title: Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/4/EG av den 28 februari 2000 om ändring av rådets direktiv 74/60/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om inredningsdetaljer i motorfordon (passagerarutrymmets inre delar frånsett inre backspeglar, manöverorganens utformning, taket eller det öppningsbara taket, ryggstödet och sätenas baksida)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
commercial vehicle
motor vehicle
vehicle parts

text: L 87/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 4. 2000 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2000/4/EG av den 28 februari 2000 om ändring av rådets direktiv 74/60/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om inredningsdetaljer i motorfordon (passagerarutrymmets inre delar frånsett inre backspeglar, man- överorganens utformning, taket eller det öppningsbara taket, ryggstödet och sätenas baksida) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta, med beaktande av kommissionens förslag (1), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) Det är lämpligt att i rådets direktiv 74/60/EEG (4) införa krav för elstyrda fönster, så att barn inte utsätts för någon risk vid stängningen av denna typ av fönster. Liknande krav bör också gälla för elstyrda takluckor och skiljeväggar. Titeln och tillämpningsområdet för direktiv 74/60/EEG bör därför ändras i enlighet härmed. Direktiv 74/60/EEG är ett av särdirektiven om det förfa- rande för EG-typgodkännande som har fastställts genom rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (5). Bestämmelserna i direktiv 70/156/EEG om fordon, fordonssystem, komponenter och separata tekniska enheter gäller därför för direktiv 74/60/EEG. av medlemsstaternas lagstiftning Enligt artiklarna 3. 4 och 4. 3 i direktiv 70/156/EEG skall ett tekniskt underlag bifogas varje särdirektiv som skall innehålla de relevanta punkterna i bilaga I till direktiv 70/156/EEG och även ett typgodkännandeintyg enligt direktivets bilaga VI, så att typgodkännandet kan dator- behandlas. Det är viktigt att fordon i andra kategorier än M1– särskilt de i kategorierna M2 och N1– så fort som möjligt i synnerhet barn, den kan ge förare och passagerare, (1) EGT C 149, 15. 5. 1998, s. 10. (2) EGT C 407, 28. 12. 1998, s. 56. (3) Europaparlamentets yttrande av den 9 februari 1999 (EGT C 150, 28. 5. 1999, rådets gemensamma ståndpunkt av den 28 oktober 1999 (EGT C 346, 2. 12. 1999, s. 17) och Europaparlamen- tets beslut av den 3 februari 2000. s. 26), (4) EGT L 38, 11. 2. 1974, s. 2. Direktivet ändrat genom kommissionens direktiv 78/632/EEG (EGT L 206, 29. 7. 1978, s. 26). (5) EGT L 42, 23. 2. 1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europa- parlamentets och rådets direktiv 98/91/EG (EGT L 11, 16. 1. 1999, s. 25). skyddsnivå som föreskrivs i direktiv 74/60/EEG. Det bör därför vara möjligt att i enlighet med förfarandet i artikel 13 i direktiv 70/156/EEG utsträcka tillämpningsområdet för direktiv 74/60/EEG till att omfatta sådana fordon. Ändringarna i direktiv 74/60/EEG avser endast de admi- nistrativa bestämmelserna och elstyrda fönster, takluckor och/eller skiljeväggar. Det är därför inte nödvändigt att ogiltigförklara existerande godkännanden som utfärdats inom ramen för direktiv 74/60/EEG eller att förhindra registrering, saluföring eller ibruktagande av nya fordon som inte är utrustade med elstyrda fönster, takluckor och/eller skiljeväggar och som omfattas av sådana typgodkännanden. I enlighet med den proportionalitetsprincip som anges i artikel 5 tredje stycket i fördraget går åtgärderna i detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målen i fördraget. (5) (6) HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Direktiv 74/60/EEG skall ändras på följande sätt: 1. Titeln skall ersättas med följande: ”Rådets direktiv 74/60/EEG av den 17 december 1973 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om inred- ningsdetaljer i motorfordon”. 2. Artiklarna 1, 2 och 3 skall ersättas med följande: ”Artikel 1 I detta direktiv avses med ’fordon’ varje fordon enligt defini- tionen i artikel 2 i direktiv 70/156/EEG. Artikel 2 Ingen medlemsstat får vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för ett fordon av skäl som hänför sig till fordonet, om dessa uppfyller kraven i bilagorna. inredningsdetaljer i 8. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 87/23 Artikel 3 Ingen medlemsstat får vägra eller förbjuda att ett fordon saluförs, registreras, tas i bruk eller används av skäl som hänför sig till fordonet, om dessa uppfyller kraven i bilagorna. ”. inredningsdetaljer i 3. Artiklarna 4 och 5 skall utgå. 4. Bilagorna skall ändras i enlighet med bilagan till detta direktiv. Artikel 2 1. Från och med den 8 april 2001 får medlemsstaterna, av skäl som hänför sig till inredningsdetaljer i motorfordon, inte — vägra att bevilja EG-typgodkännande typgodkännande för en fordonstyp, eller eller nationellt — vägra registrering, saluföring eller ibruktagande av fordon, om fordonen uppfyller kraven i direktiv 74/60/EEG. 2. Från och med den 8 april 2002 skall medlemsstaterna inte längre bevilja EG-typgodkännandeintyg för en ny for- donstyp av skäl som hänför sig till inredningsdetaljer i motor- fordonet, om den inte uppfyller kraven i direktiv 74/60/EEG. 3. Från och med den 8 april 2003 skall medlemsstaterna — betrakta de intyg om överensstämmelse som medföljer nya fordon i enlighet med bestämmelserna i direktiv 70/ 156/EEG som ogiltiga med avseende på artikel 7. 1 i det direktivet, och — ha möjlighet att vägra registrering, saluföring eller ibrukta- gande av nya fordon som inte åtföljs av ett intyg om överensstämmelse om inte artikel 8. 2 i direktiv 70/156/EEG åberopas, av skäl som hänför sig till inredningsdetaljer i motorfordon om fordonen är utrustade med elstyrda fönster, takluckor och/eller skiljeväggar och de inte uppfyller kraven i direktiv 74/60/EEG. Detta direktiv varken ogiltigförklarar typgodkännanden 4. som utfärdats tidigare enligt direktiv 74/60/EEG för fordon som inte är utrustade med elstyrda fönster, takluckor och/eller skiljeväggar, eller hindrar utvidgning av sådana godkännanden enligt villkoren i det direktiv enligt vilket de ursprungligen beviljades. Artikel 3 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den 8 april 2001 och skall genast underrätta kommissionen om detta. 2. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. till kommissionen överlämna skall 3. Medlemsstaterna texterna till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Artikel 4 Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Artikel 5 Utfärdat i Bryssel den 28 februari 2000. På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar N. FONTAINE Ordförande J. PINA MOURA Ordförande L 87/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 4. 2000 BILAGA ÄNDRINGAR AV BILAGORNA TILL DIREKTIV 74/60/EEG 1. Följande förteckning över bilagor skall införas mellan artiklarna och bilaga 1: ”FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR BILAGA 1: Tillämpningsområde, definitioner, ansökan om EG-typgodkännande för en fordonstyp, beskriv- ning, beviljande av EG-typgodkännande för en fordonstyp, ändringar av typen och ändringar av godkännanden och produktionsöverensstämmelse Tillägg 1: Tekniskt underlag Tillägg 2: Intyg om EG-typgodkännande Tillägg 3: Den cylinderformade provstångens placering i det öppningsbara taket och fönsteröppningarna Tillägg 4: Symbol för strömbrytaren vid förarplatsen BILAGA 2: Bestämning av huvudets islagsområde BILAGA 3: Förfarande för provning av energiupptagande material BILAGA 4: Förfarande för bestämning av H-punkten och ryggstödets faktiska lutningsvinkel samt för kontroll av R- och H-punkternas relativa läge och förhållandet mellan ryggstödets konstruktivt bestämda och faktiska lutningsvinkel Tillägg: Den tredimensionella dockans delar, samt mått och massa för dockan BILAGA 5: Metod för mätning av utskjutande delar Tillägg: Apparat för mätning av utskjutande delar BILAGA 6: Apparat och förfarande för tillämpning av punkt 5. 2. 1 i bilaga 1”. 2. Bilaga 1 skall ändras på följande sätt: a) Fotnot 1 skall utgå. b) Rubriken skall ersättas med följande: ”RÄCKVIDD, DEFINITIONER, ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE FÖR EN FORDONSTYP, BESKRIVNING, BEVILJANDE AV EG-TYPGODKÄNNANDE FÖR EN FORDONSTYP, ÄNDRINGAR AV TYPEN OCH ÄNDRINGAR AV GODKÄNNANDEN OCH PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE”. c) Punkt 1 skall ersättas med följande: ”1. RÄCKVIDD Detta direktiv gäller för fordon i kategori M 1 70/156/EEG. ”. enligt definitionen i avsnitt A bilaga II till direktiv d) Punkterna 2. 1 och 2. 2 skall ersättas med följande: ”2. 1 2. 1. 1 2. 1. 2 2. 1. 3 2. 1. 4 2. 1. 5 2. 2 ’inredningsdetaljer’ är passagerarutrymmets inre delar frånsett inre backspeglar, manöverorganens utformning, taket eller det öppningsbara taket, ryggstödet och sätenas baksida, elstyrda fönster, takluckor och skiljeväggar. ’fordonstyp’ avser, i fråga om inredningsdetaljer i passagerarutrymmet, motorfordon som inte skiljer sig från varandra väsentligt i fråga om:”. 8. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 87/25 e) Följande punkter skall införas: ”2. 2. 3 taket eller det öppningsbara taket, 2. 2. 4 ryggstödet och sätenas baksida, 2. 2. 5 elstyrda fönster, takluckor och skiljeväggar. ”. f) Följande punkter skall införas: ”2. 10 elstyrda fönster: fönster som stängs genom strömtillförsel från fordonets elsystem. 2. 11 2. 12 2. 13 elstyrda takluckor: rörliga luckor i ett fordonstak vilka stängs genom strömtillförsel från fordonets elsystem antingen genom en glidande eller en vippande rörelse och som inte inbegriper fällbara tak. elstyrda skiljeväggar: väggar som delar ett passagerarutrymme i minst två sektioner och som stängs genom strömtillförsel från fordonets elsystem. öppning: den största möjliga öppningen mellan den övre kanten eller framkanten, beroende på i vilken riktning stängningen sker, av ett elstyrt fönster, en elstyrd skiljevägg eller taklucka och den fordons- konstruktion som utgör kanten för fönstret, skiljeväggen eller takluckan från insidan av fordonet sett eller, för en skiljevägg, från den bakre delen av passagerarutrymmet sett. För mätning av en öppning skall en cylinderformad provstång (utan att kraft brukas) placeras i öppningen normalt sett i rät vinkel mot fönstret, takluckan eller skiljeväggen, såsom framgår av figur 1, från insidan av fordonet eller där det är tillämpligt från den bakre delen av passagerarutrymmet. ”. g) Punkterna 3–3. 3 skall ersättas med följande: ”3. 3. 1 3. 2 3. 3 ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE FÖR EN FORDONSTYP Ansökan om EG-typgodkännande enlgit artikel 3. 4 i direktiv 70/156/EEG för en fordonstyp med avseende på dess inredningsdetaljer skall lämnas in av fordonstillverkaren. En mall för det tekniska underlaget finns i tillägg 1. Följande skall tillhandahållas det tekniska organ som ansvarar för utförandet av typgodkännandeprov- ningarna:”. h) Följande punkter skall införas: ”5. 5. 2 Elstyrda takluckor 5. 5. 2. 1 Därutöver skall elstyrda takluckor och deras manöverorgan uppfylla kraven i punkt 5. 8 nedan. ” i) j) Punkterna 5. 8 och 5. 8. 1 skall omnumreras till punkterna 5. 9 och 5. 9. 1. Följande punkter skall införas: ”5. 8 5. 8. 1 Elstyrda fönster, takluckor och skiljeväggar Följande krav gäller för elstyrda fönster, takluckor och skiljeväggar för att minimera risken för skador genom oavsiktlig eller felaktig användning. 5. 8. 2 Normala krav för användningen Utöver vad som föreskrivs i punkt 5. 8. 3 får elstyrda fönster, takluckor och skiljeväggar endast kunna stängas under en eller flera av följande omständigheter: 5. 8. 2. 1 När tändningsnyckeln befinner sig i tändningslåset i något användningsläge. 5. 8. 2. 2 Med muskelkraft utan strömtillförsel från fordonets elsystem. 5. 8. 2. 3 Vid fortlöpande aktivering genom ett låssystem på utsidan av fordonet. 5. 8. 2. 4 Under tidsintervallet mellan det att nyckeln i tändningslåset vrids från ’på’ till ’av’ och/eller nyckeln tagits ur låset och det att ingen av de två framdörrarna öppnats tillräckligt mycket för att tillåta förare eller passagerare att stiga ur. 5. 8. 2. 5 När stängningsrörelsen för ett elstyrt fönster, en elstyrd taklucka eller skiljevägg börjar vid en öppning som inte överstiger 4 mm. L 87/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 4. 2000 5. 8. 2. 6 När elstyrda fönster i en fordonsdörr utan en övre dörrinfattning stängs automatiskt när dörren stängs. I detta fall får den största möjliga öppningen, enligt definitionen i punkt 2. 13, innan fönstret stängs inte överstiga 12 mm. 5. 8. 2. 7 Fjärrstyrd stängning skall tillåtas genom fortlöpande aktivering av en fjärrkontroll, förutsatt att ett av följande villkor uppfylls: 5. 8. 2. 7. 1 Fjärrkontrollen skall inte kunna stänga det elstyrda fönstret, den elstyrda takluckan eller skiljeväggen från ett avstånd större än 11 mm från fordonet. 5. 8. 2. 7. 2 Fjärrkontrollen skall inte kunna stänga det elstyrda fönstret, det elstyrda takluckan eller skiljeväggen om — fjärrkontrollen och fordonet skiljs åt av en ogenomskinlig yta, och — avståndet mellan fjärrkontrollen och fordonet är större än 6 meter. 5. 8. 2. 8 Entrycksstängning skall tillåtas endast för det elstyrda fönstret i förarens dörr och takluckan och endast medan tändningen är påslagen. 5. 8. 3 Krav för automatisk omkastning 5. 8. 3. 1 Inget av kraven i punkt 5. 8. 2 skall gälla om ett elstyrt fönster, en elstyrd taklucka eller skiljevägg är utrustad med en anordning för automatisk omkastning. 5. 8. 3. 1. 1 Denna anordning skall kasta om fönstrets, takluckans eller skiljeväggens rörelseriktning innan tryck- kraften överstiger 100 N inom en öppning på mellan 200 mm och 4 mm ovanför den övre kanten på ett elstyrt fönster eller en elstyrd skiljevägg eller framför framkanten på en glidande taklucka och vid bakkanten på en vippande taklucka. 5. 8. 3. 1. 2 Efter en sådan automatisk omkastning skall fönstret, takluckan eller skiljeväggen öppnas till ett av följande lägen: 5. 8. 3. 1. 2. 1 Ett läge som tillåter att en halvstyv cylinderformad stång med en diameter på 200 mm placeras i öppningen vid samma kontaktpunkt(er) som används för att bestämma hur omkastningen sker enligt punkt 5. 8. 3. 1. 1. 5. 8. 3. 1. 2. 2 Ett läge som motsvarar åtminstone ursprungsläget innan stängningen påbörjades. 5. 8. 3. 1. 2. 3 Ett läge som är öppet åtminstone 50 mm mer än läget då omkastningen påbörjades. 5. 8. 3. 1. 2. 4 Vid en vippande taklucka, den största möjliga vinklade öppningen. 5. 8. 3. 1. 3 För kontroll av elstyrda fönster, takluckor eller skiljeväggar med anordningar för omkastning skall ett mätinstrument/provstång placeras i öppningen från fordonets insida eller, vad gäller skiljeväggar, från den bakre delen av passagerarutrymmet, så att stångens cylinderformade yta kommer i kontakt med någon del av den fordonskonstruktion som utgör kanten för fönstret, takluckans öppning eller skiljeväggen. Mätinstrumentets förhållande mellan kraft och böjning skall inte överstiga 10 N/mm. Provstångens placering (normalt sett placerad i rät vinkel mot fönstret, takluckan, skiljeväggen) illustreras i tillägg 3, figur 1. 5. 8. 4 Placering och användning av strömbrytarna 5. 8. 4. 1 5. 8. 4. 2 Elstyrda fönsters, takluckors och skiljeväggars strömbrytare skall placeras eller vara utformade så att risken för oavsiktlig stängning minimeras. Strömbrytarna skall kräva fortlöpande aktivering för stängning med undantag för fallen i punkterna 5. 8. 2. 6, 5. 8. 2. 8 eller 5. 8. 3 ovan. Alla strömbrytare för bakfönster, taklucka och skiljeväggar vilka är avsedda att användas av passage- rare i den bakre delen av fordonet skall kunna stängas av genom en strömbrytare vid förarplatsen vilken är placerad framför ett vertikalt tvärgående plan genom framsätenas R-punkter. Det krävs ingen strömbrytare vid förarplatsen om ett bakfönster, en taklucka eller en skiljevägg är utrustad med en anordning för omkastning. Om det finns en strömbrytare vid förarplatsen skall det dock inte vara möjligt att genom denna sätta anordningen för omkastning ur funktion. Strömbrytaren vid förarplatsen skall placeras så att risken för oavsiktlig användning minimeras. Den skall märkas med den symbol som visas i tillägg 4. 8. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 87/27 5. 8. 5 Skyddsutrustning All skyddsutrustning som används för att förhindra att elsystemet skadas vid en överbelastning eller vid stopp skall automatiskt kunna återställas medan den strömbrytare som reglerar fönstret, takluckan eller skiljeväggen är aktiverad. 5. 8. 6 Uppgifter i instruktionsboken 5. 8. 6. 1 Ägarens instruktionsbok för fordonet skall innehålla tydliga instruktioner för elstyrda fönster, elstyrd taklucka och skiljeväggar, inklusive följande: 5. 8. 6. 1. 1 En förklaring av eventuella följder (fastklämning). 5. 8. 6. 1. 2 Användningen av strömbrytaren vid förarsätet. 5. 8. 6. 1. 3 En ’VARNING’ om farorna, i synnerhet för barn vid felaktig användning eller aktivering av de elstyrda fönstren, takluckorna och skiljeväggarna. Denna information bör ange förarens skyldigheter, inklusive instruktioner till passagerarna och rekommendationen att endast lämna fordonet om nyckeln avlägs- nats ur tändningslåset. 5. 8. 6. 1. 4 En ’VARNING’ om att särskild försiktighet bör iakttas när stängning med fjärrkontroll används (se punkt 5. 8. 2. 7), t. ex. att endast aktivera den när användaren har klar uppsikt över fordonet och är säker på att ingen kan fastna i elstyrda fönster, takluckor eller skiljeväggar. ”. k) Punkterna 6, 7 och 8 skall ersättas med följande: ”6. 6. 1 6. 2 6. 3 7. 7. 1 8. 8. 1 BEVILJANDE AV EG-TYPGODKÄNNANDE FÖR EN FORDONSTYP Om de gällande kraven tillgodoses skall EG-typgodkännande enligt artikel 4. 3 i direktiv 70/156/EEG beviljas. En mall för EG-typgodkännandeintyget finns i tillägg 2. Ett godkännandenummer i enlighet med bilaga VII till direktiv 70/156/EEG skall tilldelas varje fordonstyp som godkänns. Samma medlemsstat skall inte tilldela en annan typ av fordon samma nummer. ÄNDRINGAR AV TYPEN OCH ÄNDRINGAR AV GODKÄNNANDEN Om ändringar skall göras av den typ som godkänts i enlighet med det här direktivet, skall bestämmel- serna i artikel 5 i direktiv 70/156/EEG gälla. PRODUKTIONSÖVERENSTÄMMELSE Åtgärder som syftar till produktionsöverensstämmelse skall vidtas i enlighet med bestämmelserna i artikel 10 i direktiv 70/156/EEG. ”. l) Följande tillägg skall införas: L 87/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 4. 2000 ”Tillägg 1 TEKNISKT UNDERLAG nr … Enligt bilaga I till rådets direktiv 70/156/EEG (1) om EG-typgodkännande av ett fordon avseende inred- ningsdetaljer (Direktiv 74/60/EEG, senast ändrat genom direktiv 2000/4/EG) Tillämpliga uppgifter i denna förteckning skall inlämnas i tre exemplar åtföljda av innehållsförteckning. Eventuella ritningar skall vara i lämplig skala och tillräckligt detaljerade och lämnas i A4-format eller i vikt A4-format. Eventuella foton skall vara tillräckligt detaljerade. Om system, komponenter eller separata tekniska enheter är elektroniskt styrda, skall uppgifter om prestanda lämnas. 0. 0. 1 0. 2 0. 3 ALLMÄNT Fabrikat (tillverkarens handelsbeteckning):. Typ:. Typidentifikationsmärkning om sådan finns på fordonet (b):. 0. 3. 1 Märkningens placering:. 0. 4 0. 5 0. 8 9. 9. 10 Fordonskategori (c):. Tillverkarens namn och adress:. Adress(er) till monteringsanläggning(ar):. KAROSSERI Inredningsdetaljer 9. 10. 1 Inre säkerhetsanordningar för förare och passagerare 9. 10. 1. 1 Översiktsritning eller foton som visar läget för bifogade tvärsnitt eller projektioner:. 9. 10. 1. 2 9. 10. 1. 3 Foton eller ritning som visar referensområdet samt det område som skall undantas från detta (punkt. 2. 3. 1 i bilaga 1 till direktiv 74/60/EEG): Foton, ritningen och/eller sprängskiss av inredningsdetaljerna, vilka visar passagerarutrymmets delar och material (med undantag av inre backspeglar), manöverorganens utformning, tak och öppnings- bart tak, ryggstöd, säten och sätenas baksida (punkt 3. 2 i bilaga 1 till direktiv 74/60/EEG):. 9. 10. 3 Säten 9. 10. 3. 5 Koordinater för eller ritning av R-punkten (x) 9. 10. 3. 5. 1 Förarsäte:. 9. 10. 3. 5. 2 Alla övriga sittplatser:. 9. 10. 3. 6 Ryggstödets lutningsvinkel 9. 10. 3. 6. 1 Förarsäte:. 9. 10. 3. 6. 2 Alla övriga sittplatser:. (Datum, ärende) (1) Punktnumrering och fotnoter i denna mall motsvarar dem i bilaga I till direktiv 70/156/EEG. Punkter som inte är relevanta för det här direktivet har utelämnats. 8. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 87/29 Tillägg 2 MALL (största storlek: A4 [210 × 297 mm]) INTYG OM EG-TYPGODKÄNNANDE MYNDIGHETENS STÄMPEL Meddelande om — typgodkännande (1), — utvidgat typgodkännande (1), — vägrat typgodkännande (1), — återkallat typgodkännande (1), för en typ av fordon/komponent/separat teknisk enhet (1) enligt direktiv 74/60/EEG, senast ändrat genom direktiv 2000/4/EG. Typgodkännande nr:. Orsak till utvidgning:. 0. 1 0. 2 0. 3 Fabrikat (tillverkarens handelsbeteckning):. Typ:. Avsnitt I tekniska på Typidentifikationsmärkning enheten (1) (2):. fordonet/komponenten/den om sådan separata finns 0. 3. 1 Märkningens placering:. 0. 4 0. 5 0. 7 Fordonskategori (3):. Tillverkarens namn och adress:. I fråga om komponenter och separata tekniska enheter, placering av EG-typgodkännandemärket samt. fastsättningsmetod: 0. 8 Adress(er) till monteringsanläggning(ar):. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Övrig information (om tillämpligt): se tillägg. Avsnitt II Tekniskt organ som ansvarar för utförande av provningarna:. Provrapportens datum:. Provrapportens nummer:. Eventuella anmärkningar: se tillägg. Ort:. Datum:. Underskrift:. En förteckning över de informationshandlingar som har lämnats till godkännandemyndigheten bifogas. Materialet kan erhållas på begäran. Tillägg till EG-typgodkännandeintyg nr … om typgodkännande av ett fordon enligt direktiv 74/60/EEG, senast ändrat genom direktiv 2000/4/EG 1. 1. 1 1. 2 5. Övriga uppgifter Typ av karosseri:. Antal säten:. Anmärkningar: (t. ex. giltigt för både vänsterstyrda och högerstyrda fordon). (1) Stryk det som inte är tillämpligt. (2) Om typidentifikationsmärkningen innehåller tecken som inte är relevanta för beskrivningen av den typ av fordon, komponent eller separat teknisk enhet som omfattas av detta intyg om typgodkännande, skall dessa tecken ersättas med symbolen ”?” i dokumentationen (t. ex. ABC??123?). (3) Enligt definitionen i avsnitt A bilaga II till direktiv 70/156/EEG. L 87/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 4. 2000 Tillägg 3 8. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 87/31 Tillägg 4 ”


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-0638/00 från Adriana Poli Bortone (UEN) till kommissionen. Stöd till jordbrukare.

eurovoc_concepts:
EU aid
European Commission
European Parliament
Kosovo
aid to agriculture
economic reconstruction
export refund
interinstitutional relations (EU)
programme budgeting

formats: html pdf print

text: C 46 E/22 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 (jordbrukare och uppf(cid:246)dare) direkt? Vilka f(cid:246)ljder skulle detta f(cid:229) f(cid:246)r vissa grenar av jordbrukssektorn som har sina fr(cid:228)msta kunder p(cid:229) exportmarknaden, n(cid:228)r s(cid:228)rskilt de f(cid:246)retag som (cid:228)r h(cid:229)rt knutna till vissa produkter f(cid:229)r problem med kontinuiteten? Vilka unders(cid:246)kningar eller rapporter finns p(cid:229) detta omr(cid:229)de? (2001/C 46 E/026) SKRIFTLIG FR¯GA E-0633/00 fr(cid:229)n Mar(cid:237)a Ayuso GonzÆlez (PPE-DE) till kommissionen (3 mars 2000) ˜mne: Sociala och ekonomiska f(cid:246)ljder av det successiva avskaffandet av exportbidragen till f(cid:246)retag som exporterar bearbetade produkter WTO bedriver p(cid:229)tryckningar f(cid:246)r att exportbidragen skall reduceras eller avskaffas. M(cid:229)nga av de f(cid:246)retag som erh(cid:229)ller exportbidrag genomf(cid:246)r industriell bearbetning av sina produkter f(cid:246)re export. Har kommis- sionen beaktat de sociala och ekonomiska f(cid:246)ljderna av ett successivt avskaffande av exportbidragen till alla f(cid:246)retag som exporterar bearbetade produkter? Dessa bidrag har n(cid:228)r det g(cid:228)ller m(cid:229)nga produkter varit helt avg(cid:246)rande f(cid:246)r exportens l(cid:246)nsamhet och ibland f(cid:246)r f(cid:246)retagens (cid:246)verlevnad. Kan kommissionen l(cid:228)gga fram studier eller rapporter om detta? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-0631/00 och E-0633/00 ingivet av Franz Fischler f(cid:246)r kommissionen (13 april 2000) Den strategi f(cid:246)r jordbruksf(cid:246)rhandlingar som beskrivs i kommissionens meddelande till r(cid:229)det och parla- mentet om EU:s strategi inf(cid:246)r WTO:s millennierunda (1) g(cid:228)ller fortfarande. I meddelandet st(cid:229)r det att de beslut som antas med avseende p(cid:229) reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken inom ramen f(cid:246)r Agenda 2000 skulle utg(cid:246)ra v(cid:228)sentliga best(cid:229)ndsdelar vid fastst(cid:228)llandet av kommissionens f(cid:246)rhandlingsman- dat f(cid:246)r framtida multilaterala f(cid:246)rhandlingar inom V(cid:228)rldshandelsorganisationen. I detta meddelande st(cid:229)r det inget om att exportbidragen skall upph(cid:228)vas. Man b(cid:246)r dock b(cid:228)ra i (cid:229)tanke att de beslut som fattats n(cid:228)r det g(cid:228)ller reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken skulle minska behovet av exportbidrag, eftersom marknadsprisst(cid:246)det s(cid:228)nks och st(cid:246)d till jordbrukarna beviljas i h(cid:246)gre grad i form av direkta utbetalningar. Som en f(cid:246)ljd av dessa reform(cid:229)tg(cid:228)rder kommer basprodukter fr(cid:229)n jordbruket fortfarande att finnas tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r bearbetningsindustrin till l(cid:228)gre priser (cid:228)n f(cid:246)r n(cid:228)rvarande, och behovet av exportbidrag f(cid:246)r bearbetade produkter kommer ocks(cid:229) att s(cid:228)nkas. Kommissionen (cid:246)verv(cid:228)ger dessutom en modernisering av ordningen f(cid:246)r aktiv f(cid:246)r(cid:228)dling i syfte att g(cid:246)ra administrationen av ordningen mer (cid:246)ppen och f(cid:246)ruts(cid:228)gbar. Kommissionen k(cid:228)nner inte till n(cid:229)gra unders(cid:246)kningar eller rapporter av den typ som parlamentsledamoten efterfr(cid:229)gar. (1) KOM(1999) 331 slutlig. (2001/C 46 E/027) SKRIFTLIG FR¯GA P-0638/00 fr(cid:229)n Adriana Poli Bortone (UEN) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: St(cid:246)d till jordbrukare ˜mnar kommissionen blanda in parlamentet n(cid:228)r det g(cid:228)ller direktst(cid:246)det till jordbrukarna och exportst(cid:246)det till jordbruket f(cid:246)r perioden 2000(cid:141)2006? Jordbrukssektorn missgynnas st(cid:228)ndigt eftersom betydande medel 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/23 avleds fr(cid:229)n den f(cid:246)r att bekosta (cid:229)teruppbyggnaden av Kosovo. Det f(cid:246)refaller som om kommissionen mot Europaparlamentets (cid:246)nskan (cid:228)nnu en g(cid:229)ng (cid:228)mnar gynna storindustrin p(cid:229) bekostnad av jordbruket som mot den tragiska bakgrunden av stigande arbetsl(cid:246)shet (cid:228)r en sektor v(cid:228)rd att st(cid:246)djas. Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (20 mars 2000) Beloppet p(cid:229) det direkta inkomstst(cid:246)det i de sektorer som omfattas av Agenda 2000-reformerna har fastst(cid:228)llts inom ramen f(cid:246)r Agenda 2000-paketet. Parlamentet deltog i Agenda 2000-lagstiftningen i enlighet med relevanta best(cid:228)mmelser. N(cid:228)rmare best(cid:228)mmelser f(cid:246)r fastst(cid:228)llande av exportbidrag har upp- r(cid:228)ttats f(cid:246)r varje sektor. Bidragsbeloppen fastst(cid:228)lls i regel efter samr(cid:229)d med relevant f(cid:246)rvaltningskommittØ. Kommissionen har f(cid:246)r n(cid:228)rvarande ingen avsikt att f(cid:246)resl(cid:229) n(cid:229)gra (cid:228)ndringar av dessa regler. fred och stabilitet Att st(cid:246)dja demokrati, i Kosovo-regionen (cid:228)r en av de fr(cid:228)msta utmaningarna f(cid:246)r gemenskapen. F(cid:246)r 2000 och 2001 kommer kommissionen att f(cid:246)resl(cid:229) en s(cid:228)nkning med 300 miljoner euro av det nuvarande taket i den (cid:229)rliga budgetplanen under underrubrik 1a i gemenskapens budget f(cid:246)r den gemensamma jordbrukspolitiken, utom landsbygdens utveckling, med en motsvarande h(cid:246)jning under rubrik 4 f(cid:246)r yttre f(cid:246)rbindelser. Det (cid:228)r viktigt att skilja mellan niv(cid:229)n p(cid:229) taket i budgetplanen och de verkliga finansieringskraven i den gemensamma jordbrukspolitiken. S(cid:228)nkningen av niv(cid:229)n p(cid:229) taket under under- rubrik 1a inneb(cid:228)r varken minskat st(cid:246)d till jordbrukarna eller ett ifr(cid:229)gas(cid:228)ttande av de beslut om en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken som fattades i Berlin. Kommissionen anser att de verkliga budgetbehoven f(cid:246)r den gemensamma jordbrukspolitiken under 2001, p(cid:229) grundval av de gemensamma marknadsorganisationerna som reformerades i Berlin, ligger under det nuvarande taket med ett belopp som (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt f(cid:246)r att minskningen med 300 miljoner euro skall kunna hanteras. (2001/C 46 E/028) SKRIFTLIG FR¯GA P-0640/00 fr(cid:229)n Lissy Gr(cid:246)ner (PSE) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: Tilltr(cid:228)de till EU:s tolktj(cid:228)nst 1. Inom ramen f(cid:246)r uttagningsprov KOM/LA/1051 f(cid:246)r tilltr(cid:228)de till kommissionens tolktj(cid:228)nst st(cid:228)lldes det, f(cid:246)rutom de f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar som (cid:229)terfanns i meddelandet om uttagningsprov, ytterligare ett krav som inte meddelades de s(cid:246)kande f(cid:246)rr(cid:228)n de erh(cid:246)ll avslag p(cid:229) sina ans(cid:246)kningar, n(cid:228)mligen att h(cid:246)gskolestudierna skulle omfatta minst (cid:229)tta terminers normalstudietid. Hur f(cid:246)rklarar kommissionen detta f(cid:246)ga ans(cid:246)karv(cid:228)nliga tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt? 2. Vilka f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar i fr(cid:229)ga om utbildning (cid:129) konkret examensben(cid:228)mning och ben(cid:228)mning p(cid:229) typen av h(cid:246)gskola samt h(cid:246)gskoleutbildningens minsta varaktighet (cid:129) uppfyllde de s(cid:246)kande fr(cid:229)n olika medlems- stater som fick delta i uttagningsprov KOM/LA/1051 och i n(cid:228)rmast f(cid:246)reg(cid:229)ende uttagningsprov f(cid:246)r tolkar? I enlighet med punkt II. B. 2 i meddelandet om allm(cid:228)nt uttagningsprov KOM/LA/1051 skall uttag- 3. ningskommittØn vid sitt beslut om urval ta h(cid:228)nsyn till skillnader i utbildningssystemen. a) Grundar kommissionen denna bed(cid:246)mning p(cid:229) direktiv 89/48/EEG, inbegripet den minimistudietid f(cid:246)r h(cid:246)gskolestudier som n(cid:228)mns i detta direktiv? b) Hur motiverar kommissionen att man eventuellt avvikit fr(cid:229)n att fullt ut till(cid:228)mpa detta direktiv?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0549/00 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) an die Kommission. Derzeitige Lage im europäischen Milchsektor.

eurovoc_concepts:
EU Member State
agricultural quota
common agricultural policy

text: C 374 E/102 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/117) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0547/00 von Daniel Hannan (PPE-DE) an die Kommission (28. Februar 2000) Betrifft: Corpus Juris und Verfasser Die Kommission hat die schriftliche Anfrage E-2596/99 (1) des Fragestellers beantwortet. Kann sie dar(cid:252)ber hinaus angeben, welche Positionen die Verfasser der Berichte (cid:252)ber Corpus Juris derzeit innehaben? (1) ABl. C 280 E vom 3. 10. 2000, S. 79. Antwort von Frau Schreyer im Namen der Kommission (13. April 2000) Die Wissenschaftler wurden an der Vorbereitung des Corpus juris beteiligt, weil sie in den Mitgliedstaaten ein hohes Ansehen als Strafrechtsexperten genie(cid:223)en. Nach Kenntnis der Kommission haben sie weiterhin ihre nationalen Funktionen inne. Sie arbeiten v(cid:246)llig unabh(cid:228)ngig im Hochschulbereich und sind renommierte Rechtswissenschaftler. Einige (cid:252)ben in den Mitgliedstaaten andere T(cid:228)tigkeiten aus und arbeiten beispielsweise als Richter oder Staatsanw(cid:228)lte. Frau Mireille Delmas-Marty, die mit der Erstellung des Syntheseberichts (cid:252)ber die Kontrolle der Anwendung des Corpus juris betraut war, ist nach ihrer einvernehmlichen Ernennung durch Parlament, Rat und Kommission (1) derzeit Mitglied des (cid:220)berwachungsausschusses des Europ(cid:228)ischen Amtes f(cid:252)r Betrugsbe- k(cid:228)mpfung (OLAF). (1) ABl. C 220 vom 31. 7. 1999. (2000/C 374 E/118) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0549/00 von Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Derzeitige Lage im europ(cid:228)ischen Milchsektor (28. Februar 2000) Aus den Informationen, die die Mitgliedstaaten in den ersten vier Monaten des laufenden Milchwirtschafts- jahres (April-Juli) (cid:252)bermittelt haben, und aus den Prognosen, die die Kommission anhand dieser Infor- mationen vorgenommen und im November vergangenen Jahres ver(cid:246)ffentlicht hat, geht hervor, da(cid:223) einige Mitgliedstaaten die ihnen zugeteilten Milchquoten (cid:252)berschreiten werden. Kann die Kommission zum bevorstehenden Ende des laufenden Wirtschaftsjahres Auskunft (cid:252)ber den derzeitigen Stand im Milchsektor erteilen, indem sie Angaben (cid:252)ber die ihr vorliegenden neuesten Daten (cid:252)ber die Milchmengen macht, die in diesem Wirtschaftsjahr (1999-2000) von den einzelnen Mitglied- staaten produziert wurden, sowie dar(cid:252)ber, inwieweit die Quoten zum Bezugszeitpunkt ausgesch(cid:246)pft wurden? Kann die Kommission insbesondere anhand der Prognosen zum Ende des Wirtschaftsjahres angeben, welche Mitgliedstaaten voraussichtlich ihre Quote in welchem Umfang (cid:252)berschreiten werden? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (27. M(cid:228)rz 2000) Zun(cid:228)chst sei darauf hingewiesen, da(cid:223) die Mitgliedstaaten der Kommission gem(cid:228)(cid:223) Artikel 8 vierter Gedankenstrich der Verordnung (EWG) Nr. 536/93 der Kommission vom 9. M(cid:228)rz 1993 mit Durch- f(cid:252)hrungsbestimmungen zur Zusatzabgabe im Milchsektor (1) vor dem 1. September eines jeden Jahres nach Ende des Referenzzeitraums mit dem Fragebogen im Anhang der genannten Verordnung die offiziellen Daten im Zusammenhang mit den Milchquoten (cid:252)bermitteln sollen. Deshalb werden die Daten f(cid:252)r den Referenzzeitraum 1999/2000 erst nach diesem Zeitpunkt vorliegen. Dieser Fragebogen ist die Grundlage f(cid:252)r die Zahlung der Zusatzabgabe. 28. 12. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 374 E/103 (cid:220)blicherweise (cid:252)bermitteln die Mitgliedstaaten der Kommission allerdings Sch(cid:228)tzwerte (cid:252)ber die Lieferungen an die Industrie. Derzeit liegen der Kommission die Sch(cid:228)tzwerte f(cid:252)r den Zeitraum April bis Dezember vor, bei Griechenland fehlen jedoch noch die Zahlen f(cid:252)r August und bei Spanien die Zahlen f(cid:252)r November. Aus diesen Zahlen geht hervor, da(cid:223) bestimmte Mitgliedstaaten die Quoten f(cid:252)r den betreffenden Zeitraum (cid:252)berschreiten werden. Wie der Tabelle zu entnehmen ist, die dem Herrn Abgeordneten und dem General- sekretariat des Parlaments direkt (cid:252)bermittelt wird, handelt es sich dabei um Spanien, Italien, Luxemburg, (cid:214)sterreich, Finnland, Schweden und das Vereinigte K(cid:246)nigreich. Bei dieser Tabelle ist zu ber(cid:252)cksichtigen, da(cid:223) die (cid:220)bertragungen gem(cid:228)(cid:223) den Artikeln 4 und 6 der Verordnung (EWG) Nr. 3950/92 des Rates vom 28. Dezember 1992 (cid:252)ber die Erhebung einer Zusatz- abgabe im Milchsektor (2) zu einer Erh(cid:246)hung bzw. Verringerung der (cid:220)berschreitung f(cid:252)hren k(cid:246)nnen. Daher k(cid:246)nnen die verf(cid:252)gbaren Daten nur einen unvollst(cid:228)ndigen Eindruck von der (cid:220)berschreitung der Mengen geben, zumal f(cid:252)r ein Viertel des Referenzzeitraums, d. h. die Monate Januar 2000 bis M(cid:228)rz 2000, die Sch(cid:228)tzwerte fehlen, wodurch sich bei der Entwicklung in einem Mitgliedstaat erhebliche ˜nderungen ergeben k(cid:246)nnen. (1) ABl. L 57 vom 10. 3. 1993. (2) ABl. L 405 vom 31. 12. 1992. (2000/C 374 E/119) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0551/00 von Guido Podest(cid:224) (PPE-DE) an die Kommission (28. Februar 2000) Betrifft: Bodendienst und Kontrolle des Luftverkehrs Die Luftfahrt ist von Natur aus ein internationales Ph(cid:228)nomen, das gleiche Regelungen und Standards f(cid:252)r alle Staaten erfordert. In technischer Hinsicht ist hierf(cid:252)r auf internationaler Ebene die ICAO und auf europ(cid:228)ischer Ebene die ECAC zust(cid:228)ndig. Den einzelnen souver(cid:228)nen Staaten bleibt es (cid:252)berlassen, die von diesen Organisationen formulierten Empfehlungen nach den Verfahren und den Fristen, die sie f(cid:252)r angezeigt halten, in ihre nationalen Vorschriften zu (cid:252)bernehmen. Gem(cid:228)(cid:223) den Zielen der Europ(cid:228)ischen Union erscheint es zweckm(cid:228)(cid:223)ig, die wichtigsten Bereiche zu regeln, um die Sicherheit der Luftfahrt einheitlich zu gew(cid:228)hrleisten. F(cid:252)r die Flugzeuge und die Piloten ist die Vereinheitlichung der Systeme und der Ausbildung und Mobilit(cid:228)t des Personals bereits erreicht worden. Was die Kontrolle des Luftverkehrs betrifft, so sind die europ(cid:228)ischen Vorschriften allerdings l(cid:252)ckenhaft. Wegen der Bedeutung f(cid:252)r die Sicherheit m(cid:252)(cid:223)ten mit einheitlichen Parametern innerhalb der verschiedenen nationalen Einrichtungen, die im Luftverkehr t(cid:228)tig sind (Flughafenverwaltungsgesellschaften, Boden- diensteinrichtungen usw. ) europ(cid:228)ische Standards f(cid:252)r die Wartung und Verwaltung der Systeme festgelegt werden. Ferner sollten gemeinsame Standards f(cid:252)r die Lizenzen und die Berufsabschl(cid:252)sse der Fluglotsen (wie in Anhang 1 des ICAO-(cid:220)bereinkommens vorgesehen), der Flugassistenzexperten (AIS officer), der Meteo- rologen und des technischen Personals des Bodendienstes festgelegt werden. Deshalb wird die Verabschiedung einer gemeinsamen Richtlinie f(cid:252)r notwendig erachtet, die sowohl die Festlegung und Einhaltung einheitlicher Parameter als auch den Grundsatz der Freiz(cid:252)gigkeit des Boden- dienstpersonals und der Fluglotsen innerhalb der Europ(cid:228)ischen Union garantiert. Kann die Kommission aufgrund dessen angeben, ob und wann sie einschl(cid:228)gige gemeinschaftliche Rechts- vorschriften zu unterbreiten gedenkt? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (10. April 2000) Was die Herstellung, die Instandhaltung und den Betrieb von Luftfahrzeugen und das damit befa(cid:223)te Personal angeht, wurde die Erarbeitung und Anwendung gemeinsamer Sicherheitsvorschriften und -


title: Advies van het Adviescomité voor concentraties, uitgebracht op de 75e bijeenkomst van 28/29 februari 2000 betreffende een voorontwerp van beschikking in zaak COMP/M.1663 — Alcan/Alusuisse (Voor de EER relevante tekst)

eurovoc_concepts:
dominant position
economic concentration
industrial enterprise
merger control
restriction on competition

text: C 82/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 5. 4. 2002 van het Adviescomité voor concentraties, uitgebracht op de 75e bijeenkomst van 28/29 februari 2000 betreffende een voorontwerp van beschikking in zaak COMP/M. 1663 — Alcan/Alusuisse ADVIES (2002/C 82/02) (Voor de EER relevante tekst) 1. Het Adviescomité is het eens met de productmarktomschrij- ving zoals die in de ontwerp-beschikking voor de volgende markten werd gegeven: a) aluminiumtrihydraat (ATH) b) offset-drukplaten c) halfzachte aluminiumbakjes d) aluminiumspuitbussen e) aluminiumfolie voor het verpakken van kaas. 2. Het Adviescomité is het eens met de omschrijving van de geografische markt zoals die in de ontwerp-beschikking voor de volgende markten werd gegeven: a) aluminiumtrihydraat (ATH) b) offset-drukplaten c) halfzachte aluminiumbakjes d) aluminiumspuitbussen e) aluminiumfolie voor het verpakken van kaas. 3. Het Adviescomité is het eens met de Commissie dat de concentratie op markten a) en c) voor Alcan/Alusuisse een machtspositie in het leven zou roepen. 4. Het Adviescomité is het eens met de Commissie dat de concentratie op markten d) en e) voor Alcan/Alusuisse/ Pechiney een machtspositie in het leven zou roepen indien de concentratie-Alcan/Pechiney verenigbaar wordt verklaard met de gemeenschappelijke markt. 5. Het Adviescomité is het eens met de Commissie dat de concentratie zou leiden tot het in het leven roepen van een duopolide machtspositie van Alcan/Alusuisse en VAW op markt b), mede gelet op hun deelneming in de gemeen- schappelijke onderneming Norf. 6. Het Adviescomité is het eens met de Commissie dat als gevolg van de concentratie de feitelijke concurrentie op voormelde markten aanzienlijk zou worden belemmerd, zo- dat de concentratie onverenigbaar is met de gemeenschap- pelijke markt. 7. Het Adviescomité is voorlopig van oordeel dat, na wezen- lijke aanpassingen met name wat betreft offset-drukplaten en halfzachte verpakkingen, de door de partijen gedane toezeggingen de bezwaren die in deze zaak zijn gerezen, kunnen wegnemen zodat de concentratie verenigbaar wordt met de gemeenschappelijke markt. 8. Het Adviescomité verzoekt de Commissie rekening te hou- den met alle opmerkingen welke de lidstaten tijdens de discussie hebben gemaakt. 9. Het Adviescomité beveelt aan dat zijn advies wordt bekend- gemaakt in de Publicatieblad van de Europese Gemeenschapen


title: 2000/176/PESC: Posición común del Consejo, de 28 de febrero de 2000, por la que se suspende la aplicación del artículo 4 de la Posición común 1999/318/PESC relativa a medidas restrictivas adicionales con respecto a la República Federativa de Yugoslavia, y por la que se deroga la Posición común 98/426/PESC

eurovoc_concepts:
Serbia
Yugoslavia
air transport
international sanctions

text: 1. 3. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 56/1 (Actos adoptados en aplicación del título V del Tratado de la Unión Europea) POSICIÓN COMÚN DEL CONSEJO de 28 de febrero de 2000 por la que se suspende la aplicación del artículo 4 de la Posición común 1999/318/PESC relativa a medidas restrictivas adicionales con respecto a la República Federativa de Yugoslavia, y por la que se deroga la Posición común 98/426/PESC (2000/176/PESC) EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, HA ADOPTADO LA PRESENTE POSICIÓN COMÚN: Visto el Tratado de la Unión Europea y, en particular, su artículo 15, Artículo 1 Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) (4) (5) En la Posición común 1999/318/PESC (1), el Consejo expresó su apoyo al mantenimiento y refuerzo de las sanciones dirigidas contra el régimen de Belgrado que no penalicen al pueblo serbio. En sus conclusiones de 14 de febrero de 2000, el teniendo en cuenta la llamada urgente y Consejo, unánime de las fuerzas democráticas, decidió, entre otras cosas, suspender la prohibición de vuelos durante un período de seis meses. Por consiguiente procede suspender la aplicación del artículo 4 de la Posición común 1999/318/PESC. Se requerirán acciones de la Comunidad para la puesta en práctica de las medidas resultantes de dicha suspen- sión. La Posición común 98/426/PESC relativa a la prohibi- ción de los vuelos de las compañías aéreas yugoslavas entre la República Federativa de Yugoslavia (RFY) y la Comunidad Europea (2) ha sido sustituida por las dispo- siciones de la Posición común 1999/318/PESC. En aras de la seguridad jurídica procede derogar la Posición común 98/426/PESC. Se suspende la aplicación del artículo 4 de la Posición común 1999/318/PESC hasta el 28 de agosto de 2000. Queda derogada la Posición común 98/426/PESC. Artículo 2 La presente Posición común se revisará constantemente. Artículo 3 Artículo 4 La presente Posición común surtirá efecto el día de su adop- ción. La presente Posición común se publicará en el Diario Oficial. Artículo 5 Hecho en Bruselas, el 28 de febrero de 2000. Por el Consejo El Presidente J. PINA MOURA (1) DO L 123 de 13. 5. 1999, p. 1. (2) DO L 190 de 4. 7. 1998, p. 3


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0517/00 af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen. Sundhedsskadelig miljøforurening i Frankfurt (tidligere US-Housings).

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Germany
Hesse
access to information
air quality
environmental impact
health risk
scientific discovery
substandard housing

text: C 26 E/54 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 26. 1. 2001 center, og dette kan fłrst ske, n(cid:229)r direktivet er gennemfłrt. S(cid:229)fremt det skulle blive nłdvendigt med en ny vurdering af virkningerne i fremtiden, er der i den f(cid:230)lles holdning fastsat en fornyet behandling 36 m(cid:229)neder efter direktivets ikrafttr(cid:230)den. Hvad ang(cid:229)r udligningsordningerne, indeholder post LomØ-aftalen en s(cid:230)rlig ordning for stłtte til lande, der er s(cid:230)rligt fłlsomme over for svingninger i eksportindt(cid:230)gterne, herunder navnlig indt(cid:230)gter hidrłrende fra landbrug og minedrift. Lande, der i vidt omfang er afh(cid:230)ngige af kakaosektoren, kan under hensyntagen til de forskellige kriterier for tabet af eksportindt(cid:230)gter og deres offentlige finanser, f(cid:229) adgang til stłtteordningen. Det p(cid:229)g(cid:230)ldende AVS-land kan derefter beslutte, at denne supplerende stłtte i givet fald skal rettes til kakaodyrkerne eller stilles til r(cid:229)dighed for disse med henblik p(cid:229) en eventuel omstilling til andre afgrłder. (1) EFT C 231 af 9. 8. 1996. (2) EFT C 10 af 13. 1. 2000. (2001/C 26 E/068) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0517/00 af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen (28. februar 2000) Om: Sundhedsskadelig miljłforurening i Frankfurt (tidligere US-Housings) De forhenv(cid:230)rende »US-Housings« udgłr en sundhedsrisiko for de nye beboere, da der tidligere i stort omfang er blevet anvendt tj(cid:230)reholdigt kr(cid:230)ftfremkaldende lim ( f. eks. 80 % ved parketgulve) samt toksisk PCB og pesticider (f. eks. DDT). Har Kommissionen kendskab til, at de implicerede myndigheder har sat hindringer i vejen for retten 1. til miljłinformation? Deler Kommissionen den opfattelse, at det er en alvorlig mangel, at der ved risikovurderingen ikke 2. tages tilstr(cid:230)kkelig hensyn til sm(cid:229)błrn (under 6 (cid:229)r), som udgłr den gruppe, der er mest udsat? Er Kommissionen ligeledes af den opfattelse, at myndighederne har pligt til at udvise yderste omhu 3. og transparens overfor de berłrte personer? 4. Deler Kommissionen den opfattelse, at »indoor pollution« fremover błr till(cid:230)gges stłrre betydning? 5. Deler Kommissionen den opfattelse, at det i henhold til artikel 17 i direktivet om miljłinformation ikke błr v(cid:230)re muligt for offentlige organer under henvisning til undtagelsesordninger at tilbageholde oplysninger, hvis offentliggłrelse kunne forhindre en betydelig risiko for menneskets helbred? Deler Kommissionen den opfattelse, at der ved en risikovurdering błr tages hensyn til de seneste 6. videnskabelige resultater? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (14. april 2000) Kommissionen deler det (cid:230)rede parlamentsmedlems synspunkt, hvad ang(cid:229)r den nłdvendige gennem- sigtighed over for den europ(cid:230)iske borger, is(cid:230)r i forbindelse med miljł- og sundhedsproblemer. R(cid:229)dets direktiv 90/313/E(cid:216)F af 7. juni 1990 om fri adgang til miljłoplysninger (1) foreskriver i artikel 3, at de offentlige myndigheder er forpligtet til at stille miljłoplysninger, som defineret af direktivet, til r(cid:229)dighed for enhver fysisk og juridisk person, der m(cid:229)tte anmode om dette, uden at denne person behłver at głre en interesse g(cid:230)ldende. Hvis det afsl(cid:229)s at udlevere miljłoplysninger, skal dette begrundes med en af de 26. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 26 E/55 undtagelser, der er angivet i direktivet. Endvidere er de offentlige myndigheder i henhold til direktiv 90/ 313/E(cid:216)F forpligtet til at give generelle oplysninger til offentligheden om miljłsituationen, eksempelvis ved regelm(cid:230)ssig offentliggłrelse af miljłrapporter. Derudover skal enhver udtalelse v(cid:230)re baseret p(cid:229) den bedste foreliggende videnskabelige viden. For at dette skal v(cid:230)re muligt, stłtter Kommissionen en r(cid:230)kke handlingsprogrammer. I forbindelse med indendłrs luftforurening (Indoor pollution) stłtter Kommissionen gennem EF-handlings- programmet vedrłrende forureningsrelaterede sygdomme (2) tre projekter, der vil głre det muligt bedre at kende denne forurenings virkning p(cid:229) folkesundheden og hermed bedre at kunne forebygge de hermed forbundne risici. (1) EFT L 158 af 23. 6. 1990. (2) EFT L 155 af 22. 6. 1999. (2001/C 26 E/069) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0520/00 af Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) til Kommissionen (28. februar 2000) Om: Landbrugspraksis med skade for miljłet i Almenara-sumpomr(cid:229)det (LIFE-omr(cid:229)de) I det omr(cid:229)de, der er klassificeret som Almenara-sumpomr(cid:229)det, er der ved at ske en gradvis udtłrring p(cid:229) grund af vandpumper, som alvorligt indvirker p(cid:229) grundvandstanden. I de seneste ti (cid:229)r har der ikke v(cid:230)ret de normale vinteroversvłmmelser, som har v(cid:230)ret s(cid:229) gunstige for de afgrłder, der er tilpasset disse miljłbetingelser, f. eks. ris. I stedet er man vidne til en udtłrring af sumpen, som skyldes łget dyrkning af sydfrugter, der praktiseres af landbrug, som p(cid:229)regner finansiering via EUGFL og udłver deres aktiviteter med velvillig billigelse fra myndighederne i Valencia. Det omr(cid:229)de, der er mest truet, og som str(cid:230)kker sig til kommunerne Almenara, Benavites, Quartell, Sagunt, i Natura 2000-nettet, da de La Llosa og Xilxes, er af de spanske myndigheder blevet inkorporeret repr(cid:230)senterer naturlige eller forskellige arter, hvoraf nogle betragtes som prioriterede i bilaget til direktivet om bevarelse af vilde dyr og planter. Ud over den s(cid:230)rlige interesse, som Almenara-sumpomr(cid:229)det frembyder for miljłet eller landskabet, har det ideelle betingelser for udvikling af en s(cid:230)rlig rig vegetation og fauna. Miljłbeskyttelsesforeningerne i denne region, is(cid:230)r »Acc(cid:237)o Ecologista Agr(cid:243)«, har ved adskillige lejligheder over for de kompetente myndigheder taget afstand fra denne landbrugspraksis, som i meget ringe grad tager hensyn til miljłet, uden at man hidtil har kunnet n(cid:229) frem til en indskr(cid:230)nkning af vandpumpernes aktiviteter, som berłrer dette sumpomr(cid:229)de, der nyder beskyttelse inden for rammerne af LIFE. Da EUGFL-forordningen indfłrer en ramme for anvendelse af f(cid:230)llesskabsstłtte til fordel for en b(cid:230)redygtig landudvikling, agter Kommissionen da at foranstalte en undersłgelse og eventuelt sende en delegation til Almenara for at undersłge forv(cid:230)rringen af Almenara-sumpomr(cid:229)det, som er for(cid:229)rsaget af landbrugs- saktiviteter finansieret af EUGFL? Mener Kommissionen ikke, at EUGFL-midler og andre former for stłtte błr tage sigte p(cid:229) inden for landbrugssektoren at fremme aktiviteter, som overholder balancen i dette omr(cid:229)de, som nyder beskyttelse inden for rammerne af LIFE? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (13. april 2000) Spanien har foresl(cid:229)et omr(cid:229)det »Marjal de Almenara« i Valencia som et omr(cid:229)de af f(cid:230)llesskabsbetydning i forbindelse med Natura 2000-nettet (R(cid:229)dets direktiv 92/43/E(cid:216)F af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (1)). Kommissionen stłtter for tiden dette omr(cid:229)de som en del af et Life-natur projekt


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0545/00 esittäjä(t): William Newton Dunn (PPE-DE) komissiolle. Ison-Britannian yrityksiä syrjivä leimavero.

eurovoc_concepts:
United Kingdom
equal treatment
stamp duty
stock-exchange transaction
tax harmonisation
territorial law

text: C 136 E/2 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 5. 2001 (2001/C 136 E/002) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0545/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): William Newton Dunn (PPE-DE) komissiolle (28. helmikuuta 2000) Aihe: Ison-Britannian yrityksi(cid:228) syrjiv(cid:228) leimavero Perustamissopimuksen periaatteiden mukaan Euroopan unionin kansalaisia on kohdeltava samanarvoisesti. leimaveroa brittil(cid:228)isten Katsooko komissio, ett(cid:228) Ison-Britannian hallitus toimii yhti(cid:246)iden osakekaupoista, mutta sallii ei-brittil(cid:228)isten yhti(cid:246)iden osakekaupat ilman leimaveroa? laillisesti, kun se perii Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228) vastaus (14. syyskuuta 2000) Leimaverosta s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 1986 finanssilain (Finance Act) IV osassa (86 pyk(cid:228)l(cid:228) ja sit(cid:228) seuraavat pyk(cid:228)l(cid:228)t). Siin(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) leimaveroa sovelletaan ostajan asuinpaikasta riippumatta brittil(cid:228)isten yhti(cid:246)iden osakekauppoihin tai osakkeisiin, joista pidet(cid:228)(cid:228)n rekisteri(cid:228) Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa. T(cid:228)m(cid:228) veronkannon rajoitus vastaa alueellisuusperiaatetta, joka on yleinen periaate kansainv(cid:228)lisess(cid:228) oikeudessa. Koska leimaveroa ei ole yhdenmukaistettu yhteis(cid:246)ss(cid:228), Yhdistynyt kuningas- kunta voi p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) siit(cid:228) parhaaksi katsomallaan tavalla edellytt(cid:228)en, ett(cid:228) se noudattaa Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen periaatteita ja erityisesti syrjim(cid:228)tt(cid:246)myyden periaatetta. Sellaisen kansallisen veron jota ei ole k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) muissa j(cid:228)senvaltioissa, rasittaa luonnollisestikin kyseisen j(cid:228)senvaltion kantaminen, asukkaita ja kansalaisia. T(cid:228)m(cid:228) vaikutus ei kuitenkaan ole yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen vastaista syrjint(cid:228)(cid:228). (2001/C 136 E/003) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1326/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hiltrud Breyer (Verts/ALE) komissiolle (27. huhtikuuta 2000) Aihe: Espanjalaisista hedelmist(cid:228) ja vihanneksista l(cid:246)ydetyt torjunta-ainej(cid:228)(cid:228)m(cid:228)t ja ehdotus EU:n torjunta- ainepassin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ottamiseksi Saksan hedelm(cid:228)kauppiaiden liiton antamien tietojen mukaan (Der Spiegel, nro 9/2000, s. 86) espanjalai- sista hedelmist(cid:228) ja vihanneksista on viime viikkoina l(cid:246)ydetty torjunta-ainej(cid:228)(cid:228)mi(cid:228). EU:ssa olisi otettava k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n torjunta-ainepassi, jotta elintarviketurvallisuudelle asetettu vaatimus avoimuudesta voitaisiin t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) ja jotta elintarvikkeita olisi mahdollista valvoa tehokkaasti. Voiko komissio vastata t(cid:228)t(cid:228) taustaa vasten seuraaviin kysymyksiin: 1. Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) Saksaan on tuotu jo muutaman viikon ajan espanjalaisia paprikoita, joista on l(cid:246)ytynyt suuria m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) torjunta-ainej(cid:228)(cid:228)mi(cid:228) ja joissa ylittyv(cid:228)t punkkien torjunta-aineena k(cid:228)ytetylle metiokarbille asetetut enimm(cid:228)ispitoisuudet? Jos komissio on tietoinen, milloin se sai tiet(cid:228)(cid:228) t(cid:228)st(cid:228) asiasta ja miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin asiasta on tiedotettu suurelle yleis(cid:246)lle? 2. Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) avoimuuden periaatteen noudattamiseksi elintarviketurvallisuu- den alalla? 3. Kasvinsuojeluainej(cid:228)(cid:228)mien valvonta on tehotonta, eik(cid:228) elintarviketurvallisuudelle asetettua vaatimusta avoimuudesta voida t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228), koska elintarvikkeiden valvonnasta vastaavilla viranomaisilla ei ole tilastoja yh(cid:228) erilaisempien kasvinsuojeluaineiden k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228). Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n ep(cid:228)suotavan tilanteen muuttamiseksi?


title: PERGUNTA ESCRITA E-0508/00 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) à Comissão. Dados relativos ao produto regional bruto real per capita.

eurovoc_concepts:
EU statistics
access to information
gross domestic product
gross regional product
publishing deadline
regional statistics

text: C 374 E/92 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 28. 12. 2000 A Comissªo aplica as seguintes regras relativamente ao horÆrio de trabalho diÆrio: o horÆrio oficial Ø das 8h30 (8h45 (cid:224) segunda-feira) (cid:224)s 13h00 e das 14h15 (cid:224)s 17h30 (16h30 (cid:224) sexta-feira). Nesse horÆrio deve haver uma presen(cid:231)a permanente em cada servi(cid:231)o. Adoptaram-se as seguintes facilidades quanto a horÆrio de trabalho flex(cid:237)vel: todo o pessoal deve estar presente das 9h30 (cid:224)s 12h00 e das 14h45 (cid:224)s 17h00, excepto (cid:224)s sextas-feiras, em que a presen(cid:231)a obrigat(cid:243)ria termina (cid:224)s 16h00. As restantes horas flex(cid:237)veis devem corresponder a horÆrio de trabalho entre as 8h00 e as 20h00, com um intervalo obrigat(cid:243)rio de 30 minutos para almo(cid:231)o e com a dura(cid:231)ªo diÆria do trabalho limitada a 10 horas. A gestªo do horÆrio de trabalho flex(cid:237)vel Ø da responsabilidade de cada chefe de unidade, que determina o controlo adequado, de acordo com o seu pessoal. Estas regras sªo aplicÆveis, em princ(cid:237)pio, a todo o pessoal abrangido pelo Estatuto dos FuncionÆrios e que trabalhe em Bruxelas. No que se refere a outros locais de trabalho, os pormenores relativos ao horÆrio de trabalho flex(cid:237)vel sªo determinados de acordo com as necessidades e especificidades do local. Deve notar-se que muitos funcionÆrios trabalham, frequentemente, mais horas do que o horÆrio normal de trabalho semanal, devido (cid:224)s exigŒncias das suas fun(cid:231)ıes e (cid:224) disponibilidade de pessoal relevante. (2000/C 374 E/107) PERGUNTA ESCRITA E-0508/00 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) Comissªo Objecto: Dados relativos ao produto regional bruto real per capita (28 de Fevereiro de 2000) Na sequŒncia da resposta (cid:224) pergunta escrita E-2223/99 (1), em que a Comissªo indica os dados relativos ao produto interno bruto real per capita e ao produto regional bruto real per capita na Uniªo, poderÆ a Comissªo fornecer, na mesma base, os œltimos dados dispon(cid:237)veis para cada regiªo relativos a 1997? PoderÆ a Comissªo explicar tambØm o atraso considerÆvel que se verifica na publica(cid:231)ªo destes dados? (1) JO C 203 E de 18. 7. 2000, p. 150. Resposta dada por Pedro Solbes Mira em nome da Comissªo (10 de Abril de 2000) Os resultados da estimativa do produto interno bruto (PIB) regional de 1997 sªo enviados directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento. Em rela(cid:231)ªo ao atraso na publica(cid:231)ªo destas estat(cid:237)sticas regionais, hÆ que tomar em considera(cid:231)ªo que o PIB regional Ø publicado ao n(cid:237)vel NUTS 3, ou seja, incluindo mais de 1000 regiıes da Comunidade. A recolha e o tratamento destes dados nos Estados-membros sªo opera(cid:231)ıes morosas. As estat(cid:237)sticas de base, o valor acrescentado bruto (VAB) regional, sªo fornecidas pelos Estados-membros 24 meses ap(cid:243)s o ano de referŒncia. Este Ø o prazo normal para a recolha de estat(cid:237)sticas tªo pormenorizadas. Infelizmente, os Estados-membros nem sempre enviam os dados dentro deste prazo; assim, a publica(cid:231)ªo do Eurostat tem de esperar atØ ter sido fornecida uma quantidade razoÆvel de dados bÆsicos. AtØ recentemente, nªo havia uma base jur(cid:237)dica para estas estat(cid:237)sticas, por isso nªo se dispunha de um instrumento para impor a transmissªo atempada dos dados. Esta situa(cid:231)ªo melhorarÆ quando o programa de execu(cid:231)ªo do Sistema Europeu de Contas 95 (SEC 95) entrar em vigor. Nessa altura, o per(cid:237)odo de tempo serÆ realmente limitado a 24 meses ap(cid:243)s o ano de referŒncia, ou seja, em Dezembro de 2001, o Eurostat terÆ as informa(cid:231)ıes necessÆrias para calcular o PIB regional para 1999


title: 2000/185/EC: Council Decision of 28 February 2000 authorising Member States to apply a reduced rate of VAT to certain labour-intensive services in accordance with the procedure provided for in Article 28(6) of Directive 77/388/EEC

eurovoc_concepts:
EU Member State
VAT
VAT rate
approximation of laws
provision of services
tax harmonisation

text: L 59/10 EN Official Journal of the European Communities 4. 3. 2000 COUNCIL DECISION of 28 February 2000 authorising Member States to apply a reduced rate of VAT to certain labour-intensive services in accordance with the procedure provided for in Article 28(6) of Directive 77/388/EEC (2000/185/EC) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Sixth Council Directive 77/388/EEC of 17 May 1977 on the harmonisation of the laws of the Member States relating to turnover taxes — common system of value added tax: uniform basis of assessment (1), and in particular Article 28(6) thereof, (8) Having regard to the proposal from the Commission, Whereas: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) Under Article 28(6) of Directive 77/388/EEC, the Council, acting unanimously on a proposal from the Commission, may authorise any Member State that has submitted an application in accordance with the proce- dure and conditions provided for in that Article, to apply a reduced rate of VAT to certain labour-intensive services. The services concerned must meet the conditions provided for in the Directive and be included in the list in Annex K to the Directive. This is an experiment limited to a maximum period of three years running from 1 January 2000 to 31 December 2002. However, the introduction of such a targeted reduction in the VAT rate entails some risk to the proper opera- tion of the internal market and tax neutrality; provision should therefore be made for an authorisation period for for the a full and clearly defined three-year period, measure to be on an optional basis for Member States, and for its scope to be made subject to strict conditions so that it remains verifiable and limited. In view of the experimental nature of the measure, a detailed assessment of its impact in terms of job creation and efficiency should be carried out by the Member States which implement it and by the Commission. The Member States that have submitted an application have complied with the procedure and conditions set out in Directive 77/388/EEC. Three Member States, France, Luxembourg and the Netherlands have applied for authorisation to apply a reduced rated of VAT exceptionally to a third category the services listed in Annex K; of in each case the reduction in rate in the third of the sectors selected can have only an insignificant economic impact. The United Kingdom has applied for authorisation to apply a reduced rate of VAT to dwelling-related services only in the Isle of Man; in the light of the specific territorial rules governing the status of the Isle of Man, including Article 299(6)(c) of the Treaty, the Treaty on the accession of the United Kingdom and Article 3(4) of Directive 77/388/EEC, and in the light of the fact that the rules on the location of such services will ensure that they are taxed where the dwelling is located, applying a reduced rate of VAT carries no risk of distortion of competition; however, restricting the reduced rate to the Isle of Man is something which can be authorised only as an exceptional measure. In relation to other territories of Member States where the Treaty and Directive 77/ 388/EEC are fully applicable, such a step could not be taken without jeopardising the principle of applying uniform rates in a single Member State. (9) The other Member States have been informed about the applications for authorisation. (10) This Decision will have no impact on the Communities' own resources derived from VAT, HAS ADOPTED THIS DECISION: Article 1 In accordance with Article 28(6) of Directive 77/388/EEC, the following Member States are hereby authorised to apply the reduced rates provided for in the third subparagraph of Article 12(3)(a) for a maximum of three years running from 1 January 2000 to 31 December 2002 to the services for which they have submitted applications in accordance with the required procedure, and which are listed under their names below: 1. the Kingdom of Belgium for the sectors listed at points 1 and 2 of Annex K to Directive 77/388/EEC: — small services for repairing: (a) bicycles; (b) shoes and leather goods; (1) OJ L 145, 13. 6. 1977, p. 1. Directive as last amended by Directive 1999/85/EEC (OJ L 277, 28. 10. 1999, p. 34). (c) clothing and household linen (including mending and alteration), 4. 3. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 59/11 — renovation and repairing of private dwellings more than five years old, excluding materials which form a signifi- cant part of the value of the supply; 2. the Hellenic Republic for the sectors listed at point 1, last indent, and point 4 of Annex K to Directive 77/388/EEC: — repairing of clothing and household linen (including mending and alteration), — domestic care services; 3. the Kingdom of Spain for the sectors listed at points 2 and 5 of Annex K to Directive 77/388/EEC: — bricklaying for the repair of private dwellings excluding materials which form a significant part of the value of the supply, — hairdressing; 4. the French Republic for the sectors listed at points 2, 3 and 4 of Annex K to Directive 77/388/EEC: — renovation and repairing of private dwellings completed more than two years ago, excluding materials which form a significant part of the value of the supply, — domestic care services, — window cleaning and cleaning in private households; 5. the Italian Republic for the sectors listed at points 2 and 4 of Annex K to Directive 77/388/EEC: — renovation and repairing of private dwellings excluding materials which form a significant part of the value of the supply, — domestic care services; 6. the Grand Duchy of Luxembourg for the sectors listed at points 1, 3 and 5 of Annex K to Directive 77/388/EEC: — small services for repairing: (a) bicycles; (b) shoes and leather goods; (c) clothing and household linen (including mending and alteration), — hairdressing, — window cleaning and cleaning in private households; 7. the Kingdom of the Netherlands for the sectors listed at points 1, 2 and 5 of Annex K to Directive 77/388/EEC: — small services for repairing: (a) bicycles; (b) shoes and leather goods; (c) clothing and household linen (including mending and alteration), — hairdressing, — painting and plastering services for the renovation and repairing of private dwellings more than 15 years old, excluding materials which form a significant part of the value of the supply; 8. the Portuguese Republic for the sectors listed at points 2 and 4 of Annex K to Directive 77/388/EEC: — renovation and repairing of private dwellings, excluding materials which form a significant part of the value of the supply, — domestic care services; 9. the United Kingdom for one sector, referred to in point 2 of Annex K to Directive 77/388/EEC, but for the Isle of Man only: — renovation and repairing of private dwellings, excluding materials which form a significant part of the value of the supply. Article 2 Before 1 October 2002 each of the Member States listed in Article 1 shall draw up a detailed report containing an overall assessment of the measure's effectiveness in terms of job crea- tion and efficiency and forward it to the Commission. Article 3 This Decision shall take effect on the day of its publication in the Official Journal of the European Communities. It shall apply from 1 January 2000 to 31 December 2002. Article 4 This Decision is addressed to the Member States referred to in Article 1. Done at Brussels, 28 February 2000. For the Council The President J. PINA MOURA


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0544/00 från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen. Bohunice och Mochovce.

eurovoc_concepts:
Slovakia
decommissioning of power stations
nuclear power station
nuclear safety
radiation protection

text: C 53 E/8 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 2. 2001 Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 maj 2000) M(cid:229)ls(cid:228)ttningen med Fiscalis-programmet (inr(cid:228)ttat genom Europaparlamentets och r(cid:229)dets beslut nr 888/98/ EG av den 30 mars 1998 om antagande av gemenskapens (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra systemen f(cid:246)r indirekt beskattning p(cid:229) den inre marknaden (1)) (cid:228)r att fr(cid:228)mja och underl(cid:228)tta samarbete mellan gemen- skapens f(cid:246)rvaltningar f(cid:246)r indirekt beskattning och mellan dessa och kommissionen s(cid:229) att systemen f(cid:246)r indirekt beskattning p(cid:229) den inre marknaden f(cid:246)rb(cid:228)ttras. Programmet f(cid:246)rvaltas av kommissionen enligt en enda upps(cid:228)ttning finansiella och organisatoriska best(cid:228)mmelser. Inga belopp eller anslag ges till nationella administrativa organ, yrkesorganisationer eller offentliga och privata organ. Deltagarna i programmet (cid:228)r f(cid:246)rvaltningarna f(cid:246)r indirekt beskattning i medlemsstaterna i partnerskap med kommissionen. Alla betalningar g(cid:246)rs av kommissionen (cid:228)ven om lokala kostnader av medlemsstaternas f(cid:246)rvaltningar. F(cid:246)ljande information om programmet kan vara till en hj(cid:228)lp: (cid:129) Utgifter inom ramen f(cid:246)r Fiscalis-programmet (cid:228)r uppdelade p(cid:229) tv(cid:229) huvudomr(cid:229)den. Det f(cid:246)rsta omr(cid:229)det r(cid:246)r gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rder och inbegriper seminarier, utbyten och multilaterala kontroller, riktade till tj(cid:228)nstem(cid:228)n och experter inom dessa f(cid:246)rvaltningar. Kostnaden f(cid:246)r tj(cid:228)nstem(cid:228)nnens och experternas deltagande i dessa (cid:229)tg(cid:228)rder betalas av gemenskapen och ber(cid:228)knas uppg(cid:229) till omkring 2,8 miljoner euro (cid:229)r 2000. Det andra omr(cid:229)det t(cid:228)cker system f(cid:246)r informationsutbyte, handb(cid:246)cker och riktlinjer samt gemensamma utbildnings(cid:229)tg(cid:228)rder. H(cid:228)r utg(cid:246)r verksamhet med anknytning till informationsteknik den st(cid:246)rsta kostnaden (omkring h(cid:228)lften av den (cid:229)rliga budgeten). Verksamhet p(cid:229) det informations- tekniska omr(cid:229)det genomf(cid:246)rs ofta av externa underleverant(cid:246)rer under (cid:246)verinseende av kommissionen. Kontrakt tilldelas dessa f(cid:246)retag enligt g(cid:228)llande regler f(cid:246)r offentlig upphandling. De utgifter som (cid:228)r f(cid:246)rknippade med detta andra verksamhetsomr(cid:229)de ber(cid:228)knas uppg(cid:229) till omkring 5,2 miljoner euro (cid:229)r 2000. (cid:129) All verksamhet som godk(cid:228)nns inom ramen f(cid:246)r Fiscalis-programmet m(cid:229)ste st(cid:246)dja gemenskapens m(cid:229)ls(cid:228)ttningar och vara till f(cid:246)rdel f(cid:246)r den inre marknaden. Kommissionen f(cid:246)rvaltar verksamheten och genomf(cid:246)r s(cid:229)v(cid:228)l f(cid:246)rhandsmotiveringar som utv(cid:228)rderingar i efterhand. Den samr(cid:229)der med medlems- staterna genom den ber(cid:246)rda kommittØn. Medlemsstaterna (cid:228)r under en period av fem (cid:229)r (cid:229)lagda att arkivera bestyrkande handlingar betr(cid:228)ffande f(cid:246)rvaltning av medel som anf(cid:246)rtrotts dem. Under denna period har kommissionen r(cid:228)tt att utf(cid:246)ra kontroller f(cid:246)r att konstatera om medlen f(cid:246)rvaltas p(cid:229) r(cid:228)tt s(cid:228)tt. (cid:129) I enlighet med Fiscalis-beslutet kommer kommissionen senast den 30 juni 2001 att l(cid:228)gga fram ett meddelande till Europaparlamentet och r(cid:229)det. Detta meddelande kommer att inneh(cid:229)lla en inter- imsutv(cid:228)rdering som utarbetats p(cid:229) grundval av medlemsstaternas interimsrapporter samt detaljerad information om den verksamhet som bedrivs inom ramen f(cid:246)r programmet. (1) EGT L 126, 28. 4. 1998. (2001/C 53 E/011) SKRIFTLIG FR¯GA E-0544/00 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen (28 februari 2000) ˜mne: Bohunice och Mochovce K(cid:228)rnkraftverken Bohunice och Mochovce medf(cid:246)r inte endast okalkylerbara risker f(cid:246)r lokalbefolkningen p(cid:229) dessa b(cid:229)da orter. Haverier i reaktorblock A1 i Bohunice 1976 och 1977 medf(cid:246)rde stora radioaktiva utsl(cid:228)pp med radioaktiv smitta som drabbat delar av arealen omkring k(cid:228)rnkraftverket samt str(cid:228)nderna kring de vattendrag som st(cid:229)r f(cid:246)r omr(cid:229)dets avrinning. Dessutom sker en kontinuerlig nedsmittning av grund- vattnet genom l(cid:228)ckage fr(cid:229)n ot(cid:228)ta beh(cid:229)llare samt radioaktiva utsl(cid:228)pp genom att ett lager (cid:246)versv(cid:228)mmats. I samband med inr(cid:228)ttandet av den slovakiska tillsynsmyndigheten (UJD) i januari 1993 anst(cid:228)lldes i dess ledningsgrupp endast f(cid:246)re detta anst(cid:228)llda fr(cid:229)n k(cid:228)rnkraftverket Bohunice, som varit inblandade i haveriet i reaktorblock A1 i Bohunice. 20. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53 E/9 1. a) b) Vem b(cid:228)r ansvaret: f(cid:246)r information till befolkningen om radioaktivt material sl(cid:228)pps ut i biosf(cid:228)ren? f(cid:246)r kontroll av samt reparation av skadorna p(cid:229) reaktorblock A1? Vilken oberoende instans garanterar i 2. radioaktiva utsl(cid:228)pp och skyddas mot skador p(cid:229) grund av radioaktiv smitta? framtiden att befolkningen kommer att varnas i tid f(cid:246)r Vilka kunskaper respektive vilken bed(cid:246)mning av l(cid:228)get 3. A1-reaktorn hela tiden f(cid:246)rskjuts l(cid:228)ngre in i framtiden (senast angivna datum (cid:228)r 2050)? ligger till grund f(cid:246)r att rivningen av Vilka av de renoverings(cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:246)verenskommits mellan det f(cid:246)retag som driver kraftverken och 4. (cid:148)RISKAUDIT(cid:148) har hittills (cid:228)nnu inte blivit genomf(cid:246)rda vad g(cid:228)ller reaktorblock 1 och 2 i k(cid:228)rnkraftverket i Mochovce? N(cid:228)r och genom vem skall de (cid:229)terst(cid:229)ende s(cid:228)kerhets(cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r block 1 genomf(cid:246)ras och kontrolle- 5. ras? Finns det j(cid:228)mte UJD n(cid:229)gon oberoende kontrollinstans som ansvarar f(cid:246)r s(cid:229)v(cid:228)l s(cid:228)kerhetstekniska 6. (cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)r str(cid:229)lningsskydd? Svar fr(cid:229)n G(cid:252)nter Verheugen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (7 april 2000) Den slovakiska regeringen har fattat beslutet att st(cid:228)nga reaktorerna 1 och 2 i Bohunice VI (cid:229)r 2006 respektive 2008. Den gamla reaktorn A1 i Bohunice h(cid:229)ller f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229) att avvecklas. H(cid:228)nsyn tas d(cid:228)rvid till de rekommendationer som internationella organ l(cid:228)mnat om f(cid:246)rb(cid:228)ttrad s(cid:228)kerhet i Mochovce. Enligt de uppgifter som st(cid:229)r till kommissionens f(cid:246)rfogande drabbade f(cid:246)roreningen fr(cid:229)n tillbuden i Bohunice A1 marken under och omkring anl(cid:228)ggningen. F(cid:246)rorenad mark har sp(cid:228)rrats av. Mark och vatten i n(cid:228)rheten av anl(cid:228)ggningen (cid:246)vervakas st(cid:228)ndigt. I Slovakien (cid:228)r driftsledaren vid en k(cid:228)rnkraftsanl(cid:228)ggning skyldig att omedelbart informera den slovakiska tillsynsmyndigheten f(cid:246)r k(cid:228)rnkraft (UJD) om varje k(cid:228)rnkraftstillbud. Enligt den internationella konventionen om tidig varning som har ratificerats av Slovakien, ansvarar den slovakiska tillsynsmyndigheten (UJD) f(cid:246)r att informera befolkningen liksom grannl(cid:228)nderna. Driftsledaren vid Bohunice A1 (Slovenske Elektrarne) (cid:228)r skyldig att avveckla reaktor A1 och (cid:228)r ansvarig f(cid:246)r att g(cid:246)ra detta. En avvecklingsenhet med en personal p(cid:229) 24 personer har avdelats f(cid:246)r denna uppgift. UJD ansvarar f(cid:246)r att (cid:246)vervaka avvecklingsprocessen. Det sker ingen senarel(cid:228)ggning n(cid:228)r det g(cid:228)ller avveckling av reaktor A1. Att avveckla en reaktor (cid:228)r en tidskr(cid:228)vande process. Den f(cid:246)rsta fasen av (cid:229)tg(cid:228)rden (att f(cid:246)ra bort avfall) h(cid:229)ller nu p(cid:229) att genomf(cid:246)ras. En andra fas (bortforsling av reaktorns tekniska delar, f(cid:246)rutom reaktork(cid:228)rlet) f(cid:246)rv(cid:228)ntas vara klar 2010. Den tredje fasen (nedmontering a reaktork(cid:228)rlet) f(cid:246)rv(cid:228)ntas vara slutf(cid:246)rd 2050. K(cid:228)rns(cid:228)kerhetsprogrammet inom Phare har finansierat en (cid:246)versyn av k(cid:228)rkraftverket Mochovce som genom- f(cid:246)rdes av gemenskapens experter. (cid:214)versynen utmynnade i rekommendation av ett antal s(cid:228)kerhetsrelaterade (cid:229)tg(cid:228)rder som har genomf(cid:246)rts. Icke-s(cid:228)kerhetsrelaterade rekommendationer som denna (cid:246)versyn l(cid:228)mnade i syfte att f(cid:246)ra metoderna i Mochovce i linje med kraven i v(cid:228)st skall vara genomf(cid:246)rda 2001. Driftsledaren (Slovenske Elektrarne) ansvarar f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra rekommendationerna. UJD ansvarar f(cid:246)r (cid:246)vervakning av genomf(cid:246)randet. Det (cid:228)r ett oberoende organ f(cid:246)r k(cid:228)rns(cid:228)kerhet i Slovakiska republiken. Det slovakiska h(cid:228)lsov(cid:229)rdsministeriet ansvarar f(cid:246)r str(cid:229)lningss(cid:228)kerhet. Arbetarskyddsinspektionen vid det slovakiska arbets- ministeriet genomf(cid:246)r teknisk inspektion av all utrustning i ett k(cid:228)rnkraftverk som inte direkt r(cid:246)r k(cid:228)rns(cid:228)ker- heten


title: Rådets udtalelse af 28. februar 2000 om Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, 1998-1999 til 2004-2005

eurovoc_concepts:
United Kingdom
economic convergence
economic cooperation
economic stabilisation
public finance

text: 6. 4. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 98/5 R¯DETS UDTALELSE af 28. februar 2000 om Det Forenede Kongeriges opdaterede konvergensprogram, 1998-1999 til 2004-2005 (2000/C 98/05) R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, under henvisning til R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overv(cid:229)gningen af budgetstillinger samt overv(cid:229)gning og samordning af łkonomiske politikker (1), s(cid:230)rlig artikel 9, stk. 3, under henvisning til Kommissionens henstilling, efter hłring af Det (cid:216)konomiske og Finansielle Udvalg (cid:151) AFGIVET F(cid:216)LGENDE UDTALELSE: I programmet Den 28. februar 2000 undersłgte R(cid:229)det Det Forenede Konge- riges opdaterede konvergensprogram, der d(cid:230)kker perioden 1998-1999 til 2004-2005. forventes der et offentligt overskud p(cid:229) 0,3 % af bruttonationalproduktet (BNP) til i 1999-2000, mindre overskud i de to fłlgende (cid:229)r 2001-2002 og sm(cid:229) underskud i (cid:229)rene 2002-2003 til 2004-2005. R(cid:229)det s(cid:230)tter pris p(cid:229) den klare pr(cid:230)sentation af opdateringen af konvergensprogrammet, der letter analysen af Det Forenede Kongeriges aktuelle og fremtidige makrołkono- miske og finanspolitiske udvikling. R(cid:229)det finder det rigtigt, at der i programmet l(cid:230)gges v(cid:230)gt p(cid:229) at sikre makrołkonomisk stabilitet, der understłttes af budgetkonsolidering og fortsatte strukturreformer. R(cid:229)det mener endvidere, at programmet fuldt ud er i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og F(cid:230)llesskabets łkonomiske politikker. Programmet er baseret p(cid:229) en makrołkonomisk ramme, der viser et opsving i BNP-v(cid:230)ksten fra 1,75 % i 1999 til en v(cid:230)kst, der derefter ligger t(cid:230)t p(cid:229) trenden 2,5 %, hvilket R(cid:229)det finder er realistisk. Fremskrivningerne i programmet for de offentlige finanser er desuden af forsigtighedsgrunde baseret p(cid:229) en antagelse om en lavere v(cid:230)ksttrend nemlig 2,25 %, hvilket R(cid:229)det finder passende. Med hensyn til inflation og rentesatser opfylder Det Forenede Kongerige fortsat konvergenskriteriet med en vis margen. R(cid:229)det noterer, at de monet(cid:230)re rammer for inflationsm(cid:229)ls(cid:230)tningen (cid:151) med Bank of England som den operationelt ansvarlige for rente(cid:230)ndringer (cid:151) har v(cid:230)ret en afgłrende foruds(cid:230)tning for at sikre lave inflationsforventninger. R(cid:229)det noterer, at det med de nuv(cid:230)rende łkonomisk-politiske rammebetingelser ifłlge programmet forventes, at det britiske inflationsm(cid:229)l vil blive n(cid:229)et i programperioden; det noterer endvidere, at hvis et s(cid:229)dant resultat opn(cid:229)s, vil det efter al sandsynlighed v(cid:230)re foreneligt med Den Europ(cid:230)iske Centralbanks (ECB) definition af prisstabilitet. Det Forenede Kongerige har i l(cid:230)ngere tid opfyldt konver- genskriteriet for den lange rente. Dette hj(cid:230)lper til at bekr(cid:230)fte den trov(cid:230)rdighed, der omgiver Det Forenede Kongeriges stabili- tetsorienterede makrołkonomiske politik. Det noteres, at selv om der er tegn p(cid:229) en reduceret valutakursvolatilitet, kan det endnu ikke konkluderes, at disse łkonomisk-politiske ramme- vilk(cid:229)r har skabt en stabil valutakurs. Som i udtalelsen om det tidligere konvergensprogram (2) henstiller R(cid:229)det derfor, at Det den stabilitetsorienterede Forenede Kongerige politik med henblik p(cid:229) at sikre en valutakursstabilitet, som p(cid:229) sin side kan medvirke til at skabe mere stabile łkonomiske rammer. viderefłrer s(cid:229)ledes at kravene i R(cid:229)det noterer med tilfredshed, at de offentlige finanser i programperioden (cid:151) til 2004-2005 (cid:151) ventes at ligge t(cid:230)t p(cid:229) balance, stabilitets- og v(cid:230)kstpagten opfyldes. R(cid:229)det noterer og ser positivt p(cid:229), at der sker en forł- gelse af de statslige investeringer som procent af BNP inden for de samlede udgiftsrammer. Det noterer ogs(cid:229), at overgangen til tre(cid:229)rige udgiftstildelinger til de enkelte ministerier har skabt et mere stabilt grundlag for de offentlige finanser, og mekanismen skulle hj(cid:230)lpe til at sikre, at den stramme budgetstilling fastl(cid:229)ses over konjunkturforlłbet. R(cid:229)det konstaterer, at den offentlige bruttog(cid:230)ldskvote i Det Forenede Kongerige fortsat vil forblive under 60 % af BNP og forventes at falde til under 45 % i 1999-2000. R(cid:229)det noterer med tilfredshed, at der forventes at ske en yderligere reduktion af g(cid:230)ldskvoten til under 40 % af BNP i 2004-2005. R(cid:229)det gl(cid:230)der sig over strukturreformerne i programmet. Det noterer med tilfredshed, at fremskridtene med de łkonomiske reformer vil bidrage til at skabe den fleksibilitet, der er nłdvendig for at forbedre de tilgrundliggende łkonomiske resultater, og sikre, at divergenserne i de łkonomiske konjunk- turforlłb mellem Det Forenede Kongerige og dets europ(cid:230)iske partnere reduceres. (1) EFT L 209 af 2. 8. 1997, s. 1. (2) R(cid:229)dets udtalelse af 8. februar 1999 om Det Forenede Kongeriges konvergensprogram, 1997-1998 til 2003-2004 (EFT C 68 af 11. 3. 1999, s. 5)


title: QUESTION ÉCRITE E-0505/00 posée par Christopher Huhne (ELDR) à la Commission. Paiement des sous-traitants et des fournisseurs.

eurovoc_concepts:
European Commission
deadline for payment
subcontracting

text: C 46 E/10 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 13. 2. 2001 La Commission pourrait-elle indiquer quel montant serait allouØ (cid:224) titre indicatif (cid:224) la Galice, en dØtaillant en particulier aussi bien les montants (cid:224) gØrer par le gouvernement central que ceux qui seront administrØs par la communautØ autonome elle-mŒme? (1) JO C 225 E du 8. 8. 2000, p. 2. RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (24 mars 2000) Comme indiquØ (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire dans la rØponse (cid:224) sa question Øcrite E-1433/99 (1), la Commission a effectivement transmis aux (cid:201)tats membres concernØs par l(cid:146)objectif 1 des fonds structurels, une proposition de rØpartition indicative des crØdits allouØs au titre de cet objectif pour la pØriode de programmation 2000-2006. La Commission adresse directement (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire et au SecrØtariat gØnØral du Parlement la proposition de rØpartition communiquØe aux autoritØs espagnoles. (1) JO C 225 E du 8. 8. 2000, p. 2. (2001/C 46 E/012) QUESTION (cid:201)CRITE E-0505/00 posØe par Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) la Commission Objet: Paiement des sous-traitants et des fournisseurs (28 fØvrier 2000) Quelle est la politique appliquØe par la Commission en matiŁre de dØlais de paiement de ses propres sous- traitants et fournisseurs? Quelle est la durØe prØvue entre le moment de la livraison ou de la facture et le moment du paiement selon les procØdures de la Commission et quelles mesures prend-t-elle, le cas ØchØant, pour vØrifier si ces objectifs sont respectØs? RØponse donnØe par Mme Schreyer au nom de la Commission (4 mai 2000) La Commission examine rØguliŁrement la performance de ses services en matiŁre de respect des dØlais de paiement. Elle s(cid:146)est fixØ comme objectif, dØj(cid:224) en 1991, que ses paiements devraient Œtre exØcutØs dans un dØlai de 60 jours, (cid:224) partir de la rØception, par ses services, d(cid:146)une demande de paiement Øtablie en bonne et due forme. Dans ce dØlai de 60 jours, 40 jours sont laissØs aux services ordonnateurs (pour la liquidation et l(cid:146)ordonnancement du paiement) et 20 jours aux services horizontaux (visa du contr(cid:244)le financier, attestation de la validitØ de l(cid:146)acquit libØratoire par le comptable, exØcution bancaire). En 1995, la Commission fixait comme objectif aux services que 95 % des opØrations devraient Œtre achevØes endØans les 60 jours. Enfin, en 1997, la Commission a amendØ sa politique contractuelle pour, en cas de paiement tardif, ouvrir (cid:224) ses crØanciers le droit de demander des intØrŒts de retard. Les statistiques disponibles pour 1999 dØmontrent que, pour l(cid:146)ensemble des services, le dØlai moyen de paiement (courant de la date de rØception de la facture jusqu(cid:146)au jour du dØbit du compte bancaire de la Commission), a ØtØ de 54,1 jours. Toutefois, seulement 65,1 % des paiements ont ØtØ achevØs endØans les 60 jours. 13. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 46 E/11 Un groupe de travail interservices composØ de reprØsentants des unitØs financiŁres des diffØrentes directions gØnØrales examine (cid:224) l(cid:146)heure actuelle les causes qui sont (cid:224) l(cid:146)origine de cette moindre performance et formulera des propositions pour l(cid:146)amØliorer. Dans son livre blanc sur la rØforme, partie 2, plan d(cid:146)action (1), la Commission confirme en effet comme l(cid:146)un des objectifs de la rØforme est d(cid:146)atteindre, d(cid:146)ici 2002, le niveau de 95 % des paiements exØcutØs endØans les 60 jours (Action 10: Les services seront invitØs (cid:224) fixer leurs propres objectifs en vue de respecter l(cid:146)objectif gØnØral que la Commission s(cid:146)est fixØ, pour 2002, de payer 95 % des factures dans un dØlai de 60 jours, et (cid:224) faire Øtat des mesures adaptØes ainsi que des rØsultats obtenus dans le rapport d(cid:146)activitØ annuel. L(cid:146)Øvalua- tion par la Commission des rØsultats fournis par les services tiendra compte de cet indicateur). Par ailleurs, la Commission mettra en place un registre central des factures, afin de suivre les dØlais de traitement de celles-ci (action no 11 du livre blanc). (1) COM(2000) 200 final. (2001/C 46 E/013) QUESTION (cid:201)CRITE E-0527/00 posØe par Michl Ebner (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Ventes hors taxes et privilŁges fiscaux des diplomates (28 fØvrier 2000) En rØponse (cid:224) la question Øcrite E-1996/99 (1), la Commission a indiquØ que le maintien de privilŁges fiscaux en application de la convention de Vienne de 1961 ne se justifiait plus sur le marchØ intØrieur europØen et que ces privilŁges devraient donc Œtre abolis. Par souci de cohØrence avec la position dØfendue en matiŁre de suppression des boutiques hors taxes pour l(cid:146)ensemble des citoyens de l(cid:146)UE, n(cid:146)envisage-t-elle pas, dans un esprit d(cid:146)ØquitØ et de correction politique, de mettre un terme aux privilŁges de cet ordre dont bØnØficie l(cid:146)appareil diplomatique de l(cid:146)UE? (1) JO C 219 E du 1. 8. 2000, p. 63. RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (14 avril 2000) En matiŁre de privilŁges accordØs aux diplomates en application de la convention de Vienne, la Commis- sion n(cid:146)a rien (cid:224) ajouter (cid:224) la rØponse dØj(cid:224) donnØe (cid:224) la question Øcrite E-1996/99 prØcØdemment posØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire. (2001/C 46 E/014) QUESTION (cid:201)CRITE E-0546/00 posØe par William Newton Dunn (ELDR) (cid:224) la Commission (28 fØvrier 2000) Objet: Bien-Œtre des poules pondeuses Si l(cid:146)UE ne parvient pas (cid:224) imposer une clause de bien-Œtre au cours des nØgociations (cid:224) venir au sein de l(cid:146)OMC, que fera la Commission pour veiller (cid:224) ce que les producteurs soient protØgØs contre un flot d(cid:146)importations bon marchØ de pays tiers?


title: WRITTEN QUESTION P-0642/00 by Andre Brie (GUE/NGL) to the Commission. Commission's position regarding the arrest of Kurdish mayors in Turkey.

eurovoc_concepts:
EU relations
Kurdistan question
Türkiye
diplomatic relations
government violence
political prisoner

text: C 330 E/196 Official Journal of the European Communities EN 21. 11. 2000 Answer given by Mrs Diamantopoulou on behalf of the Commission (7 April 2000) The Commission(cid:146)s attention has been drawn to the plan to which the Honourable Member is referring. In the absence of social security harmonisation, each Member State is responsible for determining all the specific characteristics of its social legislation as long as, in doing so, it respects Community law. However, there are Community rules which coordinate the different national social security systems, contained in Regulation (EEC) No 1408/71 (1) and its implementing Regulation No 574/72, and which aim to eliminate obstacles to the free movement of workers and members of their families, by guaranteeing certain fundamental principles such as equal treatment with nationals, exportability of social security benefits within the Community, aggregation of insurance periods and the prevalence of one applicable body of legislation. The above-mentioned rules for coordinating Member States(cid:146) social security systems protect the rights of migrant workers in so far as they are nationals of the European Union or the European Economic Area. Moreover, Tunisian, Moroccan, Algerian and Turkish nationals who are legally residing in a Member State also benefit from equal treatment with respect to social security due to agreements between their country of origin and the Community. Nationals from non-member countries residing in Member States cannot refer to Community law in order to receive equal treatment with nationals. As a result, when the Austrian authorities introduce the conditions for entitlement and the new social security allowance, they will have to respect the principle of non-discrimination on the grounds of nationality, which implies that Commun- ity nationals and the nationals of the four above-mentioned countries will benefit from the allowance under the same conditions as Austrian nationals. In addition, in 1997, the Commission already proposed to extend the field of application of Regulation (EEC) No 1408/71 and Regulation (EEC) No 574/72 to cover nationals of all non-member countries who are insured under a Member State(cid:146)s legislation and who are legally residing in the Community. The Council is still reviewing this proposal (2). Furthermore, the Commission also recently adopted a proposal to simplify and reform the rules for coordinating Member States(cid:146) social security systems (3), which covers every person insured by social security legislation in a Member State and which also protects nationals of non-member countries. In accordance with the co-decision principle, Parliament and the Council are currently reviewing this proposal, which can only be adopted by a unanimous decision. (1) Latest consolidated version: Regulation (EC) No 118/97 (OJ L 28, 30. 10. 1997). (2) OJ C 6, 1. 1. 1998. (3) OJ C 38, 12. 2. 1999. (2000/C 330 E/226) WRITTEN QUESTION P-0642/00 by Andre Brie (GUE/NGL) to the Commission (28 February 2000) Subject: Commission(cid:146)s position regarding the arrest of Kurdish mayors in Turkey At the European Parliament part-session on 1 December 1999, Commissioner G(cid:252)nter Verheugen, on behalf of the Commission, gave a positive assessment of political developments within Turkey with regard to the country(cid:146)s status as an applicant for accession. In the light of the arrest of the Kurdish mayors of Diyarbakir, Siirt and Bing(cid:246)l, Feridun Celik, Selim (cid:214)zalp and Feyzullah Kararslan, by the Turkish police and paramilitary special units on 19 February 2000: 1. 2. does the Commission stand by its positive assessment? does the Commission regard the intensified action by the Turkish authorities against democratically elected Kurdish representatives and the Kurdish party Hadep as part of these (cid:145)positive(cid:146) developments? 21. 11. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 330 E/197 3. or does the Commission assess these measures by the Turkish authorities differently? If that is the case, namely if the Commission agrees that a critical, negative assessment is to be given of the Turkish action against Kurdish politicians, what does it consider to be the implications for relations between the EU and Turkey, in particular with regard to implementing the regulations on the implementation of measures to promote economic and social development in Turkey and on the implementation of measures to intensify the EC-Turkey customs union, as well as to Turkey(cid:146)s proposed accession to the European Union? What steps does the Commission intend to take in practice? Answer given by Mr Verheugen on behalf of the Commission (27 March 2000) Having learned of the arrest on 19 February 2000 of three mayors belonging to the HADEP party, the Commission, in close co-ordination with the Presidency and the Member States, informed the Turkish authorities of its concern at the situation of the three elected representatives. The three men in question were released on bail on 28 February 2000, and were reinstated in their posts on 29 February 2000. It is not the role of the Commission to pronounce judgment on the character of the legal proceedings taken against these three elected politicians. However, the Commission was concerned that these events might further complicate the vital dialogue between the Turkish authorities and HADEP, a political party which has come to represent a large part of that section of the population which is of Kurdish origin. The Commission was also concerned for the consequences these events might have on Turkey(cid:146)s preparations for accession to the Union. (2000/C 330 E/227) WRITTEN QUESTION P-0644/00 by Michl Ebner (PPE-DE) to the Council (25 February 2000) Subject: The behaviour of Belgium and France towards Austria For a number of days now Belgium and France have been pursuing an offensive policy of isolating Austria because of their fear that the FP(cid:214)(cid:146)s participation in the government could pose a threat to human rights and the protection of minorities in Austria. At the same time, Belgium and France are the only countries, apart from Turkey, which have neither ratified nor signed the Council of Europe(cid:146)s framework agreement on the protection of national minorities. Is there any justification for France(cid:146)s and Belgium(cid:146)s behaviour given that the two countries have still 1. not ratified or signed the Council of Europe(cid:146)s framework agreement on the protection of national minorities and that the two countries do not guarantee the minimum European standard of protection of minorities? 2. Does every country, regardless of its own political history or circumstances (for example, France(cid:146)s (cid:145)empty chair(cid:146) policy in the 1960s or Great Britain(cid:146)s veto policy), have the right to isolate without any legal basis a trustworthy member of the European Union? Reply (2 May 2000) It would not be appropriate for the Council to take a view on actions which have been taken by one or more of the Governments of the Member States and which have no direct bearing on the work of the Council. Any such action is a matter for the Governments of the Member States concerned