:n henkil(cid:246)st(cid:246)n peruspalkkarakenne vastaa pitk(cid:228)lti yhteis(cid:246)n virkamiesten ja toimihenkil(cid:246)iden palk- karakennetta. EIP:n peruspalkka (1998) (euroa) Ty(cid:246)ntekij(cid:228)ryhm(cid:228) V(cid:228)himm(cid:228)ispalkka Enimm(cid:228)ispalkka Suorittava henkil(cid:246)st(cid:246) Asiantuntijat Johtohenkil(cid:246)st(cid:246) 1 891,48 3 715,03 7 466,13 4 950,88 10 651,64 14 610,10 N(cid:228)ist(cid:228) luvuista k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) teoreettinen enimm(cid:228)ispoikkeama matalimpien ja korkeimpien palkkojen v(cid:228)lill(cid:228) on 1:7,7, mik(cid:228) on huomattavasti pienempi kuin pankkisektorilla Euroopassa yleens(cid:228). Lis(cid:228)ksi on huomattava, ett(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) kukaan EIP:n johtohenkil(cid:246)st(cid:246)(cid:246)n kuuluva ei ole saanut taulukossa n(cid:228)kyv(cid:228)(cid:228) teoreettista enimm(cid:228)ispalkkaa. Palkoista maksetaan veroa yhteis(cid:246)lle, jonka enimm(cid:228)ismarginaali on 45 prosenttia ja joka siirret(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)jen talousarvioon. On syyt(cid:228) muistaa tietyt EIP:n erityispiirteet, tietoja: jotka on otettava huomioon arvioitaessa edell(cid:228) olevia (cid:129) Toisin kuin muut unionin toimielimet, EIP on peruss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ns(cid:228) mukaisesti rahoituksellisesti omavarainen ja rahoittaa toimintamenonsa rahoituksenv(cid:228)litystoiminnastaan saamallaan katteella. EIP huolehtii teht(cid:228)vist(cid:228)(cid:228)n rasittamatta yhteis(cid:246)jen tai j(cid:228)senvaltioiden talousarviota. (cid:129) Samoin, muista toimielimist(cid:228) poiketen, pankin ja sen toimihenkil(cid:246)iden suhteista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n ty(cid:246)sopimuksilla eik(cid:228) henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ill(cid:228). Lis(cid:228)ksi ty(cid:246)viikko on pidetty 40-tuntisena. N(cid:228)m(cid:228) kaksi tekij(cid:228)(cid:228) sek(cid:228) EIP:n toiminnan luonne (pankkitoiminta), joka n(cid:228)kyy asiantuntija- ja johtotason henkil(cid:246)st(cid:246)n suurena m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n(cid:228), (55 prosenttia henkil(cid:246)st(cid:246)st(cid:228)), on otettava huomioon arvioitaessa pankin toimihenkil(cid:246)iden keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ist(cid:228) palkkatasoa. (cid:129) Pankkialan tavan mukaan EIP:n toimihenkil(cid:246)iden palkat m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n tapauskohtaisesti, ja ne ovat osa toimihenkil(cid:246)n ja ty(cid:246)nantajan v(cid:228)list(cid:228) ty(cid:246)suhdetta. Kaikki pankin toimihenkil(cid:246)t tiet(cid:228)v(cid:228)t kuiten- kin oman ryhm(cid:228)ns(cid:228) v(cid:228)himm(cid:228)is- ja enimm(cid:228)ispalkan. Lopuksi on todettava, ett(cid:228) pankin toimihenkil(cid:246)ille todellisuudessa palkkoina maksettu m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) (88,5 miljoonaa euroa 126 359 miljoonan henkil(cid:246)st(cid:246)menoista) on 30 prosenttia pienempi kuin arvoisan parlamentin j(cid:228)senen esitt(cid:228)m(cid:228) luku. Komissio huomauttaa lopuksi, ett(cid:228) EIP on j(cid:228)senvaltioiden suoraan omistama riippumaton laitos, joka toimii valtuustonsa p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)mien suuntaviivojen mukaan. Lis(cid:228)selvennyksen saamiseksi EIP:n virkamiesten palkkauksesta on k(cid:228)(cid:228)nnytt(cid:228)v(cid:228) suoraan valtuuston tai EIP:n puoleen. (1) Tuloslaskelma, EIP:n vuosikertomus 1998, s. 74. T(cid:228)ss(cid:228) vastauksessa k(cid:228)ytetyt luvut ovat samalta varainhoitovuodelta, johon arvoisa parlamentin j(cid:228)sen viittaa eli vuodelta 1998. Se on viimeinen vuosi, jonka tilit on tarkastettu. (2000/C 303 E/227) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0498/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Luciana Sbarbati (ELDR) komissiolle (17. helmikuuta 2000) Aihe: Hermostoper(cid:228)isist(cid:228) sairauksista k(cid:228)rsivien henkil(cid:246)iden hyv(cid:228)ksi toteuttavat toimet Kun ihmisik(cid:228) pidentyy, terveysongelmien yleinen lis(cid:228)(cid:228)ntyminen tulee ajankohtaiseksi. Euroopan unionin sosiaalipolitiikan prioriteetteihin kuuluu, ett(cid:228) vanhukset s(cid:228)ilytt(cid:228)v(cid:228)t henkil(cid:246)kohtaisen riippumattomuutensa mahdollisimman pitk(cid:228)(cid:228)n, etenkin ennaltaehk(cid:228)isevien hoitojen, avustuspalvelujen ja sairauksia koskevien tiedotusj(cid:228)rjestelmien avulla


title: Repertori di imprese utilizzabili a fini statistici: raccomandazioni metodologiche. volume 1.

eurovoc_concepts:
European undertaking
directory
statistical method


title: QUESTION ÉCRITE E-0409/00 posée par Chris Davies (ELDR) à la Commission. Réduction de l'utilisation de la tourbe dans l'horticulture.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
biotope
horticulture
peat

text: C 330 E/154 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/174) QUESTION (cid:201)CRITE E-0409/00 posØe par Chris Davies (ELDR) (cid:224) la Commission (15 fØvrier 2000) Objet: RØduction de l(cid:146)utilisation de la tourbe dans l(cid:146)horticulture Quelles mesures la Commission prend-t-elle pour favoriser une rØduction de l(cid:146)utilisation de la tourbe dans l(cid:146)horticulture domestique et commerciale et pour promouvoir l(cid:146)utilisation de produits de remplacement, afin de protØger les habitats des tourbiŁres de plaine? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (31 mars 2000) En ce qui concerne la recherche de solutions de remplacement (cid:224) l(cid:146)utilisation de la tourbe dans l(cid:146)horticulture, la Commission Øvalue la possibilitØ de rØglementer la production de compost (cid:224) partir de la fraction biodØgradable des dØchets urbains. Un compost de qualitØ adØquate (teneur en mØtaux lourds, en composants organiques et en agents pathogŁnes) pourrait remplacer la tourbe dans un certain nombre d(cid:146)applications de l(cid:146)horticulture domestique et commerciale. L(cid:146)action de la CommunautØ en faveur de la protection des habitats des tourbiŁres de plaine s(cid:146)inscrit essentiellement dans le cadre du rØseau de zones de conservation «Natura 2000» instituØ par la direc- tive 92/43/CEE du Conseil, du 21 mai 1992, concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages (1). La CommunautØ a Øgalement soutenu de nombreux projets en faveur de la conservation et de la restauration des tourbiŁres en vertu via l(cid:146)instrument LIFE. (1) JO L 206 du 22. 7. 1992, directive modifiØe par la directive 97/62/CE du Conseil du 27. 10. 1997, JO L 305 du 8. 11. 1997. (2000/C 330 E/175) QUESTION (cid:201)CRITE E-0411/00 posØe par Pasqualina Napoletano (PSE) au Conseil (17 fØvrier 2000) Objet: Mission financØe par la Commission pour la rØforme du systŁme douanier albanais Il y a quelques jours, Mme Natalina Cea, chef de la mission financØe par la Commission afin de rØformer le systŁme des douanes en Albanie, a annoncØ qu(cid:146)elle renon(cid:231)ait aux fonctions qu(cid:146)elle exerce depuis trois ans avec beaucoup de professionnalisme, de dØvouement et de courage. La mission a ØtØ un succŁs: elle a permis de rØtablir le fonctionnement du systŁme douanier albanais et, partant, d(cid:146)augmenter les recettes du pays provenant de ce secteur, et a jouØ un r(cid:244)le dØcisif dans la rØvision de la lØgislation douaniŁre albanaise. Mme Cea a toutefois dØnoncØ l(cid:146)existence d(cid:146)un climat gØnØral d(cid:146)intimidation qui a entravØ son travail. Le dØpartement italien des douanes, dont Mme Cea Øtait dØtachØe, a toujours soutenu activement celle-ci et apprØciØ son travail. Il a pris acte de sa demande de mutation et proposØ un rempla(cid:231)ant (cid:224) la Commission, confirmant ainsi sa volontØ de poursuivre cette t(cid:226)che difficile dont l(cid:146)objectif est de renforcer la lutte contre les activitØs illicites et la criminalitØ. Compte tenu de ce qui prØcŁde, le Conseil pourrait-il indiquer: 1. 2. quelle est son opinion sur la situation en Albanie dans ce secteur particulier et dØlicat qu(cid:146)est la coopØration, s(cid:146)il ne considŁre pas qu(cid:146)il convient de renforcer davantage cette mission et de l(cid:146)appuyer activement, compte tenu notamment des obstacles rencontrØs jusqu(cid:146)ici, et


title: 2001/70/CE: Comisión Administrativa de las Comunidades Europeas para la Seguridad Social de los Trabajadores Migrantes -  de 15 de febrero de 2000, sobre los modelos de formularios necesarios para la aplicación de los Reglamentos (CEE) n° 1408/71 y (CEE) n° 574/72 del Consejo (E 211 — E 212) (Texto pertinente a efectos del EEE)

eurovoc_concepts:
form
migrant worker
social security

text: 25. 1. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 23/33 COMISIÓN ADMINISTRATIVA DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS PARA LA SEGURIDAD SOCIAL DE LOS TRABAJADORES MIGRANTES DECISIÓN No 180 de 15 de febrero de 2000 sobre los modelos de formularios necesarios para la aplicación de los Reglamentos (CEE) no 1408/71 y (CEE) no 574/72 del Consejo (E 211 — E 212) (Texto pertinente a efectos del EEE) (2001/70/CE) LA COMISIÓN ADMINISTRATIVA DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS PARA LA SEGURIDAD SOCIAL DE LOS TRABAJADORES MIGRANTES, Vista la letra a) del artículo 81 del Reglamento (CEE) no 1408/71 del Consejo, de 14 de junio de 1971, relativo a la aplicación de los regímenes de seguridad social a los trabajadores por cuenta ajena, los trabajadores por cuenta propia y los miembros de sus familias que se desplazan dentro de la Comunidad (1), en virtud del cual la Comisión está encargada de resolver toda cuestión administrativa que se derive del Reglamento (CEE) no 1408/71 y de Reglamentos ulteriores, Visto el apartado 1 del artículo 2 del Reglamento (CEE) no 574/72 del Consejo (2), en virtud del cual se establecen los modelos de certificados, atestados, declaraciones, solicitudes y otros documentos necesarios para la aplicación de los Reglamentos, Vista la Decisión no 158, de 27 de noviembre de 1995, sobre los modelos de formularios necesarios para la aplicación de los Reglamentos (3), Considerando la entrada en vigor del Reglamento (CE) no 1606/98 del Consejo (4) por el que se modifican los Reglamentos (CEE) no 1408/71 y (CEE) no 574/72 a fin de ampliar su ámbito de aplicación para incluir los regímenes especiales de funcionarios; Considerando asimismo la entrada en vigor del Reglamento (CE) no 307/1999 del Consejo (5) por el que se modifican los Reglamentos (CEE) no 1408/71 y (CEE) no 574/72, con vistas a ampliarlos para que cubran a los estudiantes; Considerando que las vías y los plazos de recurso mencionados en el formulario E 212 deben adoptarse para tener en cuenta dichas ampliaciones; Considerando asimismo que se producen frecuentemente modificaciones en cuanto a las vías y plazos de recurso en las distintas legislaciones; Considerando que según el apartado 1 del artículo 48 del Reglamento (CEE) no 574/72 debe informarse al solicitante sobre las vías y plazos de recurso y que cada una de las decisiones tomadas por cada una de las instituciones de que se trate deben especificar las vías y los plazos fijados para interponer recurso en la legislación correspondiente; y que la institución instructora notificará al solicitante todas las decisiones por medio del formulario E 211 — Recapitulación de las decisiones; Considerando que la redacción actual del formulario E 212, así como una futura actualización de la misma, no estarían en condiciones de garantizar a los solicitantes una información clara y exhaustiva de los procedimientos que deben seguirse en caso de reclamación; (1) DO L 149 de 5. 7. 1971, p. 2. (2) DO L 74 de 27. 3. 1972, p. 1. (3) DO L 336 de 27. 12. 1996, p. 1. (4) DO L 209 de 25. 7. 1998, p. 1. (5) DO L 38 de 12. 2. 1999, p. 1. L 23/34 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 25. 1. 2001 Considerando, por lo tanto, que procede modificar el formulario E 211 — Recapitulación de las Decisiones; Considerando que el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo, de 2 de mayo de 1992, tal y como fue modificado por el anexo VI del Protocolo de 17 de marzo de 1993, aplica los Reglamentos (CEE) no 1408/71 y (CEE) no 574/72 del Consejo en el Espacio Económico Europeo; Considerando que por Decisión del Comité Mixto del EEE se adaptarán y aplicarán dentro del territorio del Espacio Económico Europeo los modelos de formularios necesarios para la aplicación de dichos Regla- mentos; Considerando que, por razones prácticas, es conveniente usar formularios idénticos en el territorio de la Comunidad y en el territorio del Espacio Económico Europeo; Considerando que el idioma de emisión de los formularios es objeto de la Recomendación no 15 de la Comisión Administrativa, DECIDE: 1. El modelo del formulario E 211 reproducido en la Decisión no 158 se sustituirá por el modelo adjunto. 2. Las autoridades competentes de los Estados miembros pondrán a disposición de los interesados (derechohabientes, instituciones, empresarios, etc. ) el formulario según el modelo adjunto. 3. El formulario estará disponible en las lenguas oficiales de la Comunidad y se presentará de manera tal que puedan superponerse perfectamente las diferentes versiones para permitir que cada destinatario institución, empresario, etc. ) reciba el formulario impreso en su lengua nacional. (derechohabiente, 4. Se suprime el formulario E 212. 5. La presente Decisión se publicará en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas y entrará en vigor a partir del primer día del mes siguiente a su publicación. El Presidente de la Comisión Administrativa Sebastião PINTO PIZARRO COMUNIDADES EUROPEAS Reglamentos de Seguridad Social EEE * Ver «instrucciones» al dorso E 211 (1) RECAPITULACIÓN DE LAS DECISIONES Reglamento (CEE) no 574/72, artículo 48 La institución de instrucción cumplimentará este formulario y entregará un ejemplar al solicitante en la lengua de éste, acompañando un ejemplar de cada una de las decisiones tomadas. La institución de instrucción enviará igualmente una copia del formulario E 211 a cada una de las instituciones correspondientes, acompañándola de copia de su propia decisión y de las decisiones de las otras instituciones correspondientes. 1. Solicitante 1. 1. Apellido (2). 1. 2. Nombre. Apellidos anteriores (2). Lugar de nacimiento (3). 1. 3. Fecha de nacimiento. DNI (4). Sexo. Nacionalidad. 1. 4. Dirección (5): Su solicitud de pensión de 2. 2. 1. (cid:1) vejez 2. 2. ha sido examinada por las instituciones siguientes: (cid:1) invalidez (cid:1) supervivencia 3. Instituciones correspondientes País. Institución. Referencia del expediente. Estas instituciones han adoptado las decisiones siguientes (ver decisiones formales adjuntas) Su solicitud ha sido denegada 3. 1. 3. 2. 3. 3. 3. 4. 3. 5. 4. 5. 5. 1. en lo que respecta (6). Motivo. Motivo. 5. 2. en lo que respecta (6) 6. Se le ha concedido una pensión (7) en lo que respecta (6) 6. 1. 6. 2. 6. 3. 6. 4. 6. 5. Importe anual en la moneda del país deudor (8) (9). Fecha de efectos. (cid:1)1 E 211 7. Si no está de acuerdo con la decisión o las decisiones adoptadas, puede presentar una reclamación o interponer recurso. A tal efecto, usted deberá, por cada decisión impugnada: 1) indicar claramente sus objeciones en una carta rubricada con su firma; 2) si no puede firmar, ponga una cruz y haga firmar su reclamación o recurso a dos personas mayores de edad, las cuales harán constar su nombre, apellidos y dirección completa; 3) en esta carta se indicarán las referencias de la notificación de la decisión impugnada y se incluirá una copia de dicha decisión; 4) la carta se remitirá a la instancia indicada en la decisión antes de que transcurra el plazo mencionado en esta última; 5) de acuerdo con lo dispuesto en el apartado 1 del artículo 48 del Reglamento (CEE) no 574/72, el plazo comenzará a partir de la fecha de recepción de esta nota de recapitulación; RESPETE ATENTAMENTE LOS PLAZOS INDICADOS EN CADA DECISIÓN 6) en virtud del artículo 86 del Reglamento (CEE) no 1408/71, los recursos que, según la legislación de un Estado miembro, deban ser presentados dentro de un plazo determinado, serán admitidos siempre que sean presentados, dentro del mismo plazo, ante la instancia correspondiente de cualquier otro Estado. 8. Institución de instrucción 8. 1. Denominación: 8. 2. Dirección (5):. 8. 3. Sello 8. 4. 8. 5. Fecha: Firma. El formulario deberá cumplimentarse en caracteres de imprenta, utilizando únicamente las líneas de puntos. INSTRUCCIONES NOTAS (*) Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo, anexo VI, Seguridad Social: en virtud de este Acuerdo, el presente formulario se aplicará igualmente a Islandia, Liechtenstein y Noruega. (1) Sigla del país al que pertenece la institución de instrucción: B = Bélgica; DK = Dinamarca; D = Alemania; GR = Grecia; E = España; F = Francia; IRL = Irlanda; I = Italia; L = Luxemburgo; NL = Países Bajos; A = Austria; P = Portugal; FIN = Finlandia; S = Suecia; GB = Reino Unido; IS = Islandia; FL = Liechtenstein; N = Noruega. (2) Para los nacionales españoles, indicar los dos apellidos de nacimiento. Para los nacionales portugueses, indicar todos los apellidos [nombre, apellido(s), apellido de soltera] en el orden del registro civil, tal y como aparecen en el documento de identidad o el pasaporte. (3) Para las localidades portuguesas, indicar también la parroquia y el municipio. (4) Para los nacionales españoles, indicar el número del documento nacional de identidad (DNI), si se posee, aunque esté caducado. En caso de no poseerlo, indicar expresamente: «ninguno». (5) Calle, número, código postal, localidad, país, número de teléfono. (6) Indicar el país y eventualmente el régimen de que se trate. (7) O compensación en metálico en Liechtenstein. (8) En caso de revalorización de pensión en virtud de la legislación, el importe indicado anteriormente se modificará sin notificación del nuevo importe. (9) Este importe podrá eventualmente reducirse con los impuestos y cotizaciones a cargo del pensionista. (cid:1)2