title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0347/00 af Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) til Kommissionen. Samhandel.

text: 21. 11. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 330 E/135 Desuden er ca. 200 ansatte besk(cid:230)ftiget med vigtige horisontale opgaver inden for energi og transport, herunder det indre marked, internationalt samarbejde, miljłbeskyttelse, information, kommunikation og formidling af teknologi samt transeurop(cid:230)iske net. Som fłlge af den integrerede approach til energi- og transportanliggender er det ikke muligt at foretage en pr(cid:230)cis fordeling af dette personale p(cid:229) energi- og transportsektoren. Det skal imidlertid bem(cid:230)rkes, at et betydeligt antal ansatte i de horisontale direktorater udfłrer vigtige opgaver inden for vedvarende energipolitik og teknologifremme, f. eks. med hensyn til miljłbeskyttelse og formidling af innovativ teknologi. Globalt set er der s(cid:229)ledes tale om en styrkelse af den vedvarende energis rolle i den nye organisation. (2000/C 330 E/152) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0347/00 af Jaime Valdivielso de CuØ (PPE-DE) til Kommissionen (14. februar 2000) Om: Samhandel De franske lastbilchauffłrer har indledt en protestaktion, som bl. a. indeb(cid:230)rer en blokering af landets vigtigste transportveje. Dette er en overtr(cid:230)delse af EU(cid:141)s principper, nemlig varernes frie bev(cid:230)gelighed, og det g(cid:229)r is(cid:230)r ud over Spanien, fordi spanske varer nłdvendigvis skal passere gennem Frankrig. Kan Kommissionen głre rede for, hvilke initiativer den vil tage for at sikre varernes frie bev(cid:230)gelighed i EU? Hvilke sanktioner agter den at tage i anvendelse over for denne fremgangsm(cid:229)de? Hvilken form for godtgłrelse vil de skadelidte modtage? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (27. marts 2000) Det (cid:230)rede parlamentsmedlem henleder Kommissionens opm(cid:230)rksomhed p(cid:229) de betydelige łkonomiske konsekvenser af de franske lastvognschauffłrers blokader ved gr(cid:230)nserne inden for de seneste uger. Kommissionen skal understrege, at det i overensstemmelse med f(cid:230)llesskabsretten tilkommer medlems- staterne at tr(cid:230)ffe alle fornłdne og relevante foranstaltninger for at genetablere fri bev(cid:230)gelighed for varer p(cid:229) deres omr(cid:229)de, n(cid:229)r s(cid:229)danne begivenheder finder sted. Kommissionen skal desuden erindre om, at det p(cid:229)hviler medlemsstaterne at yde erstatning for den skade, privatpersoner har lidt som fłlge af kr(cid:230)nkelser af f(cid:230)llesskabsretten, som de p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstater kan głres ansvarlige for. Siden R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 2679/98 af 7. december 1998 om det indre markeds funktion med hensyn til fri bev(cid:230)gelighed for varer mellem medlemsstaterne (1) tr(cid:229)dte i kraft, r(cid:229)der Kommissionen over et instrument, som inden for rammerne af dens kompetenceomr(cid:229)de s(cid:230)tter den i stand til hurtigt at gribe ind i denne type situation. Det skal endvidere p(cid:229)peges, at denne forordning forpligter medlemsstaterne til at informere Kommissionen om aktioner, som er iv(cid:230)rksat af privatpersoner, og som kan f(cid:229) alvorlige fłlger for den frie varebev(cid:230)gelighed. Kommissionen skal desuden oplyse det (cid:230)rede medlem om, at de franske myndigheder i forbindelse med konflikten den 31. januar og den 1. februar 2000 sendte en meddelelse til Kommissionen fredag den 28. januar 2000, hvori de forpligtede sig til (cid:129) under hensyntagen til arbejdstagernes strejkeret (cid:129) at sikre en fuldst(cid:230)ndig og łjeblikkelig underretning af deres europ(cid:230)iske partnere og at lette den frie varebev(cid:230)ge- lighed. C 330 E/136 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 januar 2000 en Endvidere sendte Kommissionen som led i ovenn(cid:230)vnte forordning mandag den 31. anmodning til de franske myndigheder om yderligere oplysninger om konflikten samt om, hvilke for- holdsregler de agtede at tage for at genetablere den frie bev(cid:230)gelighed. De franske myndigheder gav disse oplysninger i deres svar den 1. februar 2000. De pr(cid:230)ciserede, at der var givet ordre til ordensmagten om at etablere passende omkłrsler og udsende de nłdvendige oplysninger til de berłrte kredse. De tilfłjede, at der ville blive truffet foranstaltninger for at eventuelle erstatningssager kunne behandles senere i medfłr af artikel L. 2216-3 i Code gØnØral des collectivitØs locales. Kommissionen skal henlede det (cid:230)rede medlems opm(cid:230)rksomhed p(cid:229), at de blokader, der blev iv(cid:230)rksat under de seneste konflikter, blev oph(cid:230)vet inden for ret korte frister i forhold til, hvad der tidligere har v(cid:230)ret tilf(cid:230)ldet. Kommissionen mener, at gennemfłrelsen af forordning (EF) nr. 2679/98 sidelłbende med de foranstaltninger, de berłrte łkonomiske aktłrer p(cid:229) deres side har iv(cid:230)rksat, afgjort har medvirket til opn(cid:229)elsen af dette resultat. (1) EFT L 337 af 12. 12. 1998. (2000/C 330 E/153) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0350/00 af Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE), Fernando PØrez Royo (PSE) og Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen (14. februar 2000) Om: Offentlig stłtte til den spanske elsektor De spanske forbrugere har til dato betalt over 300 mia. pesetas til de omkostninger i forbindelser med overgangen til fri konkurrence, som den spanske regering har godkendt, og som Kommissionen i princippet betegner som ulovlig statsstłtte. Mener Kommissionen, at der omg(cid:229)ende błr głres en ende p(cid:229) denne situation? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (21. marts 2000) Kommissionen er i f(cid:230)rd med at foretage en grundig undersłgelse af denne yderst komplicerede sag, som den principielt betragter som ikke-anmeldt stłtte. Som allerede anfłrt i forbindelse med svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-0165/00 (1) og i overensstemmelse med Domstolens retspraksis indeb(cid:230)rer det forhold, at en statsstłtte er ulovlig, dvs. at der er udbetalt stłtte uden forudg(cid:229)ende anmeldelse til Kommissionen, ikke nłdvendigvis, at stłtten er uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet. Kommissionen agter ikke p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt at głre brug af artikel 11, stk. 1, i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastl(cid:230)ggelsen af reglerne for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (2) for at kr(cid:230)ve, at medlemsstaten indstiller udbetalingen af stłtten. N(cid:229)r Kommissionen tr(cid:230)ffer sin endelige beslutning i denne sag, vil den naturligvis tage hensyn til den stłtte, der allerede er udbetalt. (1) Se side 96. (2) EFT L 83 af 27. 3. 1999. (2000/C 330 E/154) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0354/00 af Armando Cossutta (GUE/NGL) og Lucio Manisco (GUE/NGL) til Kommissionen Om: Forhłjelse af ansvarsforsikringer for motorkłretłjer (14. februar 2000) Efter liberaliseringen i 1994 af de obligatoriske tariffer for ansvarsforsikringer for motorkłretłjer er der sket en foruroligende forhłjelse af de pr(cid:230)mier, forbrugerne skal betale. I (cid:229)r vil der ske en forhłjelse af tarifferne i Italien p(cid:229) mellem 30 og 60 %, og den vil uden forskel g(cid:230)lde alle de selskaber, der findes p(cid:229)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0350/00 af Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) og Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen. Offentlig støtte til den spanske elsektor.

eurovoc_concepts:
Spain
State aid
control of State aid
liberalisation of the market
single market

formats: html pdf print

text: C 330 E/136 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 januar 2000 en Endvidere sendte Kommissionen som led i ovenn(cid:230)vnte forordning mandag den 31. anmodning til de franske myndigheder om yderligere oplysninger om konflikten samt om, hvilke for- holdsregler de agtede at tage for at genetablere den frie bev(cid:230)gelighed. De franske myndigheder gav disse oplysninger i deres svar den 1. februar 2000. De pr(cid:230)ciserede, at der var givet ordre til ordensmagten om at etablere passende omkłrsler og udsende de nłdvendige oplysninger til de berłrte kredse. De tilfłjede, at der ville blive truffet foranstaltninger for at eventuelle erstatningssager kunne behandles senere i medfłr af artikel L. 2216-3 i Code gØnØral des collectivitØs locales. Kommissionen skal henlede det (cid:230)rede medlems opm(cid:230)rksomhed p(cid:229), at de blokader, der blev iv(cid:230)rksat under de seneste konflikter, blev oph(cid:230)vet inden for ret korte frister i forhold til, hvad der tidligere har v(cid:230)ret tilf(cid:230)ldet. Kommissionen mener, at gennemfłrelsen af forordning (EF) nr. 2679/98 sidelłbende med de foranstaltninger, de berłrte łkonomiske aktłrer p(cid:229) deres side har iv(cid:230)rksat, afgjort har medvirket til opn(cid:229)elsen af dette resultat. (1) EFT L 337 af 12. 12. 1998. (2000/C 330 E/153) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0350/00 af Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE), Fernando PØrez Royo (PSE) og Luis Berenguer Fuster (PSE) til Kommissionen (14. februar 2000) Om: Offentlig stłtte til den spanske elsektor De spanske forbrugere har til dato betalt over 300 mia. pesetas til de omkostninger i forbindelser med overgangen til fri konkurrence, som den spanske regering har godkendt, og som Kommissionen i princippet betegner som ulovlig statsstłtte. Mener Kommissionen, at der omg(cid:229)ende błr głres en ende p(cid:229) denne situation? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (21. marts 2000) Kommissionen er i f(cid:230)rd med at foretage en grundig undersłgelse af denne yderst komplicerede sag, som den principielt betragter som ikke-anmeldt stłtte. Som allerede anfłrt i forbindelse med svar p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-0165/00 (1) og i overensstemmelse med Domstolens retspraksis indeb(cid:230)rer det forhold, at en statsstłtte er ulovlig, dvs. at der er udbetalt stłtte uden forudg(cid:229)ende anmeldelse til Kommissionen, ikke nłdvendigvis, at stłtten er uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet. Kommissionen agter ikke p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt at głre brug af artikel 11, stk. 1, i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastl(cid:230)ggelsen af reglerne for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (2) for at kr(cid:230)ve, at medlemsstaten indstiller udbetalingen af stłtten. N(cid:229)r Kommissionen tr(cid:230)ffer sin endelige beslutning i denne sag, vil den naturligvis tage hensyn til den stłtte, der allerede er udbetalt. (1) Se side 96. (2) EFT L 83 af 27. 3. 1999. (2000/C 330 E/154) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0354/00 af Armando Cossutta (GUE/NGL) og Lucio Manisco (GUE/NGL) til Kommissionen Om: Forhłjelse af ansvarsforsikringer for motorkłretłjer (14. februar 2000) Efter liberaliseringen i 1994 af de obligatoriske tariffer for ansvarsforsikringer for motorkłretłjer er der sket en foruroligende forhłjelse af de pr(cid:230)mier, forbrugerne skal betale. I (cid:229)r vil der ske en forhłjelse af tarifferne i Italien p(cid:229) mellem 30 og 60 %, og den vil uden forskel g(cid:230)lde alle de selskaber, der findes p(cid:229)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0341/00 von Bill Miller (PSE) an die Kommission. Transport von lebenden Tieren.

eurovoc_concepts:
animal welfare
directive (EU)
infringement of EU law
intra-EU transport
standing committee (EU)
transport of animals
veterinary inspection

text: 21. 11. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 330 E/133 (2000/C 330 E/148) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0341/00 von Bill Miller (PSE) an die Kommission (14. Februar 2000) Betrifft: Transport von lebenden Tieren Dem Vernehmen nach ist die Kommission in Berichten zu dem Ergebnis gekommen, da(cid:223) Frankreich, Italien, Griechenland, Belgien und Irland gegen die Bestimmungen der Richtlinie 91/628/EWG des Rates (1) versto(cid:223)en haben. Was gedenkt die Kommission zu unternehmen, um f(cid:252)r Abhilfe zu sorgen? (1) ABl. L 340 vom 11. 12. 1991, S. 17. (2000/C 330 E/149) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0425/00 von Glyn Ford (PSE) an die Kommission (23. Februar 2000) Betrifft: Schutz von Tieren beim Transport 1999 ver(cid:246)ffentlichte die Europ(cid:228)ische Kommission f(cid:252)nf Berichte (cid:252)ber Veterin(cid:228)rkontrollbesuche in verschie- denen Mitgliedstaaten. Aus den Kommissionsberichten geht hervor, da(cid:223) die Bestimmungen der Richtlinie 91/628 (1) (ge(cid:228)ndert durch die Richtlinie des Rates 95/29 (2)) (cid:252)ber den Schutz von Tieren beim Transport in Frankreich, Italien, Griechenland, Belgien und Irland weitgehend ignoriert werden. Was gedenkt die Kommission zu unternehmen, um die in diesen Berichten ermittelten Mitgliedstaaten zu veranlassen, die Bestimmungen der Richtlinie durchzusetzen? (1) ABl. L 340 vom 11. 12. 1991, S. 17. (2) ABl. L 148 vom 30. 6. 1995, S. 52. Gemeinsame Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-0340/00, E-0341/00 und E-0425/00 (21. M(cid:228)rz 2000) Aus Berichten des Lebensmittel- und Veterin(cid:228)ramts und aus den Beschwerden verschiedener Organisatio- nen ist der Kommission bekannt, da(cid:223) die Richtlinie 95/29/EG des Rates zur ˜nderung der Richtlinie 91/ 628/EG (cid:252)ber den Schutz von Tieren beim Transport in zahlreichen Mitgliedstaaten nicht in vollem Umfang eingehalten wird. Diese Probleme werden von der Kommission genau (cid:252)berpr(cid:252)ft und unverz(cid:252)glich den Beh(cid:246)rden der Mitgliedstaaten zur Kenntnis gebracht. Insbesondere wurde gegen einen Mitgliedstaat ein Verletzungsverfahren in diesem Bereich er(cid:246)ffnet, andere sind in Vorbereitung. Ferner sieht Artikel 13 der Richtlinie vor, da(cid:223) die Kommission dem Rat einen Bericht (cid:252)ber die Erfahrungen der Mitgliedstaaten sei der Umsetzung der Richtlinie vorlegt, m(cid:246)glichst zusammen mit Vorschl(cid:228)gen. Der Bericht wird dem Rat in K(cid:252)rze vorgelegt, wobei alle verf(cid:252)gbaren Informationen ber(cid:252)cksichtigt werden. Inszwischen wurde eine Arbeitsgruppe des St(cid:228)ndigen Veterin(cid:228)rausschusses eingesetzt, die sich mit den Problemen bei der Umsetzung der Richtlinie hinsichtlich von Ferntransporten befassen soll. Die Kommis- sion erw(cid:228)gt unter Umst(cid:228)nden, die Gemeinschaftsrechtsprechung auf der Grundlage der Schlu(cid:223)folgerungen der Arbeitsgruppe (cid:252)ber den Transport und unter Ber(cid:252)cksichtigung der von den Mitgliedstaaten gewonne- nen Erfahrungen zu (cid:228)ndern


title: 2000/140/EG: Rådets beslut av den 14 februari 2000 om exceptionellt ekonomiskt bistånd från gemenskapen till Kosovo

eurovoc_concepts:
EU aid
Kosovo
financial aid

text: L 47/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 2. 2000 RÅDETS BESLUT av den 14 februari 2000 om exceptionellt ekonomiskt bistånd från gemenskapen till Kosovo (2000/140/EG) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 308 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) Kommissionen samrådde med Ekonomiska och finansi- ella kommittén innan den lade fram förslaget. Förenta nationernas säkerhetsråd antog den 10 juni 1999 resolution 1244 (1999) vars syfte är att i väntan på slutgiltig överenskommelse främja upprättandet av hållbar autonomi och hållbart självstyre i Kosovo inom Förbundsrepubliken Jugoslavien. Det internationella samfundet har på grundval av resolu- tion 1244 (1999) inrättat en internationell säkerhets- styrka (Kfor) och en tillfällig civil förvaltning – Förenta nationernas uppdrag i Kosovo (UNMIK). UNMIK syftar till att inrätta sådana förvaltningsstruk- turer att Kosovos folk kan åtnjuta hållbar autonomi och har därför utrustats med all lagstiftande och verkstäl- lande makt, däribland förvaltningen av domstolarna. UNMIK vidtar åtgärder för att involvera de större poli- tiska partierna och etniska grupperna i Kosovo i sin verksamhet. UNMIK består av fyra delar (pelare) och Europeiska unionen har tagit på sig huvudrollen (2) beträffande den fjärde pelaren som ansvarar för den ekonomiska åter- uppbyggnaden. UNMIK och i synnerhet den fjärde pelaren har gjort betydande framsteg med att upprätta en ekonomisk ram och siktar på att fortsätta och att intensifiera denna strategi. UNMIK håller för närvarande på att inrätta en central budgetmyndighet för att därigenom få till stånd öppna förfaranden med tydlig ansvarsfördelning när det gäller förvaltningen av Kosovos budget. Med hänsyn till de nuvarande ogynnsamma omständig- heterna och på grundval av de uppskattningar från UNMIK som lagts fram med Internationella valutafon- dens (IMF) samtycke, kommer det att vara nödvändigt (1) Yttrandet avgivet den 3 februari 2000 (ännu ej offentliggjort i EGT). (2) Den internationella civila närvaron i Kosovo: Rapport från generalse- kreteraren enligt punkt 10 i säkerhetsrådets resolution 1244 (1999), S/1999/672, 12 juni 1999, II. 5. för Kosovo att erhålla stöd utifrån för att upprätta en sund marknadsekonomi och en civil förvaltning. Det beräknas att exceptionellt externt ekonomiskt bistånd på ungefär 115 miljoner euro skulle behövas fram till utgången av år 2000. (10) UNMIK har lagt fram en ansökan om exceptionellt ekonomiskt bistånd. (11) Det är ytterst viktigt med externt ekonomiskt stöd, varvid bördan bör fördelas rättvist mellan givarna, för att täcka de återstående finansiella behoven som UNMIK fastställt i budgeten för Kosovo. (12) (13) (14) Kosovo kan varken låna i det egna landet eller utom- lands och kan inte komma i fråga för medlemskap i internationella finansiella institutioner och kan därför inte komma i åtnjutande av deras konventionella stöd- program. Kosovo har en låg utvecklingsnivå och dess BNP per capita beräknas vara en av de lägsta i Europa. Ekonomiskt bistånd från gemenskapen i form av direkta bidrag till UNMIK till stöd för Kosovos folk är en lämplig åtgärd för att bidra till att lindra Kosovos ekono- miska problem under de exceptionellt svåra omständig- heter som för närvarande råder. (15) Utan att det påverkar budgetmyndighetens befogenheter kommer det ekonomiska biståndet att utgöra en del av det totala stöd som planeras för Kosovo under år 2000 och det kommer därför att vara beroende av de medel som anslås i den allmänna budgeten. (16) Det exceptionella ekonomiska biståndet skall förvaltas av Europeiska kommissionen. (17) För antagande av detta beslut föreskrivs i fördraget inga andra befogenheter än de som anges i artikel 308. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 exceptionellt Gemenskapen skall ekonomiskt ställa 1. bistånd i form av direkta bidrag på upp till 35 miljoner euro till förfogande för UNMIK, i syfte att förbättra den ekonomiska situationen i Kosovo, underlätta inrättandet av väsentliga förvaltningsfunktioner och stödja utvecklingen av en sund ekonomisk ram. 19. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 47/29 Detta bistånd skall förvaltas av kommissionen i nära 2. samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén och på ett sätt som är förenligt med de avtal eller överenskommelser som ingåtts mellan IMF och UNMIK eller andra internationellt erkända myndigheter i Kosovo. Artikel 2 Kommissionen befullmäktigas att efter 1. samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén komma överens med UNMIK om de ekonomisk-politiska villkor som biståndet skall vara förenat med. Dessa villkor skall vara förenliga med de avtal som avses i artikel 1. 2. Kommissionen skall 2. i samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén och i förening med IMF och Världs- banken regelbundet kontrollera att den ekonomiska politiken i Kosovo respekterar de mål och uppfyller de ekonomisk-poli- tiska villkor som biståndet är förenat med. Artikel 3 1. Biståndet skall ställas till förfogande för UNMIK i minst två delutbetalningar under förutsättning att de ekonomisk-poli- tiska villkor som avses i artikel 2. 1 är uppfyllda. Den andra delutbetalningen kommer att göras efter samråd med Ekono- miska och finansiella kommittén. 2. Medlen skall göras tillgängliga för UNMIK genom den centrala budgetmyndigheten och endast användas till att avlasta Kosovos budgetära behov. Artikel 4 Kommissionen skall före utgången av 2000 sända en rapport till Europaparlamentet och till rådet, vilken skall innehålla en utvärdering av genomförandet av detta beslut. Utfärdat i Bryssel den 14 februari 2000. På rådets vägnar J. GAMA Ordförande


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0383/00 af Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) til Kommissionen. Tilpasning til motorkøretøjernes tekniske fremskridt.

eurovoc_concepts:
accession to an agreement
approval
external competence (EU)
motor vehicle
technical barrier
technical specification

text: 21. 11. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 330 E/147 (2000/C 330 E/166) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0382/00 af Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) til Kommissionen (14. februar 2000) Om: Skiltning med information og retningsangivelser til den internationale trafik p(cid:229) det transeurop(cid:230)iske vejnet (TERN) Et af de vigtigste tr(cid:230)k ved det transeurop(cid:230)iske vejnet er dets »interoperabilitet«. Kommissionen har p(cid:229) dette omr(cid:229)de (cid:129) sammen med medlemsstaterne (cid:129) gjort en betydelig indsats inden for rammerne af Maastricht- traktaten ved at oprette den s(cid:229)kaldte »Motorway Working Group« og den dertil hłrende undergruppe »Action Start« med henblik p(cid:229) at fremme EU-forordninger til harmonisering af bl. a. skiltningen med information og retningsangivelser p(cid:229) det transeurop(cid:230)iske vejnet (TERN) og dermed sikre dets »interopera- bilitet«. Til trods for de resultater, som undergruppen »Start« har opn(cid:229)et, er skiltningen med information og retningsangivelser p(cid:229) det transeurop(cid:230)iske vejnet fortsat pr(cid:230)get af manglende kontinuitet og harmonisering. P(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen at udarbejde en EU-forordning, der tager hensyn til konklusionerne fra arbejds- gruppen »Action Start«? Hvilke yderligere foranstaltninger p(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen af tr(cid:230)ffe i forbindelse med rapporten fra undergruppen »Action Start« for at sikre »interoperabilitet« p(cid:229) det transeurop(cid:230)iske vejnet og for i videst muligt omfang at reducere den usikkerhed, som den manglende harmonisering af skiltningen med information og retningsangivelser skaber for den internationale trafik? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (17. marts 2000) Wienerkonventionen om f(cid:230)rdselstavler og -signaler (1) fasts(cid:230)tter et f(cid:230)lles system for advarsels-, forbuds- og p(cid:229)budstavler samt tavler der angiver vigepligtsforhold, men den indeholder kun meget generelle regler for anvisningstavler. I 1994 anbefalede Start Action-gruppen, hvis opgave var at vurdere interoperabilitetsbehovene for etableringen af det transeurop(cid:230)iske vejnet, for det fłrste at medlemsstaterne anvender denne konvention, og for det andet foreslog den at EU supplerer den med andre krav. Kommissionen var enig i at europ(cid:230)iske borgere ville opfatte en harmonisering af vejskiltene som et st(cid:230)rkt symbol p(cid:229) europ(cid:230)isk integration, men den mente at det ikke ville v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssigt at lovgive derom eftersom to medlemsstater (Irland og Nederlandene) ikke har undertegnet Wienerkonventionen og tre andre (Spanien, Portugal og Det Forenede Kongerige) ikke har ratificeret den, om end de i vid udstr(cid:230)kning fłlger den. Den igangv(cid:230)rende revision af EU(cid:146)s retningslinjer for udbygningen af det transeurop(cid:230)iske transportnet giver imidlertid anledning til at genoverveje dette standpunkt. Kommissionen vil overveje hvordan man bedst kan sikre det transeurop(cid:230)iske transportnets interoperabilitet og kvalitet i den rapport om EF(cid:146)s retningslinjer som Europa-Parlamentet og R(cid:229)det vil f(cid:229) forelagt midt p(cid:229) (cid:229)ret i (cid:229)r 2000. (1) Konvention om f(cid:230)rdselstavler og -signaler af 8. november 1968, vedtaget af FN(cid:146)s (cid:216)konomiske Kommission for Europa, revideret i 1993 og 1995. (2000/C 330 E/167) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0383/00 af Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) til Kommissionen (14. februar 2000) Om: Tilpasning til motorkłretłjernes tekniske fremskridt Den Europ(cid:230)iske Unions tiltr(cid:230)delse af De Forenede Nationers (cid:216)konomiske Kommission for Europas overenskomst om indfłrelse af tekniske specifikationer for motorkłretłjer (bedre kendt som »Revised 1958 Agreement«), der fandt sted i kraft af R(cid:229)dets afgłrelse herom, var et klart skridt mod opfyldelse af det faste politiske tilsagn om at fjerne de tekniske handelshindringer, der findes i Den Europ(cid:230)iske Union. C 330 E/148 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 Denne tiltr(cid:230)delse er imidlertid p(cid:229) uforklarlig vis kun sket delvis, fordi tiltr(cid:230)delsesakten ikke omfatter alle de regulativer, der p(cid:229) underskrivelsestidspunktet indgik som bilag i den p(cid:229)g(cid:230)ldende overenskomst. Som fłlge af dette forhold samt af den kendsgerning, at antallet af regulativer er steget siden da, kan man ikke tale om fuld tilpasning til det tekniske fremskridt inden for denne sektor. (den 27. november 1997) P(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen i lłbet af (cid:229)r 2000 at supplere den p(cid:229)g(cid:230)ldende liste, s(cid:229)ledes at tiltr(cid:230)delsesakten kommer til at omfatte alle de regulativer i »Revised 1958 Agreement«, som hidtil ikke er kommet med? Er der retligt eller teknisk noget til hinder for at gennemfłre en fuldst(cid:230)ndig inkorporering af disse regulativer? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (29. marts 2000) Med vedtagelsen af R(cid:229)dets afgłrelse 97/836/EF af 27. november 1997 blev F(cid:230)llesskabet pr. 24. marts 1998 kontraherende part i den reviderede overenskomst af 1958 under FN(cid:146)s (cid:216)konomiske Kommission for Europa (FN/ECE). P(cid:229) tiltr(cid:230)delsestidspunktet nłjedes F(cid:230)llesskabet med at anerkende 78 af de regulativer, der findes som bilag til overenskomsten. Det er vedtaget, at FN/ECE-regulativer, der er bindende for F(cid:230)llesskabet, skal offentliggłres i EF-Tidende, inden de kan tr(cid:230)de i kraft. Medlemsstaterne accepterer typegodkendelser (cid:129) ogs(cid:229) godkendelser, der er meddelt af andre kontraherende parter (cid:129) og meddeler typegodkendelser i henhold til disse regulativer, indtil det er sket. Siden F(cid:230)llesskabet tiltr(cid:229)dte den reviderede overenskomst af 1958, er antallet af regulativer ikke (cid:230)ndret. For at et nyt FN/ECE-regulativ kan blive vedtaget, skal R(cid:229)det fłrst godkende det, og det sker p(cid:229) forslag af Kommissionen og med samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentet. R(cid:229)det har i łjeblikket flere forslag til nye FN/ECE-regulativer til behandling med henblik p(cid:229) at f(cid:229) dem anerkendt af F(cid:230)llesskabet. Det skal her ogs(cid:229) bem(cid:230)rkes, at Europa-Parlamentet allerede har afgivet en samstemmende udtalelse om to af dem. Hvad ang(cid:229)r de eksisterende FN/ECE-regulativer, som F(cid:230)llesskabet ikke anerkendte, da det tiltr(cid:229)dte den reviderede overenskomst af 1958, błr det fremh(cid:230)ves, at Kommissionen agter lidt eftert lidt at forel(cid:230)gge forslag for R(cid:229)det og Europa-Parlamentet med henblik p(cid:229) F(cid:230)llesskabets tiltr(cid:230)delse af de resterende regulativer. P(cid:229) det tidspunkt, da F(cid:230)llesskabet tiltr(cid:229)dte den reviderede overenskomst af 1958, var man nemlig af den opfattelse, at FN/ECE fłrst burde tilpasse disse resterende 31 regulativer til den tekniske udvikling, inden F(cid:230)llesskabet kunne tiltr(cid:230)de dem. Denne tilpasning er for tiden undervejs i FN/ECE(cid:146)s arbejdsgrupper. S(cid:229) snart arbejdet er afsluttet, freml(cid:230)gger Kommissionen de fornłdne forslag. Det błr ligeledes fremh(cid:230)ves, at F(cid:230)llesskabet har spillet en aktiv rolle i FN/ECE(cid:146)s beslutningsproces med hensyn til (cid:230)ndring af de FN/ECE-regulativer, som F(cid:230)llesskabet har tiltr(cid:229)dt. Mellem november 1998 og oktober 1999 har F(cid:230)llesskabet accepteret ca. 30 (cid:230)ndringer til de allerede anerkendte regulativer. Af hensyn til overskueligheden agter Kommissionen at se n(cid:230)rmere p(cid:229), om der kan oprettes et register over status for F(cid:230)llesskabets anvendelse af de enkelte FN/ECE-regulativer. (2000/C 330 E/168) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0385/00 af Nelly Maes (Verts/ALE) til Kommissionen (15. februar 2000) Om: Anti-reklamechip til tv-apparater Visse tv-apparater er i dag udstyret med en elektronisk chip, som lukker af for reklamer og giver mulighed for at se alternative billeder. Teknikken kan sammenlignes med den chip i autoradioer, der sikrer modtagelse af trafikradio. Denne teknik giver forbrugerne den fordel, at de kan slippe for reklamer. Og reklamerne bliver til geng(cid:230)ld set af motiverede seere. Finansieringen af alternativet til reklamebilleder kan ske ved gradvis at neds(cid:230)tte skattefradraget for reklameomkostninger


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0335/00 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission. Aufstockung der nationalen Garantiemenge für griechische Baumwolle.

eurovoc_concepts:
Greece
common agricultural policy
competence of the Member States
cotton
guarantee threshold

text: 3. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 280 E/209 (2000/C 280 E/247) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0335/00 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission (14. Februar 2000) Betrifft: Aufstockung der nationalen Garantiemenge f(cid:252)r griechische Baumwolle Die Baumwollproduktion in Griechenland (cid:252)bersteigt seit sehr vielen Jahren die nationale Garantiemenge von 782. 000 Tonnen mit dem Ergebnis, da(cid:223) hohe Geldbu(cid:223)en verh(cid:228)ngt werden und das Einkommen der Erzeuger dramatisch sinkt, da auch der garantierte Zielpreis (106,3 Euro/100 kg nichtentkernte Baum- wolle) seit vielen Jahren gleichgeblieben ist. Einhellige Forderung sowohl der Erzeugervereinigungen als auch der anderen betroffenen Wirtschaftsteil- nehmer war und ist die Erh(cid:246)hung der nationalen Garantiemenge und der Gemeinschaftsmittel insgesamt. Hat Griechenland im Rahmen des Verfahrens zur Reform der St(cid:252)tzungsregelung f(cid:252)r Baumwolle sowie der Annahme der Kommissionsvorschl(cid:228)ge die Erh(cid:246)hung der nationalen Garantiemenge und der Gesamt- gemeinschaftsmittel gefordert. Wann und in welchen Gremien hat es die entsprechende Forderung gestellt? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (15. M(cid:228)rz 2000) Diese Angelegenheit f(cid:228)llt in die ausschlie(cid:223)liche Zust(cid:228)ndigkeit der innerstaatlichen Beh(cid:246)rden. (2000/C 280 E/248) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0356/00 von Elisa Damiªo (PSE) an die Kommission (14. Februar 2000) Betrifft: Europ(cid:228)ische Liste der Berufskrankheiten In der europ(cid:228)ischen Liste der Berufskrankheiten, die als st(cid:228)ndig erweiterungsf(cid:228)hig gilt, sollten die neuen Gesundheitsrisiken ber(cid:252)cksichtigt werden, die mit der Unsicherheit, dem schnelleren Arbeitsrhythmus, den h(cid:228)ufigen Ver(cid:228)nderungen der Aufgaben, des Arbeitsorts und der Technologien verbunden sind und zu psychosomatischen St(cid:246)rungen mit Auswirkungen auf die Lebensqualit(cid:228)t und Gesundheit der Arbeitnehmer f(cid:252)hren, was mit (cid:132)Stre(cid:223)(cid:147) bezeichnet wird. Kann die Kommission unter Ber(cid:252)cksichtigung verschiedener Untersuchungen dar(cid:252)ber Auskunft geben, inwieweit die Liste der Berufskrankheiten in den letzten Jahren angesichts dieser neuen Gesundheitsrisiken aktualisiert wurde? Antwort von Frau Diamantopoulou im Namen der Kommission (13. M(cid:228)rz 2000) Die europ(cid:228)ische Liste der Berufskrankheiten ist in Form der Empfehlung 90/326/EWG der Kommission (1) vom 22. Mai 1990 verabschiedet worden. Am 20. September 1996 hat die Kommission in einer Mitteilung (2) den Stand der Anwendung der Empfehlung (cid:252)ber die europ(cid:228)ische Liste der Berufskrankheiten in den Mitgliedstaaten untersucht. 1999 hat die Kommission gemeinsam mit den Mitgliedstaaten mit den Arbeiten zur Aktualisierung dieser europ(cid:228)ischen Liste begonnen. Dabei wird ein Schwerpunkt auf die neuen Gesundheitsrisiken der Arbeit- nehmer, etwa die psychosozialen Risiken, gelegt. Entsprechend den Fortgang der Arbeiten ist mit der Verabschiedung der neuen europ(cid:228)ischen Liste der Berufskrankheiten im ersten Halbjahr 2001 zu rechnen. (1) ABl. L 160 vom 26. 6. 1990. (2) KOM(96) 454 endg


title: 2000/140/ΕΚ: Απόφαση του Συμβουλίου, της 14ης Φεβρουαρίου 2000, σχετικά με την παροχή έκτακτης κοινοτικής χρηματοδοτικής βοήθειας στο Κοσσυφοπέδιο

text: L 47/28 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 19. 2. 2000 ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ της 14ης Φεβρουαρίου 2000 σχετικά µε την παροχή έκτακτης κοινοτικής χρηµατοδοτικής βοήθειας στο Κοσσυφοπέδιο (2000/140/ΕΚ) ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, και ιδίως το άρθρο 308, την πρόταση της Επιτροπής, τη γνώµη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου (1), Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) Προτού υποβάλει την πρότασή της, η Επιτροπή ζήτησε τη γνώµη της οικονοµικής και δηµοσιονοµικής επιτροπής. Το Συµβούλιο Ασφαλείας του Οργανισµού Ηνωµένων Εθνών εξέδωσε την απόφαση 1244 (1999) της 10ης Ιου- νίου 1999 µε σκοπό την προώθηση της εγκαθίδρυσης, µέχρι την οριστική διευθέτηση του θέµατος, ευρείας αυτονο- µίας και αυτοδιακυβέρνησης του Κοσσυφοπεδίου στο πλαί- σιο της Οµοσπονδιακής ∆ηµοκρατίας της Γιουγκοσλαβίας. Η διεθνής κοινότητα, µε βάση την απόφαση 1244 (1999), εγκατέστησε διεθνές σώµα ασφαλείας («KFOR») και προσω- ρινή πολιτική διοίκηση, την «Αποστολή των Ηνωµένων Εθνών για την προσωρινή διοίκηση του Κοσσυφοπεδίου» (UNMIK). Η UNMIK αποβλέπει στη συγκρότηση διοικητικών δοµών οι οποίες να παρέχουν ευρεία αυτονοµία στον λαό του Κοσσυ- φοπεδίου. Για τον σκοπό αυτό της έχουν ανατεθεί όλες οι νοµοθετικές και εκτελεστικές εξουσίες, καθώς και η λειτουρ- γία της ∆ικαιοσύνης. Η UNMIK καταβάλλει προσπάθειες για να εξασφαλίσει τη συµµετοχή στο έργο της των κύριων πολιτικών κοµµάτων και εθνοτικών κοινοτήτων του Κοσσυφοπεδίου. Η UNMIK απαρτίζεται από τέσσερα τµήµατα («κλιµάκια»). Η Ευρωπαϊκή Ένωση έχει αναλάβει καθοδηγητικό ρόλο (2) ως προς το τέταρτο κλιµάκιο, που είναι υπεύθυνο για την οικονοµική ανασυγκρότηση. Η UNMIK, και ειδικότερα το τέταρτο κλιµάκιό της, έχουν πραγµατοποιήσει σηµαντικές προόδους όσον αφορά τη συγ- κρότηση οικονοµικού πλαισίου και αποβλέπουν στη συνέ- χιση και ενίσχυση της στρατηγικής αυτής. Η UNMIK φροντίζει ήδη για τη δηµιουργία κεντρικής οικο- νοµικής υπηρεσίας, η οποία θα λειτουργεί υπό καθεστώς διαφάνειας και λογοδοσίας και θα έχει ως µέληµα την εκτέλεση του προϋπολογισµού του Κοσσυφοπεδίου. Λόγω των σηµερινών δυσµενών συνθηκών και µε βάση τις εκτιµήσεις που έχει υποβάλει η UNMIK σε συµφωνία µε το ∆ιεθνές Νοµισµατικό Ταµείο (∆ΝΤ), επιβάλλεται η παροχή εξωτερικής βοήθειας στο Κοσσυφοπέδιο µε στόχο τη συγ- (1) Γνώµη που διατυπώθηκε στις 3 Φεβρουαρίου 2000 (δεν έχει ακόµα δηµοσιευθεί στην Επίσηµη Εφηµερίδα). (2) ∆ιεθνής πολιτική παρουσία στο Κοσσυφοπέδιο: έκθεση του γενικού γραµµατέα βάσει της παραγράφου 10 της απόφασης 1244 (1999) του Συµβουλίου Ασφαλείας S/1999/672, 12 Ιουνίου 1999, ΙΙ. 5. κρότηση υγιούς οικονοµίας της αγοράς και πολιτικής διοίκησης. Υπολογίζεται ότι ή έκτακτη εξωτερική χρηµατο- δοτική βοήθεια που απαιτείται µέχρι τα τέλη του 2000 είναι της τάξεως των 115 εκατοµµυρίων ευρώ. (10) Η UNMIK έχει υποβάλει αίτηση για την παροχή έκτακτης χρηµατοδοτικής βοήθειας. (11) Η παροχή εξωτερικής δηµοσιονοµικής στήριξης, ακριβοδί- καια κατανεµηµένης µεταξύ των χορηγών βοήθειας, έχει πρωταρχική σηµασία για την κάλυψη των αναγκών χρηµατο- δότησης που αποµένουν και που προσδιορίζονται στον προϋπολογισµό που η UNMIK έχει καταρτίσει για το Κοσ- συφοπέδιο. (12) Το Κοσσυφοπέδιο δεν είναι σε θέση να συνάπτει δάνεια, ούτε εγχωρίως ούτε στο εξωτερικό, και δεν µπορεί να γίνει µέλος των διεθνών χρηµατοπιστωτικών ιδρυµάτων, µε αποτέ- λεσµα να µην µπορεί να υπαχθεί στα συµβατικά προγράµ- µατα στήριξης των ιδρυµάτων αυτών. (13) Το επίπεδο ανάπτύξης του Κοσσυφοπεδίου είναι χαµηλό και το κατά κεφαλή εισόδηµα του Κοσσυφοπεδίου εκτιµάται ότι είναι ένα από τα χαµηλότερα στην Ευρώπη. (14) Η παροχή από µέρους της Κοινότητας στην UNMIK χρηµα- τοδοτικής βοήθειας υπό µορφή καθαρών µη επιστρεπτέων ενισχύσεων προς ενίσχυση του λαού του Κοσσυφοπεδίου αποτελεί ενδεδειγµένο µέτρο για την άµβλυνση των οικονο- µικών προβληµάτων που αντιµετωπίζει το Κοσσυφοπέδιο υπό τις τρέχουσες, εξαιρετικά δύσκολες συνθήκες. (15) Με την επιφύλαξη των εξουσιών της αρµόδιας για τον προϋπολογισµό αρχής, η παρούσα χρηµατοδοτική βοήθεια θα αποτελέσει µέρος της συνολικής βοήθειας που έχει προ- βλεφθεί για το Κοσσυφοπέδιο για το 2000, πράγµα που σηµαίνει ότι εξαρτάται από τη διαθεσιµότητα κεφαλαίων στο πλαίσιο του γενικού προϋπολογισµού. (16) Υπεύθυνη για τη διαχείριση της έκτακτης χρηµατοδοτικής βοήθειας πρέπει να είναι η Ευρωπαϊκή Επιτροπή· (17) Η συνθήκη δεν προβλέπει για την έκδοση της παρούσας απόφασης άλλες εξουσίες πλην εκείνων που προβλέπονται στο άρθρο 308. ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ: Άρθρο 1 Η Κοινότητα θα διαθέσει UNMIK έκτακτη χρηµατοδοτική 1. βοήθεια υπό µορφή καθαρών µη επιστρεπτέων ενισχύσεων ανώτα- του ύψους 35 εκατοµµυρίων ευρώ, µε στόχο την άµβλυνση των οικονοµικών προβληµάτων στο Κοσσυφοπέδιο, την διευκόλυνση της συγκρότησης βασικών διοικητικών λειτουργιών και τη στήριξη της ανάπτυξης υγιούς οικονοµικού πλαισίου. 19. 2. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 47/29 Υπεύθυνη για τη διαχείριση της βοήθειας είναι η Επιτροπή, σε 2. στενή συνεννόηση µε την οικονοµική και δηµοσιονοµική επιτροπή και λαµβανοµένων υπόψη των συµφωνιών και ρυθµίσεων που ισχύουν µεταξύ του ∆ΝΤ και της UNMIK ή οποιασδήποτε άλλης διεθνώς αναγνωρισµένης αρχής του Κοσσυφοπεδίου. Άρθρο 2 1. Η Επιτροπή εξουσιοδοτείται να συµφωνήσει µε την UNMIK κατόπιν διαβουλεύσεων µε την οικονοµική και δηµοσιονοµική επι- τροπή, τους όρους οικονοµικής πολιτικής υπό τους οποίους παρέ- χεται η συγκεκριµένη βοήθεια. Οι όροι αυτοί πρέπει να συνάδουν µε τις τυχόν συµφωνίες για τις οποίες γίνεται λόγος στο άρθρο 1 παράγραφος 2. 2. Η Επιτροπή ελέγχει ανά τακτά χρονικά διαστήµατα, σε συνεν- νόηση µε την οικονοµική και δηµοσιονοµική επιτροπή και σε συνεργασία µε το ∆ΝΤ και τη ∆ιεθνή Τράπεζα, κατά πόσον οι οικονοµικές πολιτικές που ακολουθούνται στο Κοσσυφοπέδιο ευθυγραµµίζονται µε τους στόχους και µε τους όρους οικονοµικής πολιτικής υπό τους οποίους παρέχεται η βοήθεια. Άρθρο 3 1. Η βοήθεια θα διατεθεί στην UNMIK σε δύο τουλάχιστον δόσεις εφόσον έχουν επιτευχθεί ικανοποιητικά οι όροι οικονοµικής πολιτικής για τους οποίους γίνεται λόγος στο άρθρο 2 παράγρα- φος 1. Η δεύτερη δόση θα εκταµιευθεί ύστερα από διαβούλευση µε την Οικονοµική και ∆ηµοσιονοµική Επιτροπή. 2. Τα κονδύλια της βοήθειας θα διατεθούν στην UNMIK µέσω της κεντρικής οικονοµικής υπηρεσίας µε αποκλειστικό σκοπό την κάλυψη των δηµοσιονοµικών αναγκών του Κοσσυφοπεδίου. Άρθρο 4 Η Επιτροπή οφείλει να υποβάλει µέχρι το τέλος του 2000 στο Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο και το Συµβούλιο σχετική έκθεση, περι- λαµβάνουσα αξιολόγηση της εφαρµογής της παρούσας απόφασης. Βρυξέλλες, 14 Φεβρουαρίου 2000. Για το Συµβούλιο Ο Πρόεδρος J. GAMA


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0338/00 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen. Uppgifter om arbetslösheten i Grekland.

eurovoc_concepts:
EU statistics
Greece
employment statistics
statistical method
unemployment

text: 21. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 330 E/131 Kommissionen k(cid:228)nner inte till att det f(cid:246)r n(cid:228)rvarande skulle finnas n(cid:229)gra privata f(cid:246)rs(cid:228)kringar som ers(cid:228)tter uppf(cid:246)darna vid utbrott av djursjukdomar. D(cid:228)remot (cid:228)r kommissionen, som redan p(cid:229)pekats, i till exempel (cid:148)Rapport om situationen p(cid:229) marknaden f(cid:246)r grisk(cid:246)tt i Europeiska unionen inf(cid:246)r en eventuell (cid:228)ndring av struktur(cid:229)tg(cid:228)rderna inom denna sektor(cid:148) (1), positiv till inr(cid:228)ttandet av ett f(cid:246)rs(cid:228)kringssystem f(cid:246)r n(cid:246)dsituationer som producenterna skall bidra till. Myndigheternas ekonomiska st(cid:246)d b(cid:246)r (cid:229) andra sidan vara avh(cid:228)ngigt av att sjukdomen anm(cid:228)ls omedelbart och av ett effektivt genomf(cid:246)rande av best(cid:228)mmelserna i gemenskapslagstiftningen om utrotandet av sjukdomar, inklusive best(cid:228)mmelserna i r(cid:229)dets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterin(cid:228)romr(cid:229)det (2). (1) KOM(1998) 434 slutlig. (2) EGT L 224, 18. 8. 1990. (2000/C 330 E/145) SKRIFTLIG FR¯GA E-0334/00 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till r(cid:229)det (14 februari 2000) ˜mne: S(cid:228)rbehandling av en kurdisk f(cid:229)nge i Hamburgs f(cid:228)ngelse Sedan en l(cid:228)ngre tid hungerstrejkar den kurdiske f(cid:229)ngen Ilhan Gelkuvan som sitter i Hamburgs f(cid:228)ngelse. Han protesterar mot att han (cid:129) trots att hans fall har bed(cid:246)mts i domstol och dom har avkunnats (cid:129) (cid:228)r utesluten fr(cid:229)n de (cid:246)vriga f(cid:229)ngarnas dagsprogram, att han s(cid:228)rbehandlas och h(cid:229)lls i isoleringscell. Enligt uppgift har andra f(cid:229)ngar b(cid:229)de i och utom EU-l(cid:228)nderna redan inlett sympatihungerstrejker. 1. K(cid:228)nner r(cid:229)det till s(cid:228)rbehandlingen av Ilhan Gelkuvan i Hamburgs f(cid:228)ngelse? 2. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder har r(cid:229)det f(cid:246)r avsikt att vidta f(cid:246)r att s(cid:228)rbehandlingen skall upph(cid:246)ra och f(cid:246)r att denne f(cid:229)nge skall behandlas p(cid:229) samma s(cid:228)tt som de andra f(cid:229)ngarna, mot bakgrund av att detta inte bara (cid:228)r n(cid:229)got han kr(cid:228)ver, utan n(cid:229)got han har r(cid:228)tt till? Svar (2 maj 2000) R(cid:229)det har inte f(cid:229)tt n(cid:229)gon information om den behandling som det h(cid:228)nvisas till och har ingen beh(cid:246)righet att behandla de fr(cid:229)gor som st(cid:228)llts av den (cid:228)rade parlamentsledamoten. (2000/C 330 E/146) SKRIFTLIG FR¯GA E-0338/00 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen ˜mne: Uppgifter om arbetsl(cid:246)sheten i Grekland (14 februari 2000) Den 20 december 1999 publicerade Europe, under rubriken (cid:148)Europe weekly Selected Statistics No 1128(cid:148), Japan och uppgifter ur Eurostats nyhetsbulletin nr 120/99 om arbetsl(cid:246)sheten i Europeiska unionen, F(cid:246)renta staterna. Precis som vi s(cid:229) m(cid:229)nga g(cid:229)nger tidigare haft anledning att p(cid:229)peka s(cid:229) saknades (cid:228)ven denna g(cid:229)ng statistiska uppgifter om arbetsl(cid:246)sheten i Grekland. Mot bakgrund av att kommissionen en g(cid:229)ng tidigare i sitt svar p(cid:229) min fr(cid:229)ga (E-1448/97) (1) konstaterade att arbetskraften i Grekland sedan 1998 varit f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r landets nationella statistikcentrals unders(cid:246)kningar, vilket (cid:148)kommer att resultera i statistiska procentuppgifter om arbetsl(cid:246)sheten en g(cid:229)ng i kvartalet(cid:148), vill jag nu fr(cid:229)ga kommissionen om f(cid:246)ljande: C 330 E/132 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 11. 2000 Kan kommissionen besvara f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Vad beror det p(cid:229) att siffrorna om arbetsl(cid:246)sheten i Grekland fortfarande lyser med sin fr(cid:229)nvaro? 2. Har Grekland f(cid:246)rbundit sig att i Europeiska unionens publikationer och inf(cid:246)r dess tj(cid:228)nsteorgan presentera aktuella och tillf(cid:246)rlitliga uppgifter om arbetsl(cid:246)sheten i landet? 3. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder vidtar kommissionen f(cid:246)r att kunna presentera aktuella och tillf(cid:246)rlitliga uppgifter om den grekiska arbetsl(cid:246)sheten i olika publikationer? 4. Har man finansierat tj(cid:228)nster och instanser i Grekland f(cid:246)r att dessa skall registrera och presentera uppgifter om arbetsl(cid:246)sheten? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet, ur vilka program har denna finansiering sk(cid:246)tts? (1) EGT C 373, 9. 12. 1997, s. 133. Svar fr(cid:229)n P. Solbes Mira p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (29 mars 2000) Greklands nationella statistikorgan har i enlighet med r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 577/98 av den 9 mars 1998 om anordnande av statistiska urvalsunders(cid:246)kningar av arbetskraften i gemenskapen (1) genomf(cid:246)rt en kontinuerlig arbetskraftsunders(cid:246)kning och tillhandah(cid:229)llit kvartalsresultat. Statistikorganet har erh(cid:229)llit gemenskapsst(cid:246)d 1997, 1998 och 1999 f(cid:246)r (cid:246)verg(cid:229)ng till en kontinuerlig unders(cid:246)kning i enlighet med den grekiska handlingsplanen f(cid:246)r statistik. Kvartalsuppgifter om arbetsl(cid:246)sheten i Grekland finns nu tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r 1998 (cid:229)rs fyra kvartal. F(cid:246)r att f(cid:229) fram arbetsl(cid:246)shetsgraden justerad f(cid:246)r s(cid:228)songsvariationer m(cid:229)ste emellertid kvartalsuppgifter f(cid:246)r (cid:229)tminstone en tre(cid:229)rsperiod f(cid:246)religga innan s(cid:229)dana serier kan offentligg(cid:246)ras. Under tiden offentligg(cid:246)rs tillg(cid:228)ngliga (cid:229)rsuppgifter om arbetsl(cid:246)sheten fram till 1998 fr(cid:229)n arbetskrafts- unders(cid:246)kningen i den gemensamma syssels(cid:228)ttningsrapporten 1999, som antogs av r(cid:229)det den 29 november 1999 (2). (1) EGT L 77, 14. 3. 1998. (2) http://ue. eu. int/newsroom/main. cfm? LANG=1. (2000/C 330 E/147) SKRIFTLIG FR¯GA E-0340/00 fr(cid:229)n Bill Miller (PSE) till kommissionen (14 februari 2000) ˜mne: Djurtransporter Jag har f(cid:246)rst(cid:229)tt av kommissionens rapporter att det vid n(cid:228)rmare unders(cid:246)kningar har visat sig att f(cid:228)rdplaner f(cid:246)r gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande transporter som godk(cid:228)nts av tyska, nederl(cid:228)ndska, spanska, belgiska, franska och irl(cid:228)ndska myndigheter i sj(cid:228)lva verket inte alltid respekterar best(cid:228)mmelserna i r(cid:229)dets direktiv 91/628/EEG (1) om avlastning och vila vid transporter av levande djur. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder kommer kommissionen att vidta f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra eventuella (cid:246)vertr(cid:228)delser? (1) EGT L 340, 11. 12. 1991, s. 17


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0338/00 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission. Die Arbeitslosenziffern in Griechenland.

text: 21. 11. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 330 E/131 Da(cid:223) derzeit private Versicherungen auf dem Markt sein sollen, die zugunsten der Zuchtbetriebe die mit dem Auftreten der Seuchen verbundenen Risiken abdecken, ist der Kommission nicht bekannt. Dagegen steht die Kommission (cid:129) wie sie dies bereits beispielsweise in dem (cid:132)Bericht (cid:252)ber die Lage des Schweine- fleischsektors in der Europ(cid:228)ischen Union im Hinblick auf etwaige ˜nderungen von Strukturf(cid:246)rderma(cid:223)nah- men(cid:147) (1) ausgef(cid:252)hrt hat (cid:129) der Einrichtung eines Versicherungssystems f(cid:252)r Notf(cid:228)lle mit einer Beitrags- leistung der Erzeuger positiv gegen(cid:252)ber. Allerdings m(cid:252)(cid:223)te die finanzielle Hilfe der Beh(cid:246)rden voraussetzen, da(cid:223) die Krankheit unverz(cid:252)glich gemeldet wird und da(cid:223) die Vorschriften der Gemeinschaftsgesetzgebung (cid:252)ber die Tilgung von Krankheiten ein- schlie(cid:223)lich der Entscheidung des Rates 90/424/EWG vom 26. Juni 1990 (cid:252)ber bestimmte Ausgaben im Veterin(cid:228)rbereich (2) effizient angewandt werden. (1) KOM(98) 434 endg. (2) ABl. L 224 vom 18. 8. 1990. (2000/C 330 E/145) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0334/00 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an den Rat (14. Februar 2000) Betrifft: Ausnahmebehandlung eines kurdischen H(cid:228)ftlings in einer Haftanstalt in Hamburg In einer Hamburger Haftanstalt trat der kurdische H(cid:228)ftling Ilhan Jelkuvan bereits vor vielen Tagen in einen Hungerstreik, den er notfalls bis zum Tode durchhalten will; er behauptet, da(cid:223) er, obwohl sein Fall gerichtlich entschieden wurde und das Urteil Rechtskraft erlangt hat, von dem Programm f(cid:252)r die (cid:252)brigen H(cid:228)ftlinge ausgeschlossen wird, und sogar einer Ausnahmebehandlung unterworfen und in Isolierungshaft gehalten wird. Nach den uns vorliegenden Informationen treten zur Zeit auch andere H(cid:228)ftlinge sowohl in EU-Mitgliedstaaten als auch in anderen L(cid:228)ndern in einen Hungerstreik, um ihre Solidarit(cid:228)t zu bekunden. 1. Ist dem Rat die Ausnahmebehandlung des Ilhan Jelkuvan in der Hamburger Haftanstalt bekannt? 2. Welche Ma(cid:223)nahmen will der Rat ergreifen, damit diese Ausnahmebehandlung aufh(cid:246)rt und der betreffende H(cid:228)ftling nach den gleichen Ma(cid:223)st(cid:228)ben wie die (cid:252)brigen H(cid:228)ftlinge behandelt wird, und zwar angesichts der Tatsache, da(cid:223) es sich dabei nicht lediglich um eine Forderung dieses H(cid:228)ftlings handelt, sondern er auf diese Gleichbehandlung auch einen rechtlichen Anspruch hat? Antwort (2. Mai 2000) Dem Rat liegen keine Informationen (cid:252)ber die erw(cid:228)hnte Ausnahmebehandlung vor, und er hat auch nicht die Befugnis, sich mit den von dem Herrn Abgeordneten des Europ(cid:228)ischen Parlaments aufgeworfenen Fragen zu besch(cid:228)ftigen. (2000/C 330 E/146) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0338/00 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Die Arbeitslosenziffern in Griechenland (14. Februar 2000) Die Puklikation (cid:132)Europe(cid:147) vom 20. 12. 99 ver(cid:246)ffentlicht unter dem Titel (cid:132)EUROPE weekly SELECTED STATISTICS No 1128(cid:147) aus Eurostat News Release No 120/99 Zahlenangaben (cid:252)ber die Arbeitslosigkeit in den Mitgliedstaaten der Europ(cid:228)ischen Union, in Japan und den USA. Wie wir wiederholt festgestellt haben, fehlen in diesen Statistiken Zahlenangaben (cid:252)ber die Arbeitslosigkeit in Griechenland. In einer fr(cid:252)heren Antwort der Kommission auf meine Anfrage (E-1448/97) (1) hatte es gehei(cid:223)en, da(cid:223) das Nationale Statistische Amt Griechenlands plane, ab 1998 eine st(cid:228)ndige Erhebung (cid:252)ber die Arbeitskr(cid:228)fte durch- zuf(cid:252)hren, die die Arbeitslosenrate viertelj(cid:228)hrlich liefert. C 330 E/132 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 21. 11. 2000 Kann die Kommission daher folgende Fragen beantworten: 1. Wie l(cid:228)(cid:223)t sich dieses Fehlen von Zahlen zur Arbeitslosigkeit in Griechenland erkl(cid:228)ren? 2. Hat sich Griechenland verpflichtet, f(cid:252)r die verschiedenen Publikationen und die Dienststellen bei der Europ(cid:228)ischen Union genaue und verb(cid:252)rgte Zahlenangaben (cid:252)ber die Arbeitslosigkeit vorzulegen? 3. Welche Ma(cid:223)nahmen ergreift sie, damit in den einzelnen Publikationen aktuelle und verb(cid:252)rgte griechische Zahlenangaben (cid:252)ber die Arbeitslosigkeit erscheinen? 4. Haben Dienststellen in Griechenland Mittel daf(cid:252)r erhalten, da(cid:223) sie Zahlenangaben (cid:252)ber die Arbeits- losigkeit registrieren und vorlegen, und falls ja, aus welchen Programmen? (1) ABl. C 373 vom 9. 12. 1997, S. 133. Antwort von Herrn Solbes Mira im Namen der Kommission (29. M(cid:228)rz 2000) In Anwendung der Verordnung des Rates (EG) Nr. 577/98 vom 9. M(cid:228)rz 1998 (cid:252)ber die Durchf(cid:252)hrung einer Stichprobenerhebung (cid:252)ber Arbeitskr(cid:228)fte in der Gemeinschaft (1) f(cid:252)hrte das Statistische Amt Griechen- lands eine kontinuierliche Arbeitskr(cid:228)fteerhebung durch, die viertelj(cid:228)hrlich Daten produziert. Die finanzielle Unterst(cid:252)tzung der Gemeinschaft f(cid:252)r den (cid:220)bergang zu einer laufenden Arbeitskr(cid:228)fte- erhebung wurde dem Statistischem Amt von Griechenland gem(cid:228)(cid:223) dem griechischen Aktionsplan f(cid:252)r Statistik in den Jahren 1997, 1998 und 1999 gew(cid:228)hrt. Die Vierteljahresdaten f(cid:252)r die Arbeitslosenquoten f(cid:252)r Griechenland liegen jetzt f(cid:252)r alle vier Quartale von 1998 vor. Um saisonbereinigte Arbeitslosenquoten zu erhalten, m(cid:252)ssen jedoch (cid:252)ber einen Zeitraum von drei Jahren jedes Quartal Daten gesammelt werden, die erst dann in saisonbereinigten Reihen erscheinen k(cid:246)nnen. In der Zwischenzeit werden j(cid:228)hrliche Zahlenangaben (cid:252)ber die Arbeitslosigkeit aus der Arbeitskr(cid:228)fte- erhebung bis 1998 in dem gemeinsamen Besch(cid:228)ftigungsbericht 1999 ver(cid:246)ffentlicht, der vom Rat am 29. November 1999 angenommen wurde (2). (1) ABl. L 77 vom 14. 3. 1998. (2) http://ue. eu. int/newsroom/main. cfm?LANG=1. (2000/C 330 E/147) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0340/00 von Bill Miller (PSE) an die Kommission (14. Februar 2000) Betrifft: Transport von lebenden Tieren Dem Vernehmen nach ist die Kommission in Berichten zu dem Ergebnis gekommen, da(cid:223) die Beh(cid:246)rden in Deutschland, den Niederlanden, Spanien, Belgien, Frankreich und Irland Transportwege f(cid:252)r die Verbrin- gung von Tieren in andere Mitgliedstaaten genehmigen, die bei genauerem Hinsehen erkennen lassen, da(cid:223) die Bestimmungen der Richtlinie 91/628/EWG des Rates (1) (cid:252)ber das Entladen von lebenden Tieren und Ruhepausen f(cid:252)r die Tiere nicht oder m(cid:246)glicherweise nicht eingehalten werden. Was gedenkt die Kommission zu unternehmen, um gegen diesen etwaigen Versto(cid:223) gegen EU-Vorschriften vorzugehen? (1) ABl. L 340 vom 11. 12. 1991, S. 17


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0383/00 van Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) aan de Commissie. Aanpassing van motorvoertuigen aan de technische vooruitgang.

text: 21. 11. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 330 E/147 (2000/C 330 E/166) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0382/00 van Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) aan de Commissie (14 februari 2000) Betreft: Bewegwijzering en verkeersborden voor internationaal verkeer op het transeuropese wegennetwerk (TERN) Een van de belangrijkste kenmerken van het transeuropese wegennetwerk is de (cid:132)interoperabiliteit(cid:148). In dit verband heeft de Europese Commissie samen met de lidstaten uit hoofde van het Verdrag van Maastricht belangrijk werk verricht door oprichting van de zogeheten (cid:132)Motorway Working Group(cid:148) en de subgroep (cid:132)Action Start(cid:148) die zich bezig moeten gaan houden met communautaire regelgeving ter harmonisatie, naast andere technische aspecten, van de verkeersborden en de bewegwijzering op het transeuropese wegennet- werk (TERN), ter waarborging van de (cid:132)interoperabiliteit(cid:148) hiervan. De door de subgroep (cid:132)Start(cid:148) geboekte resultaten ten spijt is er nog steeds sprake van een grote mate van discontinu(cid:239)teit en een gebrek aan harmonisatie op het TERN voor wat betreft bewegwijzering en verkeers- borden. Is de Commissie voornemens een communautaire verordening op te stellen waarin de conclusies van de subgroep (cid:132)Action Start(cid:148) zijn verwerkt? Welke aanvullende maatregelen denkt de Commissie tenslotte in het kader van de subgroep (cid:132)Action Start(cid:148) te nemen om de (cid:132)interoperabiliteit(cid:148) van het transeuropese wegennetwerk te waarborgen en de onzekerheid die uit het huidige gebrek aan harmonisatie van de bewegwijzering en de verkeersborden voortvloeit voor het internationale verkeer dat van dit wegennetwerk gebruikmaakt, tot een minimum te beperken? Antwoord van mevrouw de Palacio namens de Commissie (17 maart 2000) Het Verdrag van Wenen inzake verkeerstekens (1) stelt een gemeenschappelijk stelsel in van waarschu- wings-, voorrangs-, verbods- en gebodsborden, maar bevat slechts zeer algemene regels voor richting- borden. In 1994 heeft de Start Action-werkgroep die de behoefte aan interoperabiliteit voor de oprichting van het Trans-Europese wegennet (TERN) moest beoordelen, eerst de aanbeveling gedaan dat de lidstaten dit Verdrag toepasten en vervolgens voorgesteld dat de Gemeenschap het aanvulde met andere vereisten. De Commissie zag in dat de harmonisatie van de verkeersborden door de Europese burgers gezien zou worden als een duidelijk symbool van Europese integratie maar, omdat twee lidstaten het Verdrag van Wenen niet hebben ondertekend (Ierland en Nederland) en drie lidstaten het Verdrag niet geratificeerd hebben (Spanje, Portugal en het Verenigd Koninkrijk), hoewel ze het wel grotendeels toepassen, achtte zij een desbetreffende wet echter niet opportuun. Nu evenwel de communautaire richtsnoeren voor de ontwikkeling van een Trans-Europees vervoersnet worden herzien, biedt zich de gelegenheid dit standpunt te heroverwegen. De Commissie zal in haar verslag over de herziening van de communautaire richtsnoeren dat midden 2000 aan Parlement en Raad zal worden voorgelegd, afwegen hoe de interoperabiliteit en de kwaliteit van het vervoersnet gegarandeerd kunnen worden. (1) Verdrag inzake verkeerstekens, goedgekeurd door de Economische Commissie voor Europa van de Verenigde Naties, van 8 november 1968, herzien in 1993 en in 1995. (2000/C 330 E/167) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0383/00 van Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) aan de Commissie (14 februari 2000) Betreft: Aanpassing van motorvoertuigen aan de technische vooruitgang De toetreding van de Europese Gemeenschap, middels het desbetreffende besluit van de Raad, tot de overeenkomst van de Economische Commissie voor Europa van de Verenigde Naties over de vaststelling van technische normen voor motorvoertuigen (beter bekend als (cid:132)Revised 1958 Agreement(cid:148)), betekende een grote stap voorwaarts in de richting van de verwezenlijking van de vaste politieke belofte om de technische handelsbarriŁres die binnen de Europese Unie nog bestaan weg te werken. C 330 E/148 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 21. 11. 2000 Onbegrijpelijkerwijze gaat het echter slechts om een gedeeltelijke toetreding, aangezien in de desbetref- fende akte niet alle besluiten zijn opgenomen die op de datum van ondertekening (27 november 1997) als bijlage bij de overeenkomst waren opgenomen. Aangezien sinds die datum nog meer besluiten zijn aangenomen, kan er geen sprake zijn van een volledige aanpassing aan de technische vooruitgang in deze sector. Is de Europese Commissie voornemens om nog in het jaar 2000 de lijst van besluiten aan te vullen, zodat alle bijlagen bij de (cid:132)Revised 1958 Agreement(cid:148) in de akte van toetreding worden opgenomen? Bestaat er een wettelijke of technische hinderpaal die volledige toetreding belemmert? Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (29 maart 2000) Door de goedkeuring van Besluit 97/836/EG van de Raad van 27 november 1997 is de Gemeenschap op 24 maart 1998 toegetreden tot de Herziene overeenkomst van 1958 van de Europese Commissie voor Europa van de Verenigde Naties (VN/ECE). Op de datum van haar toetreding tot deze overeenkomst heeft de Gemeenschap haar toetreding beperkt tot de aanvaarding van 79 bij de overeenkomst gevoegde reglementen. Er is overeengekomen dat VN/ECE-reglementen die bindend zijn voor de Gemeenschap in het Publicatie- blad van de Europese Gemeenschappen moeten worden bekendgemaakt alvorens zij in werking treden. Intussen aanvaarden de lidstaten goedkeuringen zelfs wanneer die door andere partijen zijn verleend en verlenen zij goedkeuringen overeenkomstig die reglementen. Sinds de toetreding van de Gemeenschap tot de Herziene overeenkomst van 1958 van de VN/ECE is het aantal reglementen ongewijzigd gebleven. Om nieuwe VN/ECE-reglementen te kunnen goedkeuren, moet de Raad ze op voorstel van de Commissie en met instemming van het Parlement eerst goedkeuren. Verscheidene nieuwe VN/ECE-reglementen worden momenteel door de Raad bestudeerd met de bedoeling ze door de Gemeenschap te laten erkennen. Er zij ook op gewezen dat het Parlement reeds heeft ingestemd met twee van die reglementen. Wat de bestaande VN/ECE-reglementen betreft die niet door de Gemeenschap erkend zijn bij de toetreding tot het Herziene VN/ECE-overeenkomst van 1958, dient te worden benadrukt dat de Commissie van plan is gaandeweg bij de Raad en het Europees Parlement voorstellen in te dienen teneinde de Gemeenschap de resterende reglementen te laten onderschrijven. Ten tijde van haar toetreding tot de Herziene VN/ ECE-overeenkomst van 1958 ging de Gemeenschap er in feite van uit dat deze resterende 31 reglementen eerst door de VN/ECE aan de technische vooruitgang moesten worden aangepast alvorens de Gemeenschap ze kon onderschrijven. Deze aanpassing wordt momenteel uitgewerkt door werkgroepen van de VN/ECE. Zodra dit werk voltooid is, zal de Commissie aangepaste voorstellen indienen. Er zij ook op gewezen dat de Gemeenschap met betrekking tot de VN/ECE-reglementen die zij heeft onderschreven een actieve rol heeft gespeeld in het besluitvormingsproces van de VN/ECE. Zo heeft de Gemeenschap tussen november 1998 en oktober 1999 ongeveer dertig amendementen aanvaard op door haar erkende VN/ECE-reglementen. Met het oog op de transparantie zal de Commissie onderzoeken of er een register kan worden opgesteld van de huidige stand van toepassing van VN/ECE-reglementen door de Gemeenschap. (2000/C 330 E/168) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0385/00 van Nelly Maes (Verts/ALE) aan de Commissie (15 februari 2000) Betreft: Anti-reclamechip in televisietoestellen Sommige televisietoestellen beschikken vandaag over een elektronische chip die toelaat automatisch reclameboodschappen te weren en alternatieve beelden te ontvangen. De techniek is te vergelijken met de chip in een autoradiotoestel die de aankondigingen met verkeersinformatie brengt. Voor de consument biedt dit het voordeel dat hij reclamebeelden kan mijden. Reclamemakers krijgen gemotiveerde kijkers. De financiering van het alternatief voor reclamebeelden kan gebeuren door de fiscale aftrekbaarheid van reclamekosten geleidelijk te verminderen


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0358/00 esittäjä(t): Elisa Damião (PSE) komissiolle. Koneiden ja laitteiden eurooppalaiset standardit.

eurovoc_concepts:
European social policy
occupational disease

text: 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/183 (2000/C 303 E/207) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0357/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Elisa Damiªo (PSE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Terveys ja turvallisuus ty(cid:246)paikalla Naisten ja miesten lis(cid:228)(cid:228)ntymiskyvyn jyrkk(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)henemiseen ja raskauteen liittyvien ongelmien (keskenme- not, liian varhaiset synnytykset, sairauksien periytyminen ja suuri joukko sairauksia, jotka tiedeyhteis(cid:246)n mukaan johtuvat elin- ja ty(cid:246)oloista) merkityst(cid:228) on v(cid:228)h(cid:228)telty. Ne eiv(cid:228)t esiinny ammattitauteja koskevissa tilastoissa eik(cid:228) niit(cid:228) ole asianmukaisesti otettu huomioon, vaikka on kyse oikeudesta vanhemmuuteen ja asiasta, josta voi olla vakavia seurauksia eurooppalaisten yhteiskuntien tasapainolle Voiko komissio antaa kaikki k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat t(cid:228)t(cid:228) asiaa koskevat yhteis(cid:246)n ja j(cid:228)senvaltioiden tiedot? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (23. maaliskuuta 2000) Komissio seuraa eritt(cid:228)in tarkkaan tutkimuksia ja tietoja, ty(cid:246)paikoilla esiintyvill(cid:228) tekij(cid:246)ill(cid:228) voi olla naisten ja miesten lis(cid:228)(cid:228)ntymiskykyyn. jotka liittyv(cid:228)t niihin ongelmiin, joita joillakin Tieteenharjoittajat eiv(cid:228)t ole yksimielisi(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) ihmisten lis(cid:228)(cid:228)ntymiskyky olisi yleisesti heikkenem(cid:228)ss(cid:228) tietyille ty(cid:246)paikoilla esiintyville tekij(cid:246)ille tapahtuvan altistumisen vuoksi, eik(cid:228) asiasta ole saatu varmaa n(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). Vuonna 1998 komissio antoi tunnustetulle tiedelaitokselle teht(cid:228)v(cid:228)ksi tehd(cid:228) toinen erityistutkimus hedel- m(cid:228)tt(cid:246)myydest(cid:228) ja ty(cid:246)per(cid:228)isist(cid:228) tekij(cid:246)ist(cid:228). Tutkimuksessa analysoidaan ty(cid:246)paikoilla yleisimmin esiintyvien tekij(cid:246)iden vaikutusta lis(cid:228)(cid:228)ntymiskykyyn, ja siihen sis(cid:228)ltyy eritt(cid:228)in hy(cid:246)dyllinen yhteenveto alalla tehdyist(cid:228) eri tutkimuksista. Kopio loppuraportista on l(cid:228)hetetty suoraan arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle ja parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)(cid:246)n. Tiedepiireiss(cid:228) on kuitenkin viime vuosina kiinnitetty erityisen paljon huomiota umpieritysj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) h(cid:228)iritsem(cid:228)(cid:228)n tai muuttamaan kykenevien kemiallisten tekij(cid:246)iden mahdollisiin vaikutuksiin ihmisten tervey- teen ja erityisesti lis(cid:228)(cid:228)ntymiseen. ja julkaisi vuonna 1999 Myrkyllisyytt(cid:228), ekomyrkyllisyytt(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228) tiedekomitea antoi lausunnon umpieritysj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) h(cid:228)iritsevien tekij(cid:246)iden vaikutuksesta ihmisten sek(cid:228) villiel(cid:228)inten ja luon- nonkasvien terveyteen. Komitea katsoo muun muassa, ett(cid:228) tiettyjen terveysh(cid:228)iri(cid:246)iden ja umpieritysj(cid:228)rjes- telm(cid:228)(cid:228) h(cid:228)iritsevien tekij(cid:246)iden v(cid:228)lisist(cid:228) yhteyksist(cid:228) huolimatta n(cid:228)iden tuotteiden syysuhdetta tietyiss(cid:228) sairauksissa ei ole todistettu. Lis(cid:228)ksi lausunnossa todettiin, ett(cid:228) 61 tutkimuksen meta-analyysi on osoittanut siitti(cid:246)iden pitoisuuden ja siemennesteen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n yleist(cid:228) v(cid:228)henemist(cid:228) vuosien 1938 ja 1990 v(cid:228)lill(cid:228). Samoja tietoja analysoitiin kuitenkin my(cid:246)hemmin uudelleen useaan otteeseen, jolloin k(cid:228)vi ilmi, ett(cid:228) meta-analyysi oli ehk(cid:228) v(cid:228)(cid:228)ristynyt ja virheellinen. Uusissa analyyseissa saatiin erilainen tulos siemennesteen laadusta sen mukaan, mik(cid:228) menetelm(cid:228) oli k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228). Kopio t(cid:228)st(cid:228) lausunnosta on toimitettu suoraan arvoisalle parlamen- tin j(cid:228)senelle ja parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)(cid:246)n. Komissio seuraa joka tapauksessa edelleen j(cid:228)rjestelm(cid:228)llisesti n(cid:228)it(cid:228) kysymyksi(cid:228), jotta se voisi tarvittaessa tehd(cid:228) yhteis(cid:246)aloitteita niiden lis(cid:228)(cid:228)ntymiskykyyn liittyvien ongelmien ehk(cid:228)isemiseksi, jotka aiheutuvat ty(cid:246)per(cid:228)isest(cid:228) altistumisesta tietyille tekij(cid:246)ille. (2000/C 303 E/208) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0358/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Elisa Damiªo (PSE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Koneiden ja laitteiden eurooppalaiset standardit Komissio on ilmoittanut sy(cid:246)p(cid:228)instituutin tutkimuksissa havaitusta uudesta terveydelle vaarallisesta tekij(cid:228)st(cid:228), puup(cid:246)lyst(cid:228), joka aiheuttaa perim(cid:228)n muutoksia ja sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228). Mitk(cid:228) ratkaisuja Euroopan standardointikomitea ja Euroopan s(cid:228)hk(cid:246)tekniikan standardointikomitea ovat ehdottaneet sen v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi, ettei nykyisten koneiden ja laitteiden k(cid:228)ytt(cid:246) aiheuta t(cid:228)llaisia terveysriskej(cid:228)? C 303 E/184 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (28. maaliskuuta 2000) Komission ehdotuksesta neuvosto antoi 28. huhtikuuta 1999 direktiivin 1999/38/EY (1) ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden suojelemisesta sy(cid:246)p(cid:228)sairauden vaaraa aiheuttaville tekij(cid:246)ille altistumiseen ty(cid:246)ss(cid:228) liittyvilt(cid:228) vaaroilta annetun direktiivin 90/394/ETY (2) muuttamisesta toisen kerran ja sen soveltamisalan laajentamisesta perim(cid:228)n muutoksia aiheuttaviin aineisiin. Direktiiviss(cid:228) lis(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n liitteess(cid:228) I tarkoitettuihin prosesseihin ty(cid:246), (cid:148)johon liittyy altistuminen kovapuup(cid:246)- lyille(cid:148). Siten kaikkia direktiiviss(cid:228) 90/394/ETY tarkoitettuja ehk(cid:228)isy- ja suojelutoimenpiteit(cid:228) on sovellettava kovapuup(cid:246)lyille altistuviin ty(cid:246)ntekij(cid:246)ihin. Lis(cid:228)ksi ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden ty(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:228)mille ty(cid:246)v(cid:228)lineille asetettavista turvallisuutta ja terveytt(cid:228) koskevista v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimuksista annetun neuvoston direktiivin 89/655/ETY (toinen direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi), sellaisena kuin se on muutettuna 5. joulukuuta 1995 annetulla neuvoston direktiivill(cid:228) 95/63/EY (3), liitteen I 2. 5 kohdan toisessa alakohdassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n seuraa- vasti: (cid:148)Ty(cid:246)v(cid:228)lineiss(cid:228), joissa on kaasu-, h(cid:246)yry- neste- tai p(cid:246)lyp(cid:228)(cid:228)st(cid:246)n vaara, on oltava tarkoituksenmukaiset keruu- ja/tai poistolaitteet vaaranl(cid:228)hteiden l(cid:228)hell(cid:228). (cid:148) J(cid:228)senvaltiot m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)v(cid:228)t k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n soveltamistavat. Koska Euroopan standardointikomitean (CEN) ja Euroopan s(cid:228)hk(cid:246)tekniikan standardointikomitean (Cenelec) teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on uusien laitteiden standardointi, n(cid:228)ille tahoille ei ole esitetty asiaa koskevia pyynt(cid:246)j(cid:228). (1) EYVL L 138, 1. 6. 1999. (2) EYVL L 196, 26. 7. 1990. (3) EYVL L 335, 30. 12. 1995. (2000/C 303 E/209) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0361/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Florence Kuntz (UEN) komissiolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: Autoista maksetun arvonlis(cid:228)veron palautukset Luxemburgilainen yhti(cid:246) tarjoaa ranskalaisen yhti(cid:246)n vuokrattavaksi autoja tiet(cid:228)en, ett(cid:228) laskut laaditaan kolmen kuukauden v(cid:228)lein Luxemburgin arvonlis(cid:228)verolla, mutta muuten verovapaasti. Luxemburgilainen yhti(cid:246) v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) ranskalainen yhti(cid:246) voi saada arvonlis(cid:228)veron takaisin Luxemburgissa. Kaavaillussa sopimuksessa ei ole mainittu hintaa, jonka ranskalainen yhti(cid:246) maksaisi autoista, jos se ostaisi ne tai ottaisi ne uudelleen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228); sopimuksen voimassaolon p(cid:228)(cid:228)tytty(cid:228) autot palautetaan luxemburgilaiselle yhti(cid:246)lle, joka aikoo myyd(cid:228) ne eteenp(cid:228)in k(cid:228)ytettyjen autojen kauppaa harjoittavalle gibraltarilaiselle yhti(cid:246)lle. T(cid:228)m(cid:228) puolestaan voi myyd(cid:228) autot edelleen haluamalleen henkil(cid:246)lle, mahdollisesti Ranskaan. Kertoisiko komissio, 1. palautetaanko ranskalaiselle yhti(cid:246)lle sen Luxemburgissa maksama arvonlis(cid:228)vero? 2. voiko ranskalainen kuljettaja ajaa autoa, joka on rekister(cid:246)ity Luxemburgiin? 3. palautetaanko luxemburgilaiselle yhti(cid:246)lle sen henkil(cid:246)autoista maksama arvonlis(cid:228)vero? 4. pit(cid:228)(cid:228)k(cid:246) gibraltarilaisen yhti(cid:246)n maksaa arvonlis(cid:228)vero Ranskassa tai Gibraltarilla myydess(cid:228)(cid:228)n yli kuusi kuukautta vanhan auton, ja jos pit(cid:228)(cid:228), lasketaanko arvonlis(cid:228)vero hinnan vai katteen perusteella? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (14. maaliskuuta 2000) Arvonlis(cid:228)verosta annetun kuudennen neuvoston direktiivin (1) 9 artiklan 1 kohdan perusteella 1. autonvuokrauspalvelut ovat arvonlis(cid:228)veron alaisia siin(cid:228) j(cid:228)senvaltiossa, jossa palvelujen suorittajalla on liiketoimintansa kotipaikka. Esitetyss(cid:228) tapauksessa arvonlis(cid:228)vero on siis maksettava Luxemburgissa. Silt(cid:228) osin kuin Ranskassa toimiva yhti(cid:246) k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kyseisi(cid:228) autoja liiketoimintaansa se voi arvonlis(cid:228)verosta annetun kahdeksannen direktiivin perusteella peri(cid:228) takaisin Luxemburgissa maksetun arvonlis(cid:228)veron


title: PERGUNTA ESCRITA E-0349/00 apresentada por Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) e Luis Berenguer Fuster (PSE) à Comissão. Ajudas públicas e reforço de posição dominante no mercado espanhol de electricidade.

eurovoc_concepts:
Spain
common commercial policy
control of State aid
electrical industry
privatisation

text: C 303 E/180 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/203) PERGUNTA ESCRITA E-0349/00 apresentada por Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE), Fernando PØrez Royo (PSE) e Luis Berenguer Fuster (PSE) (cid:224) Comissªo (14 de Fevereiro de 2000) Objecto: Ajudas pœblicas e refor(cid:231)o de posi(cid:231)ªo dominante no mercado espanhol de electricidade Tendo em conta, no quadro da concessªo de ajudas pœblicas pelos custos de transi(cid:231)ªo para a concorrŒncia (CTC), a estrutura duopol(cid:237)stica do mercado espanhol de electricidade, tenciona a Comissªo aplicar a sua doutrina constante, segundo a qual as ajudas pœblicas nªo poderªo nunca contribuir para o refor(cid:231)o de uma posi(cid:231)ªo dominante? Resposta dada por Mario Monti em nome da Comissªo (22 de Mar(cid:231)o de 2000) O controlo exercido pela Comissªo em matØria de aux(cid:237)lios estatais consiste em verificar em que medida a distor(cid:231)ªo da concorrŒncia, necessariamente gerada pelo aux(cid:237)lio, Ø compensada pela contribui(cid:231)ªo do aux(cid:237)lio para o interesse comum numa perspectiva comunitÆria. Neste contexto, para o exame dos casos de aux(cid:237)lios estatais ligados a custos ociosos, a Comissªo aplicarÆ uma metodologia, cujo projecto foi discutido com os Estados-membros em Junho de 1999. Esta metodologia considera, nomeadamente, o grau de concorrŒncia existente no mercado em causa. Assim, o aux(cid:237)lio destina-se a compensar os custos ociosos eleg(cid:237)veis, claramente determinados e identificados, e o dispositivo de pagamento do aux(cid:237)lio deve permitir ter em conta a evolu(cid:231)ªo efectiva futura da concorrŒncia, devendo esta evolu(cid:231)ªo ser medida por factores quantificÆveis. (2000/C 303 E/204) PERGUNTA ESCRITA E-0351/00 apresentada por Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE), Fernando PØrez Royo (PSE) e Luis Berenguer Fuster (PSE) (cid:224) Comissªo (14 de Fevereiro de 2000) Objecto: Interesses dos consumidores no processo relativo ao sector espanhol da electricidade: exame das ajudas pœblicas concedidas pelo Governo Os meios de comunica(cid:231)ªo social espanh(cid:243)is divulgaram que, no quadro do processo relativo aos custos de transi(cid:231)ªo para a concorrŒncia (CTC), a Comissªo Europeia vai transmitir ao Governo espanhol o relat(cid:243)rio elaborado por um perito independente para que este Governo apresente as suas alega(cid:231)ıes. Tendo em conta que, neste processo, o Governo espanhol nªo representa o interesse geral mas sim os interesses das empresas de electricidade, tenciona a Comissªo transmitir igualmente o relat(cid:243)rio aos representantes dos consumidores espanh(cid:243)is? EstÆ a Comissªo consciente de que, caso nªo o fa(cid:231)a, estarÆ a atentar contra o princ(cid:237)pio da igualdade de defesa? Resposta dada por Mario Monti em nome da Comissªo (24 de Mar(cid:231)o de 2000) Em conformidade com a Decisªo 94/90/CECA/CE/Euratom da Comissªo, de 8 de Fevereiro de 1994, relativa ao acesso do pœblico aos documentos da Comissªo (1), o relat(cid:243)rio em causa nªo pode ser divulgado, dado que afectaria a protec(cid:231)ªo do sigilo comercial e industrial. AlØm disso, este relat(cid:243)rio assenta em grande parte em dados confidenciais fornecidos pelo Governo espanhol. Por conseguinte, a Comissªo nªo tenciona dar acesso ao relat(cid:243)rio do consultor aos representantes dos consumidores espanh(cid:243)is. AlØm disso, a Comissªo considera que nªo estÆ a atentar contra o princ(cid:237)pio da igualdade de defesa no sentido de que Espanha Ø a œnica destinatÆria da decisªo que serÆ adoptada. (cid:201) por esta razªo que, em matØria de aux(cid:237)lios estatais, s(cid:243) o Estado-membro pode ter acesso ao dossier. (1) JO L 46 de 18. 2. 1994


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0316/00 af Anna Karamanou (PSE) og Minerva Malliori (PSE) til Rådet. Effektiv bekæmpelse af aids.

eurovoc_concepts:
AIDS
EU action
EU aid
developing countries
disease prevention
health policy
therapeutics

text: C 81 E/2 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 13. 3. 2001 (2001/C 81 E/002) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0316/00 af Anna Karamanou (PSE) og Minerva Malliori (PSE) til R(cid:229)det (14. februar 2000) Om: Effektiv bek(cid:230)mpelse af aids 95 % af de mennesker, der er angrebet af aids, lever i udviklingslandene p(cid:229) det afrikanske eller det asiatiske kontinent, og denne sygdom er ansvarlig for et ud af fem dłdsfald i Afrika, og den forventede gennem- snitslevealder er faldet drastisk p(cid:229) grund af de enorme dimensioner, som denne epidemi har antaget, og de syges manglende evne til at betale de hłje łkonomiske omkostninger, der er forbundet med medicin og behandling af sygdommen; endvidere har lederen af Verdenssundhedsorganisationen, Gro Harlem Brundt- land, i en appel til samtlige industrilande understreget, at medicinen befinder sig i den nordlige del af verden og sygdommen i den sydlige, idet hun opfordrede til, at der blev gjort en ende p(cid:229) denne ulighed og słrget for lige adgang til forebyggelse og behandling af aids. Eftersom der for nylig er ydet stłtte p(cid:229) 150 millioner dollars fra USA og 50 millioner dollars fra Canada, bedes R(cid:229)det besvare fłlgende: Hvordan og med hvilke s(cid:230)rlige programmer agter EU at komme udvik- lingslandene til unds(cid:230)tning med henblik p(cid:229) s(cid:229)vel forebyggelse som behandling, s(cid:229) de sygdomsramte kan f(cid:229) mulighed for medicinsk behandling, og antallet af dłdsfald kan nedbringes drastisk, s(cid:229)dan som det ogs(cid:229) er sket i udviklingslandene? Svar (29. september 2000) R(cid:229)det deler fuldt ud de (cid:230)rede parlamentsmedlemmers bekymring vedrłrende den alvorlige AIDS-epidemi, som is(cid:230)r h(cid:230)rger i Afrika, og er ogs(cid:229) enig i deres analyse af konsekvenserne heraf. R(cid:229)det har understreget nłdvendigheden af at łge bestr(cid:230)belserne for at sikre en bedre stłtte til udviklingslandenes nationale strategier. Det indeb(cid:230)rer navnlig stłtte til strategier, der tager sigte p(cid:229) at opn(cid:229) en mere effektiv forebyggelse af smitte gennem oplysning, fremme af seksuel og forplantningsm(cid:230)ssig sundhed, af sikker- heden ved blodtransfusioner og til strategier til stłtte for smittede og syge, bl. a. gennem styrkelse af sundhedssystemet og bek(cid:230)mpelse af diskrimination eller social udstłdelse. I samarbejde med Parlamentet og p(cid:229) forslag fra Kommissionen vedtog R(cid:229)det i marts 1997 en forordning om foranstaltninger p(cid:229) omr(cid:229)det HIV/AIDS i udviklingslandene, navnlig de fattigste lande. I henhold til forordningen er der for perioden 1997-1999 afsat et belłb p(cid:229) 45 mio. € til iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af programmet til bek(cid:230)mpelse af AIDS. I forordningen fastl(cid:230)gges det, hvilke f(cid:230)lles foranstaltninger der prioriteres hłjest, idet disse hovedsagelig vedrłrer forebyggelse af sygdommens udbredelse. Det fastl(cid:230)gges ogs(cid:229) nłje, hvilke foranstaltninger der kan finansieres for at medvirke til at neds(cid:230)tte overfłrslen af HIV/AIDS. Hvad s(cid:230)rlig ang(cid:229)r behandlingen, har Kommissionen indtil videre ikke foresl(cid:229)et at udvide f(cid:230)llesskabsfinan- sieringen til at d(cid:230)kke omkostningerne til egnet medicin til at holde AIDS under kontrol. (2001/C 81 E/003) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0515/00 af Christoph Konrad (PPE-DE) til R(cid:229)det (25. februar 2000) Om: Skabelse af et f(cid:230)lles europ(cid:230)isk luft-(kontrol)rum 1. Den 1. 12. 1999 vedtog EU-kommissionen en meddelelse (KOM(1999) 614) om skabelse af et f(cid:230)lles europ(cid:230)isk luftrum, hvor den gik ind for en f(cid:230)lles forvaltning af luftrummet. Hvilke politiske skridt agter R(cid:229)det at tage for at klare den enorme stigning i lufttrafikken og de dermed forbundne forsinkelser samt den manglende koordinering af lufttrafikstyringstjenesterne?