title: Euroopa Parlamendi Ja Nõukogu otsus nr 508/2000/EÜ, 14. veebruar 2000, millega kehtestatakse programm Kultuur 2000

eurovoc_concepts:
EU programme
European integration
cultural cooperation
cultural policy
report

text: 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 97 32000D0508 L 63/1 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 10. 3. 2000 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 508/2000/EÜ, 14. veebruar 2000, millega kehtestatakse programm “Kultuur 2000” EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 151 lõike 5 esimest taanet, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse regioonide komitee arvamust, (2) toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastavalt lepituskomitees 9. detsembril 1999 heakskiidetud ühistekstile (3) ning arvestades järgmist: (1) (2) (3) Kultuuril on kõikide Euroopa rahvaste jaoks oluline väär- tus, sel on tähtis osa Euroopa integratsioonis ning see aitab kaasa Euroopa ühiskonnamudeli kinnistumisele ja elujõu- lisusele, tugevdades ühtlasi ühenduse mõju rahvusvaheli- sel areenil. Kultuur on nii majandust kui ka sotsiaalset integratsiooni ja kodakondsust mõjutav tegur; seepärast on kultuuril täita tähtis osa ühenduse ees seisvate uute probleemide (globa- liseerumine, infoühiskond, sotsiaalne ühtekuuluvus ja töö- kohtade loomine) lahendamises. Euroopa Liidu kultuurimõõtme vajaduste rahuldamist sil- mas pidades tuleb ühendusel muude asutamislepingu sätete kui artikli 151 kohaselt toimides võtta arvesse eri kultuuriaspekte eeskätt selleks, et respekteerida ja edendada oma kultuurilist mitmekesisust; seoses sellega peaks juuni 1999. aasta komisjon vastavalt nõukogu 21. määrusele (EÜ) nr 1260/1999 (millega kehtestatakse (1) EÜT L 211, 7. 7. 1998, lk 18. (2) EÜT L 51, 22. 2. 1999, lk 68. (3) Euroopa Parlamendi 5. novembri 1998. aasta arvamus (EÜT C 359, 23. 11. 1998, lk 28), Nõukogu 28. juuni 1999. aasta ühine seisukoht (EÜT C 232, 13. 8. 1999, ja Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 1999. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 24. jaanuari 2000. aasta otsus ja Euroopa Par- lamendi 3. veebruari 2000. aasta otsus. lk 25) (4) (5) (6) (7) struktuurifondide üldsätted) (4) soodustama kultuuritöös- tuse võimalusi struktuurifondides käsitleva teabe levitamist ja korraldama sel eesmärgil uuringuid. Pidades silmas kultuuri suurenevat tähtsust Euroopa ühis- konnas ning 21. sajandi künnisel ühenduse ees seisvaid probleeme, on vaja muuta ühenduse meetmed kultuuri- valdkonnas tõhusamaks ja järjepidevamaks, pannes aasta- teks 2000–2004 ette ühtse arendus- ja planeerimisraamis- tiku ning pidades silmas vajadust, et ühenduse asjaomane poliitika pööraks kultuurile suuremat tähelepanu; 22. sep- tembri 1997. aasta otsusega, mis käsitleb Euroopa kultuu- rimeetmete tulevikku, (5) kutsus nõukogu komisjoni üles tegema ettepanekuid selleks, et asutada ühtne rahastamis- ja planeerimisvahend, mille eesmärk on asutamislepingu artikli 151 rakendamine. Et kodanikud toetaksid täielikult Euroopa integratsiooni ning osaleksid selles täiel määral, tuleks panna suuremat rõhku nende kultuurilistele ühisväärtustele ja -juurtele kui nende identiteedi ning vabadusel, demokraatial, sallivusel ja solidaarsusel põhinevasse ühiskonda kuulumise kesksele tegurile; ühenduse majanduslike ja kultuuriliste tahkude vahel tuleks saavutada parem tasakaal, et need tahud saak- sid üksteist täiendada ja tugevdada. Asutamislepingu kohaselt vastutab Euroopa Liit Euroopa rahvaste üha tihedama liidu loomise ja liikmesriikide kul- tuuri õitsengu soodustamise eest, ühtlasi respekteerides nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning samal ajal rõhutades ühist kultuuripärandit; erilist tähele- panu tuleks pöörata Euroopa väikekultuuride ja vähem levinud keelte staatuse kaitsmisele. Järelikult on ühendus kohustatud töötama Euroopa rah- vaste ühise kultuuripiirkonna arendamise suunas, mis on avatud, varieeruv ja põhineb subsidiaarsuse põhimõttel, kultuuriasutuste koostööl, kultuuritegevust soodustaval ja kultuuri mitmekesisuse respekteerimist tagaval õigusraa- mistikul ning asutamislepingu artikli 151 lõike 4 kohaselt kultuurimõõtme integreerimisel ühenduse poliitikasse. (4) EÜT L 161, 26. 6. 1999, lk 1. (5) EÜT L 305, 7. 10. 1997, lk 1. ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd 98 (8) (9) Euroopa rahvaste ühise kultuuripiirkonna ellukutsumiseks on oluline ergutada loometegevust, edendada Euroopa mõõtmega kultuuripärandit, soodustada Euroopa rahvaste kultuuri ja ajaloo vastastikust tundmaõppimist ning toe- tada kultuurivahetust, et parandada teadmiste levitamist ning ergutada koostööd ja loometegevust. Sellega seoses on vaja edendada tihedamat koostööd kul- tuuri vallas hõivatutega, ergutades neid sõlmima koostöö- lepinguid ühisprojektide elluviimiseks, toetada tugevamini eesmärgistatud meetmeid, millel on selgepiiriline tähendus Euroopale, eriomaseid ja uuenduslikke meetmeid ning soo- dustada dialoogi väljavalitud, üleeuroopalist huvi pakkuva- tel teemadel. (10) Kultuuriprogrammide Kaleidoskoop, Ariane ja Raphael ja nõukogu otsustes sätestamine Euroopa Parlamendi nr 719/96/EÜ, (1) nr 2085/97/EÜ (2) ja nr 2228/97/EÜ (3) on esimene positiivne etapp ühenduse kultuurimeetmete rakendamisel; ühenduse kultuurialaseid pürgimusi peaks eespool mainitud programmide hindamistulemuste ja saa- vutuste alusel siiski lihtsustama ja intensiivistama. (11) Kooskõlas komisjoni teatisega “Agenda 2000” peaks meet- meid ühenduse tasandil tõhustama, eeskätt keskendades vahendeid, mis on kättesaadavad sisepoliitika, sealhulgas kultuurimeetmete tarvis. (12) Arvestatavaid kogemusi on saadud eeskätt esimeste kultuu- riprogrammide hindamisest, kõikide huvitatud poolte ula- tuslikest nõupidamistest ja 29. –30. jaanuaril 1998 toimu- nud Euroopa Liidu kultuurifoorumi tulemustest. juhist Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvemenetluse parandamise ja eelarvedistsipliini koh- ta) (4) punkti 33 tähenduses. (17) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsu- sele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni raken- dusvolituste kasutamise menetlused. (5) (18) Asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse ja pro- portsionaalsuse põhimõtte järgi on nii, et kui liikmesriigid ei suuda täielikult saavutada käesoleva meetme eesmärke, siis kavandatava meetme ulatuse või toime tõttu võib neid paremini saavutada ühenduse tasandil; käesolev otsus piir- dub kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajaliku miini- mumiga ega lähe sellest kaugemale. (19) Programm “Kultuur 2000” peaks alates aastast 2000 olema ainus kultuurivaldkonnas toimiv ühenduse programm; see- tõttu tuleks otsus nr 2228/97/EÜ tunnistada kehtetuks, ON OTSUSTANUD JÄRGMIST: Artikkel 1 Kestus ja eesmärgid (13) Ühenduse kultuuritegevuses peaks arvesse võtma iga kul- tuuripiirkonna eripära ja sellest tulenevaid erivajadusi. Käesolevaga asutatakse ajavahemikuks 1. jaanuar 2000 — 31. detsember 2004 kultuurikoostöö jaoks ühtne rahastamis- ja planeerimisvahend (edaspidi “programm Kultuur 2000”). (14) 21. ja 23. juunil 1993 Kopenhaagenis aset leidnud Euroopa Ülemkogu kohtumise otsustes kutsutakse üles avama ühenduse programme Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele, kes on alla kirjutanud assotsieerumislepingule; ühendus on sõl- minud mõne kolmanda riigiga assotsieerumislepingu, mil- les sisaldub kultuuriklausel. (15) Seepärast asutatakse käesoleva otsusega ajavahemikuks 1. jaanuar 2000 — 31. detsember 2004 kultuurikoostöö jaoks ühtne rahastamis- ja planeerimisvahend, mis nime- tatakse programmiks “Kultuur 2000”. (16) Käesoleva otsusega kehtestatakse kogu programmi kehti- vuse ajaks finantssüsteem, mis kujutab endast peamist Programm “Kultuur 2000” aitab edendada Euroopa rahvaste jaoks ühist kultuuripiirkonda. Sellega seoses toetab kõnealune prog- ramm loovkunstnike, kultuurialal hõivatute, eraalgatuslike ja ava- like projektide elluviijate omavahelist koostööd, kultuurivõrkude toimimist ja muid partnereid, samuti liikmesriikide ja muude osa- levate riikide kultuuriinstitutsioone järgmiste eesmärkide saavu- tamiseks: a) kultuuridialoogi ning Euroopa rahvaste kultuuri ja ajaloo vas- tastikuse tundmaõppimise soodustamine; b) loometegevuse ja riikidevahelise kultuurilevi ergutamine ning kunstnike, loometegelaste, kultuurialal hõivatute ja muude elukutseliste ja nende teoste liikumise soodustamine, pannes rõhku noortele ja sotsiaalselt tõrjutud inimestele ning kultuu- rilisele mitmekesisusele; c) kultuurilise mitmekesisuse ja kultuurilise väljenduse uute vor- mide arendamise esiletõstmine; (1) EÜT L 99, 20. 4. 1996, lk 20. (2) EÜT L 291, 24. 10. 1997, lk 26. (3) EÜT L 305, 8. 11. 1997, lk 31. (4) EÜT L 172, 18. 6. 1999, lk 1. (5) EÜT L 184, 17. 7. 1999, lk 23. 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 99 d) üleeuroopalise tähtsusega ühisest kultuuripärandist osasaa- mine ja selle esiletõstmine Euroopa tasandil; oskusteabe levi- tamine ning heade tavade edendamine kultuuripärandi säilita- mise ja kaitse suhtes; e) käesoleva programmi üksikasjalikud järelevalve- ja hindamis- menetlused koos artiklis 8 sätestatud hinnanguaruande järel- dustega ning hinnanguaruandest tulenevad programmi Kul- tuur 2000 ümberkorraldamise meetmed. e) kultuuri rolli arvessevõtmine sotsiaal-majanduslikus arengus; f) kultuuridevahelise dialoogi ning Euroopa ja Euroopa-väliste kultuuride vastastikuse vahetuse edendamine; g) kultuuri selgesõnaline tunnustamine nii majandusliku kui ka sotsiaalse integratsiooni ja kodakondsuse tegurina; h) võimalikult paljude Euroopa Liidu kodanike ligipääs kultuu- rile ja sellest osavõtu parandamine. Programm “Kultuur 2000” soodustab tulemuslikku seonduvust meetmetega, mida on võetud ühenduse muu kultuurilise tähen- dusega poliitika raames. Artikkel 2 Kultuurimeetmete ja -ürituste liigid Artiklis 1 loetletud eesmärgid saavutatakse järgmiste meetmete abil: a) uuenduslikud ja/või eksperimentaalsed erimeetmed; b) struktureeritud mitmeaastaste kultuurialaste koostöölepingu- tega hõlmatud integreeritud meetmed; c) üleeuroopalise ja/või rahvusvahelise mõõtmega kultuurilised eriüritused. Meetmed ja nende rakendusabinõud on kirjeldatud I lisas. Need on kas vertikaalsed (käsitlevad ühte kultuuriala) või siis horison- taalsed (ühendavad mitut kultuurivaldkonda). Artikkel 3 Eelarve Programmi “Kultuur 2000” rakendamise finantsraamistikuks artiklis 1 märgitud ajavahemikus määratakse käesolevaga 167 miljonit eurot. vahendid Iga-aastased finantsperspektiivi piires. määrab eelarvepädev asutus Artikkel 4 Rakendamine 1. Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed, mis on seotud allpool loetletud küsimustega, võetakse vastu artikli 5 lõi- kes 2 osutatud korralduskomitee menetluse kohaselt: a) kõikide I lisas kirjeldatud meetmete prioriteedid ja üldsuuni- sed ning nendest tulenev aastaprogramm; b) kõikide meetmete üldine tasakaalustatus; c) I lisas (punktid I. 1, I. 2 ja I. 3) kirjeldatud erinevate projektilii- kide valikueeskirjad ja -kriteeriumid; d) ühenduse sätestatud rahaline toetus (summad, kestus, jaota- mine ja toetusesaajad); 2. Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed, mis on seotud muude küsimustega, võetakse vastu kooskõlas artikli 5 lõi- kes 3 sätestatud nõuandemenetlusega. Artikkel 5 Komitee 1. Komisjoni abistab komitee. 2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätes- tatut. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 osutatud tähtajaks kehtes- tatakse kaks kuud. 3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätes- tatut. 4. Komitee võtab vastu oma töökorra. Artikkel 6 Järjepidevus ja vastastikune täiendavus rakendamisel “Kultuur 2000” Programmi tagab komisjon koostöös liikmesriikidega ühenduse asjakohast kultuurivaldkonda mõjutava poliitika ja meetmete üldise järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse. See võiks tähendada võimalust kaasata täiendavaid projekte, mida finantseeritakse ühenduse teiste programmide kaudu. Artikkel 7 Kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid on 2000” avatud “Kultuur Euroopa Programm Majanduspiirkonna riikide, samuti Küprose ning assotsieerunud Kesk- ja Ida-Euroopa riikide osalusele vastavalt tingimustele, mis on ühenduse assotsieerumislepingutes programmides osalemist käsitlevates assotsieerumislepingute lisaprotokollides, mis on nende riikidega sõlmitud või tuleb sõlmida. sätestatud või Programm “Kultuur 2000” võimaldab koostööd ka teiste kolmandate riikidega, kes on sõlminud kultuuriklauslit sisaldava assotsieerumis- või koostöölepingu, kasutades selleks kõnealuste riikidega kokku lepitava korra kohaselt kättesaadavaks tehtavaid lisavahendeid. Programm “Kultuur 2000” võimaldab võtta ühismeetmeid kultuurivaldkonnas rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks UNESCO või Euroopa Nõukoguga institutsiooni või ühise panuse ja kooskõlas artiklis 2 loetletud organisatsiooni kultuurimeetmete ja -ürituste elluviimise kohta. alusel erinevate eeskirjadega pädevate iga 100 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd Artikkel 8 Hindamine ja järelevalve Artikkel 9 Kehtetuks tunnistamine Otsus nr 1. jaanuarist 2000. 2228/97/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates Hiljemalt 31. detsembriks 2002 esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele programmi “Kultuur 2000” tulemuste kohta arvesse programmi üksikasjaliku hinnanguaruande, võttes eesmärke, ja lisab vajaduse korral käesoleva otsuse muutmise ettepaneku. Programmi “Kultuur 2000” lõpetamisel esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele programmi rakendamisaruande. Peale selle esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele igal aastal programmi “Kultuur 2000” rakendamisolukorra kohta lühikese järelevalvearuande. Artikkel 10 Jõustumine Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise kuupäeval. Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2000. Brüssel, 14. veebruar 2000 Kõnealused hinnanguaruanded rõhutavad eeskätt kultuurilist laadi ja ühenduse rahalise toetuse sotsiaal-majanduslikke tagajärgi. lisandväärtuse loomist president N. FONTAINE eesistuja J. GANA Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 101 PROGRAMMIGA “KULTUUR 2000” HÕLMATUD TEGEVUS JA RAKENDUSMEETMED I LISA I. Meetmete ja ürituste kirjeldus I. 1. Uuenduslikud ja/või eksperimentaalsed üksikmeetmed Ühendus toetab igal aastal üritusi ja projekte, mida viiakse ellu partnerluse või võrkude raames. Ilma et see piiraks assotsieerunud riikide võimalusi osaleda programmis artikliga 7 ette nähtud korras, peavad kõnealustest projektidest võtma osa asutused vähemalt kolmest programmis “Kultuur 2000” osalevast riigist; projektid põhinevad pärast artiklis 5 osutatud komiteega nõupidamist kindlaksmääratud prioriteetidel. Kõnealuste meetmete tähtaeg on põhimõtteliselt üks aasta, seda võib aga kahe lisa-aasta võrra pikendada. Vertikaalsed (ühte kultuuriala käsitlevad) meetmed või horisontaalsed (mitut kultuuriala ühendavad) meetmed peaksid olema uuenduslikud ja/või eksperimentaalsed ning täitma eeskätt järgmisi eesmärke: i) ii) iii) iv) v) vi) asetama rõhu kultuurile ligipääsu lihtsustamisele ja sellele, et eurooplased oma sotsiaalses, regionaalses ja tõrjutud inimesed, osaleksid kultuuris kultuurilises mitmekesisuses, eeskätt noored ja sotsiaalselt laialdasemalt; edendama lisaks traditsioonilistele kultuurialadele (muusika, näite- fotograafia, arhitektuur, kirjandus, raamatud, lugemine, kultuuripärand, kaasa arvatud kultuurmaastik ja lastekultuur) uute väljendusviiside tekkimist ja levikut; ja kujutav kunst, toetama projekte, mille eesmärk on parandada ligipääsu raamatutele ja lugemisvõimalusi, ning koolitama selle valdkonna kutsetöötajaid; toetama koostööprojekte, mille eesmärk on üleeuroopalise tähendusega ühise kultuuripärandi säilitamine, jagamine, esiletõstmine ja kaitsmine Euroopa tasandil; toetama multimeediatoodete loomist, mis oleksid kohandatud erinevate sihtrühmade vajadustele, et muuta Euroopa kunstiloomingut ja -pärandit kõigile rohkem nähtavaks ja paremini ligipääsetavaks; edendama algatusi, läbirääkimisi valdkonnas tegutsevate kultuuri- ja sotsiaalasutuste vahel; ja koostööd sotsiaalse integratsiooni, eriti noorte integratsiooni vii) edendama Euroopa ja teiste kultuuripiirkondade vahel kultuuridialoogi ja -vahetust, soodustades liikmesriikide ja kolmandate riikide kultuuriinstitutsioonide ja/või muude asutuste vahelist koostööd ühist huvi pakkuvates küsimustes; viii) soodustama elavate kultuuriürituste levi, kasutades infoühiskonna uusi tehnoloogiaid. Ühenduse toetus ei või ületada 60 % ühe erimeetme eelarvest. Enamikel juhtudel ei või kõnealune toetus olla väiksem kui 50 000 eurot ega suurem kui 150 000 eurot aastas. I. 2. Riikidevahelise kultuurikoostöö struktureeritud, mitmeaastaste lepingutega hõlmatud integreeritud meetmed Programm “Kultuur 2000” soodustab tihedaid suhteid ja koostööd, toetades kultuurivõrke, eriti kultuuriasutuste ja kultuuriinstitutsioonide võrku, mis hõlmab eelkõige eri osalevate riikide elukutselisi, pidades silmas struktureeritud kultuuriprojektide elluviimist nii ühenduse piires kui ka väljaspool ühendust. Kõnealune meede on seotud Euroopa mõõtmega ja märkimisväärselt kõrgetasemeliste projektidega, milles osaleb vähemalt viis programmis “Kultuur 2000” osalevat riiki. Kultuurialaste koostöölepingute eesmärk on mitme liikmesriigi ja teiste programmis “Kultuur 2000” osalevate riikide vaheliste struktureeritud, mitmeaastaste kultuurimeetmete elluviimine. Kõnealused lepingud käsitlevad riikidevahelisi projekte ühel konkreetsel kultuurialal (vertikaalsed meetmed), nagu muusika, näite- ja kujutav kunst, kirjandus, raamatud ja lugemine, kaasa arvatud tõlkimine, ja kultuuripärand. Lisaks sellele edendavad nad, samuti uut meediat kasutades, sektoritevaheliste integreeritud meetmete (sünergial põhinevad horisontaalsed meetmed), s. o omavahel erinevaid kultuurialasid ühendavate meetmete elluviimist. Sel viisil kuni kolmeks aastaks kavandatud koostöölepingud hõlmavad mõnda või kõiki järgmistest meetmetest: i) teoste ja kultuuriürituste (nt näitused, festivalid jne) ühistootmine ning liikumapanek Euroopa Liidus, tagades neile võimalikult paljude kodanike ligipääsu; ii) kunstnike, kultuuriloojate ja kultuurialal hõivatute liikuvus; iii) kultuurivaldkonna elukutseliste täiendõpe ja kogemuste vahetamine nii akadeemilises kui praktilises mõttes; 102 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd iv) ühenduse piires asuvate kultuuriobjektide ning -mälestiste väärtustamine, et aidata kaasa Euroopa kultuuri tuntusele; v) üleeuroopalise tähtsusega kultuuriteemadega seotud uurimisprojektid, üldsusele orienteeritud valgustamiskampaaniad, koolitamine ja teadmiste levitamine, seminarid, kongressid ja kohtumised; vi) uute tehnoloogiate kasutamine; vii) projektid, mille eesmärk on kultuurilise mitmekesisuse ja mitmekeelsuse esiletõstmine, Euroopa rahvaste juurte ja ühiste kultuuriväärtuste ning ühise kultuuripärandi vastastikuse tundmaõppimise ajaloo, edendamine. Pärast nõupidamist käesoleva otsuse artikli 5 lõikes 1 osutatud komiteega määrab ühendus kultuurialaste koostöölepingute rakendamiseks toetuse. See peaks katma nii ühe osa projekti rahastamisest kui ka kulud, mis on seotud püsiva, võib-olla mitmeaastase ja liidu ühes liikmesriigis õiguslikult tunnustatud koostöö alustamisega. Leping õigustab toetust ainult siis, kui temaga hõlmatud meetmetest võtavad osa vähemalt viis programmis “Kultuur 2000” osalevat riiki. Aastast kauem ühenduse toetust saavate mitmeaastaste kultuurialaste koostöölepingute eest vastutajad peavad iga aasta lõpuks esitama komisjonile tegevuse ja iga meetme kulude kokkuvõtte, et ühenduse toetust saaks ületulevana jätkata projekti kehtivusajal. Ühenduse toetus ei või ületada 60 % kultuurialase koostöölepingu eelarvest. See ei tohi olla rohkem kui 300 000 eurot aastas. Ühenduse toetust võib tõsta kõige rohkem 20 % kõnealuse kultuurialase koostöölepingu haldamiskulude katmiseks. I. 3. Euroopa või rahvusvaheliste mõõtmega kultuurialased eriüritused Sellised sisult ja haardelt ulatuslikud üritused peaksid leidma eurooplastes sügavat vastukaja ning aitama süvendada ühesse ja samasse ühendusse kuulumise tunnet, teadvustades neile nii liikmesriikide kultuuri mitmekesisust kui ka kultuuride- ja rahvastevahelist dialoogi. Selliste ürituste hulka kuuluvad eelkõige: i) Euroopa kultuuripealinn ja Euroopa kultuurikuu; ii) sümpoosionite korraldamine, et uurida ühise kultuurihuvi küsimusi kultuuridialoogi edendamiseks nii ühenduse piires kui ka väljaspool ühendust; iii) uuenduslike kultuuriürituste korraldamine, mis pakuvad suurt huvi ja on kodanikele üldiselt kättesaadavad eeskätt kultuuripärandi, kunsti ja Euroopa ajaloo valdkonnas ning mis eriti seovad omavahel haridust, kunsti ja kultuuri; iv) Euroopa kunstitalentide, eriti noorte tunnustamine ja esile tõstmine muu hulgas Euroopa auhindadega eri kultuurialadel: kirjanduses, tõlkimises, arhitektuuris jne; v) osalevate riikide ametiasutuste poolt välja valitud ja silmapaistva tähendusega kultuuripärandi säilitamist ja kaitsmist käsitlevate projektide toetamine; kõnealused projektid aitavad kaasa uuenduslike põhimõtete, meetodite ja tehnikate arengule ning levikule Euroopa tasandil ning neid võib nimetada “Euroopa kultuuripärandi laboratooriumideks”. Nimetatud üritustega seotud prioriteedid kehtestatakse pärast nõupidamist käesoleva otsuse artiklis 5 osutatud komiteega. Ühenduse toetus ei või ületada 60 % kultuurialase eriürituse eelarvest. Alapunktis i märgitud ürituste puhul ei või toetus olla väiksem kui 200 000 eurot ega rohkem kui 1 miljon eurot. Alapunktides ii ja v märgitud ürituste puhul on kõnealuseks piiriks enamikul juhtudel mitte vähem kui 150 000 eurot aastas ja kõikidel juhtudel mitte rohkem kui 300 000 eurot aastas. Kõnealuste meetmete soovitatav eraldis on 10 % programmi finantsraamistikust. Punktides I. 1, I. 2 ja I. 3 kirjeldatud kolme tüüpi meetmed ja üritused järgivad vertikaalset (ühte kultuuriala käsitlevat) või horisontaalset (mitut kultuurivaldkonda ühendavat) lähenemisviisi. Nende lähenemisviiside soovituslik kirjeldus on sätestatud II lisas. II. Kooskõlastamine ühenduse muude vahenditega kultuurivaldkonnas Komisjon tagab kooskõlastamise ühenduse muude kultuurivaldkonnas toimivate vahenditega erimeetmete, kultuurialaste koostöölepingute ja kultuurialaste eriürituste abil peamiselt selleks, et edendada ja korraldada koostööd ühiste ja ühesuunaliste huvidega sektorite vahel, nagu näiteks: 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 103 — kultuur ja turism (kultuuriturismi kaudu), — kultuur, haridus ja noored (eeskätt Euroopa kultuuri käsitlevate audiovisuaal- ja multimeediatoodete esitlemine koolidele ja kolledžitele koos autorite või esitajate kommentaaridega), — kultuur ja tööhõive (kultuurisektoris, eriti uutel kultuurialadel töökohtade loomise ergutamine), — kultuur ja välissuhted, — kultuuristatistika, mis tuleneb võrreldava statistilise teabe vahetamisest ühenduse tasandil, — kultuur ja siseturg, — kultuur ja teadusuuringud, — kultuur ja kultuurikaupade eksport. III. Teatised Ühenduse toetuse saajad peavad mainima kõnealust toetust selgesõnaliselt ja nii silmatorkavalt kui võimalik kõikides projektiga seotud teadetes ja teatistes. IV. Tehniline abi ja sellega kaasnevad meetmed Programmi “Kultuur 2000” rakendamisel võib komisjon kasutada tehnilise abi organisatsioone, mille rahastamine on ette nähtud projekti rahastamise kogusummas, ületamata sellest 3 %. Komisjon võib samadel tingimustel kasutada ka eksperte või ekspertidevõrke. Lisaks võib komisjon korraldada hindamisuuringuid, seminare, kollokviume või muid ekspertide kohtumisi, mis peaksid aitama rakendada programmi “Kultuur 2000”. Komisjon võib korraldada teavitamise, teabe avalikustamise ja levitamisega seotud ettevõtmisi. V. Kontaktpunktid Komisjon ja liikmesriigid korraldavad ja intensiivistavad vabatahtlikult programmi “Kultuur 2000” rakendamiseks kasuliku teabe vastastikust vahetust kultuurialaste kontaktpunktide vahendusel, mille ülesanne on: — edendada programmi, — kergendada programmile ligipääsu ja ergutada teabe tulemusliku levitamise abil võimalikult paljusid kultuuriala elukutselisi ja asutusi osalema programmiga hõlmatud üritustes, — tagada tõhus ühendus mitmesuguste institutsioonidega, mis annavad abi liikmesriikide kultuurisektorile, ja sel viisil tugevdada programmi “Kultuur 2000” raames võetud meetmete ja siseriiklike toetusmeetmete vastastikust täiendavust, — tagada vajalikul tasandil programmis “Kultuur 2000” osalevate asutuste ja ühenduse muudes kultuuriprojektidele avatud programmides osalejate omavaheline teavitamine ja kontaktid. VI. Eelarve jagunemine VI. 1. Eelarveaasta alguseks, hiljemalt iga aasta 1. märtsiks esitab komisjon komiteele eelarvevahendite eeljaotuse meetmete liigi alusel, võttes arvesse käesoleva otsuse artiklis 1 sätestatud eesmärke. VI. 2. Kättesaadavad vahendid jaotatakse vastavalt järgmistele soovituslikele suunistele: a) uuenduslike ja/või eksperimentaalsete üksikmeetmete jaoks ettenähtud vahendid peaksid moodustada mitte rohkem kui 45 % programmi “Kultuur 2000” aastaeelarvest; b) vahendid struktureeritud, mitmeaastastes kultuurialastes koostöölepingutes sisalduvate integreeritud meetmete jaoks ei tohiks moodustada mitte vähem kui 35 % programmi “Kultuur 2000” aastaeelarvest; c) Euroopa ja/või rahvusvaheliste mõõtmetega kultuurialasteks eriüritusteks ettenähtud vahendid peaksid moodustama umbes 10 % programmi “Kultuur 2000” aastaeelarvest; d) ülejäänud kulutused, kaasa arvatud kulud, mis on seotud kontaktpunktidega, peaksid moodustama programmi “Kultuur 2000” aastaeelarvest umbes 10 %. VI. 3. Kõik eespool nimetatud protsendimäärad on soovituslikud ja komitee võib neid korrigeerida käesoleva otsuse artiklis 4 sätestatud korras. 104 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd II LISA VERTIKAALSE JA HORISONTAALSE LÄHENEMISVIISI SOOVITUSLIK KIRJELDUS Programmi “Kultuur 2000” kolme liiki meetmed järgivad vertikaalset (ühte kultuuriala käsitlevat) või horisontaalset (mitut kultuuriala ühendavat) lähenemisviisi. Soovituslikult võib neid käsitleda järgmiselt. I. Vertikaalne lähenemisviis See tähendab sektoriviisilist lähenemist, kus püütakse arvesse võtta iga kultuuriala erivajadusi, eriti a) järgmistel aladel: muusika, näitekunst, kujutav kunst, arhitektuur, kunstilise väljenduse muud vormid, nt multimeedia, fotograafia, lastekultuur ja tänavakunst. Vastavalt iga kultuuriala üksikaspektidele tuleks: i) soodustada kultuuri vallas hõivatute vahetustegevust ja koostööd; ii) toetada kunstnike ja nende tööde liikumist kogu Euroopas; iii) parandada koolituse ja täiendkoolituse võimalusi, eeskätt seotuna kultuurialal töötajate (kaasa arvatud õpetajad ja üliõpilased) parema liikuvusega; iv) edendada loometegevust, toetades eespool nimetatud valdkondades tegutsevate Euroopa kunstnike ja nende teoste propageerimist Euroopa piires ning soodustades dialoogi- ja vahetustepoliitikat maailma teiste kultuuridega; v) toetada algatusi, kus loovust kasutatakse sotsiaalse integratsiooni vahendina. b) Raamatute, lugemise ja tõlkimise puhul on selle lähenemisviisi eesmärk: i) toetada vahetusi ja koostööd erinevate liikmesriikide ja teiste kõnealuses programmis osalevate riikide, samuti kolmandate riikide institutsioonide ja/või üksikisikute vahel; ii) parandada Euroopa rahvaste kirjandusloomingu ja ajaloo teadvustamist ning levikut, toetades kirjanduse, draama- ja teatmeteoste tõlkimist, seda eriti Euroopa vähem kasutatavate ning Kesk- ja Ida-Euroopa riikide keeltest; iii) toetada raamatute ja lugemisega seotud aladel töötajate liikuvust ja täiendkoolitust; iv) propageerida raamatuid ja lugemist, seda eeskätt noorsoo hulgas ja vaesemates ühiskonnakihtides. I lisa punktis I. 1 sätestatud tingimust, mis käsitleb kultuuri vallas hõivatute miinimumarvu, keda nõutakse osalevatest riikidest selleks, et esitada projekte programmi “Kultuur 2000” raames, võib muuta, võttes arvesse kirjandusliku tõlkimise erivajadusi. c) Üleeuroopalise tähtsusega kultuuripärandi, eriti vaimse ja ainelise, liikuva ja kinnispärandi (muuseumid ja kollektsioonid, hõlmavad audiovisuaalarhiivid), arheoloogilise ja veealuse pärandi, arhitektuuripärandi, kõigi kultuuriobjektide ja kultuurmaastike (kultuuri- ja loodusvarade) puhul on selle lähenemisviisi eesmärk: raamatukogud, kultuuriteoseid fotoarhiivid, arhiivid, arvatud kaasa i) toetada koostööprojekte, mille eesmärk on Euroopa kultuuripärandi kaitse ja taastamine; ii) toetada institutsioonide ja/või asjaosaliste isikute rahvusvahelist koostööd selleks, et soodustada oskusteabe vahetust ja kultuuripärandi säilitamise ja kaitse parimate tavade edasiarendamist; iii) parandada ligipääsu Euroopa mõõtmega kultuuripärandile ja toetada üldsuse, eriti kultuuriliselt tõrjutute ning ühenduse maa- ja äärealade elanike aktiivset osavõttu; laste, noorte, iv) toetada kultuurisektoris töötajate liikuvust ja koolitust kultuuripärandi valdkonnas; v) toetada rahvusvahelist koostööd, mille siht on uute tehnoloogiate ja uuenduste edendamine kultuuripärandi eri sektoreis ning traditsiooniliste käsitööalade ja -tehnikate säilitamine; vi) arvestada kultuuripärandit ühenduse muudes poliitikavaldkondades ja programmides; vii) toetada koostööd kolmandate riikide ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega. Vahendite jaotamisel võetakse tasakaalustatult arvesse kultuurielu erinevate sektorite (näite- ja kujutav kunst, raamatud ja lugemine, kultuuripärand jne) erivajadused. 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 105 II. Horisontaalne lähenemisviis Selle lähenemisviisi eesmärk on edendada koostoimet ja arendada kultuuriloomingut, edendades niihästi mitut kultuurisektorit hõlmavat sektoritevahelist tegevust kui ka toetades ühenduse eri programme ja poliitikavaldkondi hõlmavaid ühisettevõtmisi (eriti neid, mis käsitlevad haridust, noori, kutsealast väljaõpet, tööhõivet jne). Soovituslik jaotus kõnealuse tegevuse jaoks on 10 % programmi finantsraamistikust


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 501/2000, annettu 14 päivänä helmikuuta 2000, tiettyjen Euroopan yhteisön ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimusten alaan kuuluvien terästuotteiden vientiä Ukrainasta Euroopan yhteisöön koskevan ilman määrällisiä rajoituksia olevan kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmän hallinnoinnista 1 päivästä tammikuuta 2000 aina 31 päivään joulukuuta 2001 (kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmän soveltamisen jatkaminen)

eurovoc_concepts:
European treaties
Ukraine
customs document
customs regulations
import policy
iron and steel product

formats: html pdf print

text: 9. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 62/1 I (Säädökset, jotka on julkaistava) NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 501/2000, annettu 14 päivänä helmikuuta 2000, tiettyjen Euroopan yhteisön ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimusten alaan kuulu- vien terästuotteiden vientiä Ukrainasta Euroopan yhteisöön koskevan ilman määrällisiä rajoituksia olevan kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmän hallinnoinnista 1 päivästä tammikuuta 2000 aina 31 päivään joulukuuta 2001 (kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmän soveltamisen jatkaminen) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan, 1 artikla ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välinen kumppanuus- ja yhteistyösopimus tuli voimaan 1 päivänä maaliskuuta 1998 (1). terästuotteiden Osapuolet päättivät kirjeenvaihtona tehdyllä sopimuk- sella (2) jatkaa tiettyjen Euroopan yhteisön ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimusten alaan kuulu- vien Euroopan yhteisöön koskevan ilman määrällisiä rajoituksia olevan kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmän soveltamista 1 päivästä tammikuuta 2000 aina 31 päivään joulukuuta 2001. vientiä Ukrainasta Näin ollen on tarpeen jatkaa tiettyjen Euroopan yhteisön ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimusten alaan kuuluvien terästuotteiden vientiä Ukrainasta Euroopan yhteisöön koskevan ilman määrällisiä rajoi- tuksia olevan kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmän hallinnoinnista 26 päivänä kesäkuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1526/97 (3) käyttöön otettujen yhteisön soveltamissäännösten voimassaoloa, Jatketaan asetuksen (EY) N:o 1526/97 soveltamista 1 päivästä tammikuuta 2000 aina 31 päivään joulukuuta 2001 Euroopan yhteisön ja Ukrainan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona tiettyjen Euroopan yhteisön ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimusten alaan kuuluvien terästuotteiden vientiä Ukrainasta Euroopan yhteisöön koskevan ilman määrällisiä rajoituksia olevan kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmän sovel- tamisen jatkamisesta 1 päivästä tammikuuta 2000 aina 31 päivään joulukuuta 2001 annetun neuvoston päätöksen 2000/ 202/EY säännösten mukaisesti. 2 artikla Muutetaan tämän vuoksi asetusta (EY) N:o 1526/97 seuraa- vasti: a) korvataan 1 artiklan 1 ja 2 kohdassa sanat ”31 päivän joulukuuta 1999” sanoilla ”31 päivän joulukuuta 2001”; b) korvataan liite tämän asetuksen liitteenä olevalla liitteellä. 3 artikla Tämä asetus Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Tätä asetusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2000. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 14 päivänä helmikuuta 2000. Neuvoston puolesta J. GAMA Puheenjohtaja (1) EYVL L 49, 19. 2. 1998, s. 3. (2) Ks. tämän virallisen lehden sivu 25. (3) EYVL L 210, 4. 8. 1997, s. 1. L 62/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 3. 2000 LIITE ”LIITE LISÄYS I Luettelo tuotteista, joihin sovelletaan kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmää ilman määrällisiä rajoituksia Kylmävalssatut kapeat kaistaleet, joiden leveys on enintään 500 mm UKRAINA 7211 23 99 7211 29 50 7211 29 90 7211 90 90 Suuntausrakeistamattomat sähkötekniset levyt 7211 23 91 7225 19 10 7225 19 90 7226 19 10 7226 19 30 7226 19 90 Suuntaisrakeistetut sähkötekniset levyt 7226 11 90 EUROPEAN COMMUNITY SURVEILLANCE DOCUMENT 1. Consignee (name, full address, country, VAT number) 2. Issue number LISÄYS II 3. Proposed place and date of import 4. Authority responsible for issue (name, address and telephone No) 5. Declarant / representative as applicable (name and full address) 6. Country of origin (and geonomenclature code) 7. Country of consignment (and geonomenclature code) 8. Last day of validity 9. Description of goods 10. CN code and category 1 y p o c s ’ r e d l o H 1 11. Quantity in kilograms (net mass) or in additional units 12. Value in euro, cif at Community frontier 13. Additional remarks 14. Competent authority’s endorsement Date:. Signature:. Stamp: 15. ATTRIBUTIONS Indicate the quantity available in part 1 of column 17 and the quantity attributed in part 2 thereof. 16. Net quantity (net mass or other unit of measure stating the unit) 17. In figures 18. In words for the quantity attributed 19. Customs document 20. Name, Member State, stamp and (form and number) or extract No and date of attribution signature of the attributing authority 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 Extension pages to be attached hereto. EUROPEAN COMMUNITY SURVEILLANCE DOCUMENT 1. Consignee (name, full address, country, VAT number) 2. Issue number 3. Proposed place and date of import 4. Authority responsible for issue (name, address and telephone No) 5. Declarant / representative as applicable (name and full address) 6. Country of origin (and geonomenclature code) 7. Country of consignment (and geonomenclature code) 8. Last day of validity 9. Description of goods 10. CN code and category 2 y t i r o h t u a g n i u s s i e h t r o f y p o C 2 11. Quantity in kilograms (net mass) or in additional units 12. Value in euro, cif at Community frontier 13. Additional remarks 14. Competent authority’s endorsement Date:. Signature:. Stamp: 15. ATTRIBUTIONS Indicate the quantity available in part 1 of column 17 and the quantity attributed in part 2 thereof. 16. Net quantity (net mass or other unit of measure stating the unit) 17. In figures 18. In words for the quantity attributed 19. Customs document 20. Name, Member State, stamp and (form and number) or extract No and date of attribution signature of the attributing authority 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 Extension pages to be attached hereto. EUROOPAN YHTEISÖ / TARKKAILUASIAKIRJA 1 Alkuperäiskappale ja jäljennös 1 2 Asiakirjan antavan viranomaisen kappale 2 1. Tavaran vastaanottaja (nimi, postiosoite, maa, ALV-tunnus) 2. Asiakirjan numero 3. Tuonnin suunniteltu paikka ja aika 4. Myöntävä viranomainen (nimi, osoite ja puhelinnumero) 5. Tavaranhaltija/asiamies (tarvittaessa) (nimi ja postiosoite) 6. Alkuperämaa (ja maan numerokoodi) 7. Lähetysmaa (ja maan numerokoodi) 8. Viimeinen voimassaolopäivä 9. Tavaran kuvaus 10. CN-koodi ja luokka 11. Määrä kilogrammoina (nettopaino)/lisäyksiköt 12. cif-arvo Euroopan yhteisön rajalla euroina 13. Lisätiedot 14. Toimivaltaisen viranomaisen vahvistus Päivämäärä:. Allekirjoitus (cid:1)Leima 15. KÄYTTÖÖN OTETUT MÄÄRÄT Merkitse sarakkeeseen 17 ruutuun 1 käytettävissä oleva määrä ja ruutuun 2 käyttöön otettu määrä. 16. Nettomäärä (nettopaino tai muu mittayksikkö) 17. Numeroin 18. Käyttöön otettu määrä kirjaimin 19. Tulliasiakirja (lomake ja numero) tai otteen numero sekä käyttöönottopäivä 20. Käyttöönoton vahvistavan viranomaisen nimi, jäsenvaltio, leima ja allekirjoitus Lisäsivut liitetään tähän lomakkeeseen 1. Exporter (name, full address, country) LISÄYS III O R I G I N A L 2. No 3. Year 4. Product group 5. Consignee (name, full address, country) E X P O R T D O C U M E N T (ECSC and EC steel products) 6. Country of origin 7. Country of destination 8. Place and date of shipment — means of transport 9. Supplementary details 10. Description of goods — manufacturer 11. CN code 12. Quantity (1) 13. FOB value (2). t h g e w i t e n n a h t r e h t o e r e h w d e b i r c s e r p t i n u e h t n i y t i t n a u q o s l a d n a ) g k ( t h g e w i t e n. t c a r t n o c e l a s e h t f o y c n e r r u c w o h S e h t n I ) 1 ( ) 2 ( 14. CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY 15. Competent authority (name, full address, country) At. on. (Signature) (Stamp) 1. Exporter (name, full address, country) C O P Y 2. No 3. Year 4. Product group 5. Consignee (name, full address, country) E X P O R T D O C U M E N T (ECSC and EC steel products) 6. Country of origin 7. Country of destination 8. Place and date of shipment — means of transport 9. Supplementary details 10. Description of goods — manufacturer 11. CN code 12. Quantity (1) 13. FOB value (2). t h g e w i t e n n a h t r e h t o e r e h w d e b i r c s e r p t i n u e h t n i y t i t n a u q o s l a d n a ) g k ( t h g e w i t e n. t c a r t n o c e l a s e h t f o y c n e r r u c w o h S e h t n I ) 1 ( ) 2 ( 14. CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY 15. Competent authority (name, full address, country) At. on. (Signature) (Stamp) VIENTIASIAKIRJA (EHTY- ja EY-terästuotteet) 1. Viejä (nimi, täydellinen osoite, maa) 2. N:o 3. Vuosi 4. Tuoteryhmä 5. Vastaanottaja (nimi, täydellinen osoite, maa) 6. Alkuperämaa 7. Määrämaa 8. Lastauspaikka ja -aika — Kuljetusväline 9. Lisätietoja 10. Tavaran kuvaus — Valmistaja 11. CN-koodi 12. Määrä (1) 13. FOB-arvo (2) 14. TOIMIVALTAISEN VIRANOMAISEN VAHVISTUS 15. Toimivaltainen viranomainen (nimi, täydellinen osoite, maa) Tehty. (Allekirjoitus) (cid:1)Leima (1) Ilmoitetaan nettopaino (kg) ja myös määrä tuoteryhmälle määrättynä yksikkönä, (2) Ilmoitetaan myyntisopimuksen valuuttana. jos se on muu kuin nettopaino. 9. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 62/13 APÉNDICE IV — TILLÆG IV — ANLAGE IV — ΠΡΟΣΑΡΤΗΜΑ IV — APPENDIX IV — APPENDICE IV — APPENDICE IV — AANHANGSEL IV — APÊNDICE IV — LISÄYS IV — TILLÄGG IV LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN ∆ΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚ∆ΟΣΗΣ Α∆ΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI LĲST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA LISTA ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER BELGIQUE/BELGIË FRANCE Ministère des affaires économiques Administration des relations économiques Service licences Rue Général Leman, 60 B-1040 Bruxelles Fax: (32-2) 230 83 22 Ministerie van Economische Zaken Bestuur van de Economische Betrekkingen Dienst Vergunningen Generaal Lemanstraat 60 B-1040 Brussel Fax: (32-2) 230 83 22 DANMARK Erhvervsfremme Styrelsen Søndergade 25 DK-8600 Silkeborg Fax: (45) 87 20 40 77 DEUTSCHLAND Bundesamt für Wirtschaft, Dienst 01 Postfach 5171 D-65762 Eschborn 1 Fax: (49-61) 96 40 42 12 ΕΛΛΑΣ Υπουργείο Εθνικής Οικονοµίας Γενική Γραµµατεία ∆. Ο. Σ ∆ιεύθυνση ∆ιαδικασιών Εξωτερικού Εµπορίου Κορνάρου 1 GR-105 63 Αθήνα Fax: (30-1) 328 60 29/328 60 59/328 60 39 ESPAÑA Ministerio de Economía y Hacienda Dirección General de Comercio Exterior Paseo de la Castellana, 162 E-28046 Madrid Fax: (34) 915 63 18 23/913 49 38 31 Service des industries manufacturières 3-5, rue Barbet-de-Jouy F-75357 Paris 07 SP Fax: (33) 143 19 43 69 IRELAND Licensing Unit Department of Enterprise, Trade and Employment Kildare Street Dublin 2 Ireland Fax: (353-1) 631 28 26 ITALIA Ministero del Commercio con l'Estero Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi Viale America 341 I-00144 Roma Fax: (39-6) 59 93 22 35/59 93 26 36 LUXEMBOURG Ministère des affaires étrangères Office des licences BP 113 L-2011 Luxembourg Téléfax: (352) 46 61 38 NEDERLAND Centrale Dienst voor In- en Uitvoer Postbus 30003, Engelse Kamp 2 9700 RD Groningen Nederland Fax: (31-50) 526 06 98 ÖSTERREICH Bundesministerium für wirtschaftliche Angelegenheiten Außenwirtschaftsadministration Landstrasser Hauptstraße 55-57 A-1030 Wien Fax: (43-1) 715 83 47 L 62/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 9. 3. 2000 PORTUGAL Ministério da Economia Direcção-Geral das Relações Económicas Internacionais Avenida da República, 79 P-1000 Lisboa Fax: (351-21) 793 22 10 SUOMI/FINLAND Tullihallitus/Tullstyrelsen PL/PB 512 FIN-00101 Helsinki/Helsingfors Telekopio/Fax: (358-9) 614 28 52 SVERIGE Kommerskollegium Box 6803 S-11386 Stockholm Fax: (46-8) 30 67 59 UNITED KINGDOM Department of Trade and Industry Import Licensing Branch Queensway House — West Precinct Billingham, Cleveland United Kingdom TS23 2NF Fax: (44) 1642 533 557”


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0334/00 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an den Rat. Ausnahmebehandlung eines kurdischen Häftlings in einer Haftanstalt in Hamburg.

eurovoc_concepts:
Germany
foreign national
hunger strike
prison system
prisoner

text: 21. 11. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 330 E/131 Da(cid:223) derzeit private Versicherungen auf dem Markt sein sollen, die zugunsten der Zuchtbetriebe die mit dem Auftreten der Seuchen verbundenen Risiken abdecken, ist der Kommission nicht bekannt. Dagegen steht die Kommission (cid:129) wie sie dies bereits beispielsweise in dem (cid:132)Bericht (cid:252)ber die Lage des Schweine- fleischsektors in der Europ(cid:228)ischen Union im Hinblick auf etwaige ˜nderungen von Strukturf(cid:246)rderma(cid:223)nah- men(cid:147) (1) ausgef(cid:252)hrt hat (cid:129) der Einrichtung eines Versicherungssystems f(cid:252)r Notf(cid:228)lle mit einer Beitrags- leistung der Erzeuger positiv gegen(cid:252)ber. Allerdings m(cid:252)(cid:223)te die finanzielle Hilfe der Beh(cid:246)rden voraussetzen, da(cid:223) die Krankheit unverz(cid:252)glich gemeldet wird und da(cid:223) die Vorschriften der Gemeinschaftsgesetzgebung (cid:252)ber die Tilgung von Krankheiten ein- schlie(cid:223)lich der Entscheidung des Rates 90/424/EWG vom 26. Juni 1990 (cid:252)ber bestimmte Ausgaben im Veterin(cid:228)rbereich (2) effizient angewandt werden. (1) KOM(98) 434 endg. (2) ABl. L 224 vom 18. 8. 1990. (2000/C 330 E/145) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0334/00 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an den Rat (14. Februar 2000) Betrifft: Ausnahmebehandlung eines kurdischen H(cid:228)ftlings in einer Haftanstalt in Hamburg In einer Hamburger Haftanstalt trat der kurdische H(cid:228)ftling Ilhan Jelkuvan bereits vor vielen Tagen in einen Hungerstreik, den er notfalls bis zum Tode durchhalten will; er behauptet, da(cid:223) er, obwohl sein Fall gerichtlich entschieden wurde und das Urteil Rechtskraft erlangt hat, von dem Programm f(cid:252)r die (cid:252)brigen H(cid:228)ftlinge ausgeschlossen wird, und sogar einer Ausnahmebehandlung unterworfen und in Isolierungshaft gehalten wird. Nach den uns vorliegenden Informationen treten zur Zeit auch andere H(cid:228)ftlinge sowohl in EU-Mitgliedstaaten als auch in anderen L(cid:228)ndern in einen Hungerstreik, um ihre Solidarit(cid:228)t zu bekunden. 1. Ist dem Rat die Ausnahmebehandlung des Ilhan Jelkuvan in der Hamburger Haftanstalt bekannt? 2. Welche Ma(cid:223)nahmen will der Rat ergreifen, damit diese Ausnahmebehandlung aufh(cid:246)rt und der betreffende H(cid:228)ftling nach den gleichen Ma(cid:223)st(cid:228)ben wie die (cid:252)brigen H(cid:228)ftlinge behandelt wird, und zwar angesichts der Tatsache, da(cid:223) es sich dabei nicht lediglich um eine Forderung dieses H(cid:228)ftlings handelt, sondern er auf diese Gleichbehandlung auch einen rechtlichen Anspruch hat? Antwort (2. Mai 2000) Dem Rat liegen keine Informationen (cid:252)ber die erw(cid:228)hnte Ausnahmebehandlung vor, und er hat auch nicht die Befugnis, sich mit den von dem Herrn Abgeordneten des Europ(cid:228)ischen Parlaments aufgeworfenen Fragen zu besch(cid:228)ftigen. (2000/C 330 E/146) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0338/00 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Die Arbeitslosenziffern in Griechenland (14. Februar 2000) Die Puklikation (cid:132)Europe(cid:147) vom 20. 12. 99 ver(cid:246)ffentlicht unter dem Titel (cid:132)EUROPE weekly SELECTED STATISTICS No 1128(cid:147) aus Eurostat News Release No 120/99 Zahlenangaben (cid:252)ber die Arbeitslosigkeit in den Mitgliedstaaten der Europ(cid:228)ischen Union, in Japan und den USA. Wie wir wiederholt festgestellt haben, fehlen in diesen Statistiken Zahlenangaben (cid:252)ber die Arbeitslosigkeit in Griechenland. In einer fr(cid:252)heren Antwort der Kommission auf meine Anfrage (E-1448/97) (1) hatte es gehei(cid:223)en, da(cid:223) das Nationale Statistische Amt Griechenlands plane, ab 1998 eine st(cid:228)ndige Erhebung (cid:252)ber die Arbeitskr(cid:228)fte durch- zuf(cid:252)hren, die die Arbeitslosenrate viertelj(cid:228)hrlich liefert


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0375/00 från Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen. Undervisningsavgifter för högre utbildning.

eurovoc_concepts:
Scotland
United Kingdom
competence of the Member States
decentralisation
educational system
equal treatment
foreign student
higher education
national law
school fees
student
student mobility

text: 21. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 330 E/143 (2000/C 330 E/160) SKRIFTLIG FR¯GA P-0372/00 fr(cid:229)n Lord Inglewood (PPE-DE) till kommissionen (8 februari 2000) ˜mne: Till(cid:228)mpning av artikel 33 i EG-f(cid:246)rdraget i F(cid:246)renade kungariket ˜r kommissionen n(cid:246)jd med hur F(cid:246)renade kungariket uppfyller sina (cid:229)taganden i enlighet med artikel 33. 1b i EG-f(cid:246)rdraget (i det konsoliderade Amsterdamf(cid:246)rdraget)? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (25 februari 2000) M(cid:229)let med den gemensamma jordbrukspolitiken framg(cid:229)r av artikel 33 (f. d. artikel 39) i EG-f(cid:246)rdraget. I enlighet med vad domstolen fastst(cid:228)llt skall gemenskapens institutioner vid antagandet av den gemen- samma organisationen av jordbruksmarknader i enlighet med EG-f(cid:246)rdraget se till att det sker en st(cid:228)ndig harmonisering av jordbrukspolitikens olika m(cid:229)l som fastst(cid:228)llts i artikel 33 (cid:129) som eventuellt kan vara motstridiga inb(cid:246)rdes (cid:129) och i den m(cid:229)n det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt till(cid:229)ta att ett av m(cid:229)len prioriteras under en viss tid f(cid:246)r att tillm(cid:246)tesg(cid:229) de ekonomiska faktorer eller villkor som (cid:228)r avg(cid:246)rande f(cid:246)r besluten. Domstolen har upprepade g(cid:229)nger h(cid:228)nvisat till att EU-institutionerna har stort utrymme f(cid:246)r egen bed(cid:246)mning i denna fr(cid:229)ga. H(cid:228)rav f(cid:246)ljer att ett enskilt av de i artikel 33 anf(cid:246)rda m(cid:229)l inte i sig utg(cid:246)r en l(cid:228)mplig m(cid:229)ttstock f(cid:246)r bed(cid:246)mningen av en enskild medlemsstats handlingar och det (cid:229)ligger d(cid:228)rf(cid:246)r inte kommissionen att g(cid:246)ra en s(cid:229)dan bed(cid:246)mning. Medlemsstaterna skall naturligtvis i samband med genomf(cid:246)randet av den gemensamma inom ramen f(cid:246)r deras ansvarsomr(cid:229)de, f(cid:246)lja EG-r(cid:228)ttens allm(cid:228)nna principer och de jordbrukspolitiken, s(cid:228)rskilda reglerna i EU:s r(cid:228)ttsakter, och det (cid:228)r kommissionens uppgift att se till att dessa krav uppfylls i konkreta fall. (2000/C 330 E/161) SKRIFTLIG FR¯GA E-0374/00 fr(cid:229)n Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: H(cid:246)gre utbildning i F(cid:246)renade kungariket (14 februari 2000) Anser inte kommissionen att dess utbildningsprogram s(cid:229)som Erasmus och Sokrates (som ger alla studenter inom EU m(cid:246)jlighet att studera i andra medlemsstater) undermineras av den or(cid:228)ttvisa situationen i F(cid:246)renade kungariket d(cid:228)r en icke-brittisk student som (cid:246)nskar utbilda sig i Skottland f(cid:229)r skjuta upp betalningen av sin undervisningsavgift medan en student som vill l(cid:228)sa i England m(cid:229)ste betala vid inskrivningen? ˜r kommissionen av (cid:229)sikten att denna situation medf(cid:246)r or(cid:228)ttvisa f(cid:246)rdelar f(cid:246)r universiteten i Skottland j(cid:228)mf(cid:246)rt med konkurrenterna i England, Wales och Nordirland n(cid:228)r det g(cid:228)ller att f(cid:229) studenter, och utg(cid:246)r inte detta d(cid:228)rf(cid:246)r en (cid:246)vertr(cid:228)delse av EU:s konkurrenslagstiftning? (2000/C 330 E/162) SKRIFTLIG FR¯GA E-0375/00 fr(cid:229)n Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Undervisningsavgifter f(cid:246)r h(cid:246)gre utbildning (14 februari 2000) Decentraliseringen i F(cid:246)renade kungariket har nu lett till en situation d(cid:228)r studenter fr(cid:229)n andra medlems- stater inom EU f(cid:229)r dispens med att erl(cid:228)gga undervisningsavgifter i Skottland men d(cid:228)remot inte i England, Wales och Nordirland. C 330 E/144 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 11. 2000 Skulle kommissionen anse att det handlade om diskriminering om till exempel en fransk student som l(cid:228)ser i Skottland inte beh(cid:246)vde erl(cid:228)gga avgifter medan en fransk student som studerar i England, som (cid:228)nd(cid:229) (cid:228)r samma medlemsstat, var tvungen att betala dessa? (2000/C 330 E/163) SKRIFTLIG FR¯GA E-0376/00 fr(cid:229)n Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Undervisningsavgifter f(cid:246)r h(cid:246)gre utbildning (14 februari 2000) Decentraliseringen i F(cid:246)renade kungariket har lett till den onormala situationen d(cid:228)r studenter fr(cid:229)n Skottland och EU f(cid:229)r dispens med att erl(cid:228)gga undervisningsavgifter i Skottland medan studenter fr(cid:229)n England, Wales och Nordirland (cid:228)r de enda EU-studenterna som inte f(cid:229)r det. Finns det inga tidigare fall av s(cid:229)dan decentralisering inom EU? Anser kommissionen att detta utg(cid:246)r diskriminering av studenter fr(cid:229)n England, Wales och Nordirland? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet, vilka (cid:229)tg(cid:228)rder avser den att vidta? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-0374/00, E-0375/00 och E-0376/00 ingivet av Viviane Reding f(cid:246)r kommissionen (15 mars 2000) Hittills och i enlighet med EG-f(cid:246)rdraget har varje medlemsstat ansvaret f(cid:246)r inneh(cid:229)llet i undervisningen och organisationen av sitt utbildningssystem. Best(cid:228)mmelserna i gemenskapsr(cid:228)tten f(cid:246)rbinder inte medlemsstaterna till att bevilja stipendier eller bidrag till studieavgifter. Ett s(cid:229)dant beslut ligger inom medlemsstaternas befogenheter. Det (cid:228)r endast om s(cid:229)dant ekonomiskt st(cid:246)d beviljas de egna medborgarna som studerande enligt f(cid:246)rdraget har r(cid:228)tt till samma behandling som de studenter f(cid:229)r som (cid:228)r medborgare i den mottagande medlemsstaten. S(cid:229)lunda inneb(cid:228)r i praktiken likabehandlingsprincipen, vad g(cid:228)ller tilltr(cid:228)de till utbildning, att alla utbildningsanstalter m(cid:229)ste ta emot studerande som (cid:228)r medborgare i andra medlemsstater p(cid:229) samma villkor som de egna medborgarna. Samtidigt f(cid:229)r inga ytterligare avgifter avkr(cid:228)vas av dem p(cid:229) grund av deras medborgarskap. Om studenter som (cid:228)r medborgare i andra medlemsstater behandlas p(cid:229) samma s(cid:228)tt av utbildningsanstalt- erna i Skottland som de studenter som kommer fr(cid:229)n denna region inneb(cid:228)r inte den situation som parlamentsledamoten beskriver n(cid:229)gon diskriminering p(cid:229) grund av medborgarskap och strider f(cid:246)ljaktligen inte mot artikel 12 (tidigare artikel 6) i EG-f(cid:246)rdraget. Det att det finns olika best(cid:228)mmelser i F(cid:246)renade kungariket ang(cid:229)ende inskrivningsavgifter (cid:228)r en intern r(cid:228)ttslig fr(cid:229)ga som inte ing(cid:229)r i gemenskapens befogenheter. Vad betr(cid:228)ffar studentutbytet inom ramen f(cid:246)r Erasmus (cid:228)r den allm(cid:228)nna regeln att alla studenter som deltar i programmet (cid:228)r befriade fr(cid:229)n inskrivningsavgifter. F(cid:246)ljaktligen har inte situationen i Skottland n(cid:229)gon inverkan p(cid:229) utbytesverksamheten inom Erasmus. Vad slutligen g(cid:228)ller till(cid:228)mpningen av de konkurrensregler som parlamentsledamoten n(cid:228)mner, anser kommissionen att universitetens verksamhet inom ramen f(cid:246)r det nationella utbildningssystemet inte b(cid:246)r anses som en vinstdrivande eller ekonomisk verksamhet och hamnar s(cid:229)ledes utanf(cid:246)r dessa reglers till(cid:228)mp- ningsomr(cid:229)de. Det r(cid:246)r sig inte heller om tj(cid:228)nster i den bem(cid:228)rkelse som avses i f(cid:246)rdraget. Domstolen har redan tagit st(cid:228)llning i denna fr(cid:229)ga genom att f(cid:246)rklara att den undervisning som ges vid en h(cid:246)gskola som huvud- sakligen finansieras ur allm(cid:228)nna medel inte utg(cid:246)r tj(cid:228)nster enligt artikel 50 (tidigare artikel 60) i EG- f(cid:246)rdraget


title: Rådets forordning (EF) nr. 501/2000 af 14. februar 2000 om forvaltning af ordningen med dobbeltkontrol uden kvantitative lofter i forbindelse med udførsel af visse stålprodukter omfattet af EF- og EKSF-traktaterne fra Ukraine til Det Europæiske Fællesskab for perioden 1. januar 2000 til 31. december 2001 (forlængelse af ordningen med dobbeltkontrol)

text: 9. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 62/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 501/2000 af 14. februar 2000 om forvaltning af ordningen med dobbeltkontrol uden kvantitative lofter i forbindelse med udførsel af visse stålprodukter omfattet af EF- og EKSF-traktaterne fra Ukraine til Det Europæiske Fællesskab for perioden 1. januar 2000 til 31. december 2001 (forlængelse af ordningen med dobbeltkontrol) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) Partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæ- iske Fællesskaber og deres medlemsstater og Ukraine (1) trådte i kraft den 1. marts 1998. Parterne har ved en brevveksling (2) vedtaget at forlænge ordningen med dobbeltkontrol uden kvantitative lofter for udførsel af visse stålprodukter omfattet af EF- og EKSF-traktaterne fra Ukraine til Det Europæiske Fælles- skab for perioden 1. januar 2000 til 31. december 2001. Det er derfor nødvendigt at forlænge EF-gennemførelses- bestemmelserne, der er fastsat ved Rådets forordning (EF) nr. 1526/97 af 26. juni 1997 om forvaltning af ordningen med dobbeltkontrol uden kvantitative lofter i forbindelse med udførsel af visse stålprodukter omfattet af EF- og EKSF-traktaterne fra Ukraine til Det Europæiske Fællesskab (3) — Artikel 1 Forordning (EF) nr. 1526/97 anvendes fortsat i perioden 1. januar 2000 til 31. december 2001 i overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets afgørelse 2000/202/EF om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Fællesskabet og Ukraine om forlængelse af ordningen med dobbeltkontrol uden kvantitative lofter i forbindelse med udførsel af visse stålpro- dukter omfattet af EF- og EKSF-traktaterne fra Ukraine til Det Europæiske Fællesskab for perioden 1. januar 2000 til 31. december 2001. Artikel 2 Forordning (EF) nr. 1526/97 ændres derfor således: a) I artikel 1, stk. 1 og 2, ændres »31. december 1999« til »31. december 2001«. b) Bilaget affattes som anført i bilaget til nærværende forord- ning. Artikel 3 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den anvendes fra den 1. januar 2000. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 14. februar 2000. På Rådets vegne J. GAMA Formand (1) EFT L 49 af 19. 2. 1998, s. 3. (2) Se side 25 i denne Tidende. (3) EFT L 210 af 4. 8. 1997, s. 1. L 62/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 3. 2000 BILAG »BILAG TILLÆG I Liste over produkter, der er undergivet dobbeltkontrol uden kvantitative lofter UKRAINE Koldtvalsede bånd af bredde 500 mm og derunder 7211 23 99 7211 29 50 7211 29 90 7211 90 90 Ikke-kornorienterede elektriske plader 7211 23 91 7225 19 10 7225 19 90 7226 19 10 7226 19 30 7226 19 90 Kornorienterede elektriske plader 7226 11 90 EUROPEAN COMMUNITY SURVEILLANCE DOCUMENT 1. Consignee (name, full address, country, VAT number) 2. Issue number TILLÆG II 3. Proposed place and date of import 4. Authority responsible for issue (name, address and telephone No) 5. Declarant / representative as applicable (name and full address) 6. Country of origin (and geonomenclature code) 7. Country of consignment (and geonomenclature code) 8. Last day of validity 9. Description of goods 10. CN code and category 1 y p o c s ’ r e d l o H 1 11. Quantity in kilograms (net mass) or in additional units 12. Value in euro, cif at Community frontier 13. Additional remarks 14. Competent authority’s endorsement Date:. Signature:. Stamp: 15. ATTRIBUTIONS Indicate the quantity available in part 1 of column 17 and the quantity attributed in part 2 thereof. 16. Net quantity (net mass or other unit of measure stating the unit) 17. In figures 18. In words for the quantity attributed 19. Customs document 20. Name, Member State, stamp and (form and number) or extract No and date of attribution signature of the attributing authority 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 Extension pages to be attached hereto. EUROPEAN COMMUNITY SURVEILLANCE DOCUMENT 1. Consignee (name, full address, country, VAT number) 2. Issue number 3. Proposed place and date of import 4. Authority responsible for issue (name, address and telephone No) 5. Declarant / representative as applicable (name and full address) 6. Country of origin (and geonomenclature code) 7. Country of consignment (and geonomenclature code) 8. Last day of validity 9. Description of goods 10. CN code and category 2 y t i r o h t u a g n i u s s i e h t r o f y p o C 2 11. Quantity in kilograms (net mass) or in additional units 12. Value in euro, cif at Community frontier 13. Additional remarks 14. Competent authority’s endorsement Date:. Signature:. Stamp: 15. ATTRIBUTIONS Indicate the quantity available in part 1 of column 17 and the quantity attributed in part 2 thereof. 16. Net quantity (net mass or other unit of measure stating the unit) 17. In figures 18. In words for the quantity attributed 19. Customs document 20. Name, Member State, stamp and (form and number) or extract No and date of attribution signature of the attributing authority 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 Extension pages to be attached hereto. DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB/TILSYNSDOKUMENT 1 Original til modtageren 1 2 Eksemplar til den kompetente myndighed 2 1. Modtager (navn, fuldstændig adresse, land, momsnummer) 2. Udstedelsesnummer 3. Sted og dato for indførsel 4. Kompetent udstedende myndighed (navn, adresse og telefonnummer) 5. Klarerer/repræsentant (hvis relevant) (navn, fuldstændig adresse) 6. Oprindelsesland (og geonomenklaturnummer) 7. Afsendelsesland (og geonomenklaturnummer) 8. Sidste gyldighedsdato 9. Varebeskrivelse 10. Varekode (KN) og kategori 11. Mængde udtrykt i kg (nettovægt) eller i supplerende enhed 12. Cif-værdien i euro ved EF's grænse 13. Supplerende bemærkninger 14. Den kompetente myndigheds påtegning Dato:. Underskrift (cid:1)Stempel 15. AFSKRIVNINGER Den disponible mængde anføres i rubrik 1 i kolonne 17 og den afskrevne mængde i rubrik 2 16. Nettomængde (nettomasse eller anden måleenhed med angivelse af enhed) 17. I tal 18. Den afskrevne mængde i bogstaver 19. Tolddokument (art og nr. ) eller »Partiallicens nr. « og afskrivningsdato 20. Den afskrivende myndigheds navn, medlemsstat, stempel og underskrift Eventuelt forlængelsesblad fastgøres her. 1. Exporter (name, full address, country) TILLÆG III O R I G I N A L 2. No 3. Year 4. Product group 5. Consignee (name, full address, country) E X P O R T D O C U M E N T (ECSC and EC steel products) 6. Country of origin 7. Country of destination 8. Place and date of shipment — means of transport 9. Supplementary details 10. Description of goods — manufacturer 11. CN code 12. Quantity (1) 13. FOB value (2). t h g e w i t e n n a h t r e h t o e r e h w d e b i r c s e r p t i n u e h t n i y t i t n a u q o s l a d n a ) g k ( t h g e w i t e n. t c a r t n o c e l a s e h t f o y c n e r r u c w o h S e h t n I ) 1 ( ) 2 ( 14. CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY 15. Competent authority (name, full address, country) At. on. (Signature) (Stamp) 1. Exporter (name, full address, country) C O P Y 2. No 3. Year 4. Product group 5. Consignee (name, full address, country) E X P O R T D O C U M E N T (ECSC and EC steel products) 6. Country of origin 7. Country of destination 8. Place and date of shipment — means of transport 9. Supplementary details 10. Description of goods — manufacturer 11. CN code 12. Quantity (1) 13. FOB value (2). t h g e w i t e n n a h t r e h t o e r e h w d e b i r c s e r p t i n u e h t n i y t i t n a u q o s l a d n a ) g k ( t h g e w i t e n. t c a r t n o c e l a s e h t f o y c n e r r u c w o h S e h t n I ) 1 ( ) 2 ( 14. CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY 15. Competent authority (name, full address, country) At. on. (Signature) (Stamp) EKSPORTDOKUMENT (EKSF- og EF-stålprodukter) 1. Eksportør (navn, fuldstændig adresse, land) 2. Nr. 3. År 4. Varekategori 5. Modtager (navn, fuldstændig adresse, land) 6. Oprindelsesland 7. Bestemmelsesland 8. Sted og dato for afskibningen — Transportmiddel 9. Supplerende enkeltheder 10. Varebeskrivelse — Fabrikant 11. KN-kode 12. Mængde (1) 13. Fob-værdi (2) 14. DEN KOMPETENTE MYNDIGHEDS ATTESTERING 15. Kompetent myndighed (navn, fuldstændig adresse, land) Dato:. Underskrift (cid:1)Stempel (1) Angiv nettovægt (kg) og tillige mængde i den relevante enhed, når der ikke er tale om nettovægt. (2) I den valuta, der er angivet i salgskontrakten. 9. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 62/13 APÉNDICE IV — TILLÆG IV — ANLAGE IV — ΠΡΟΣΑΡΤΗΜΑ IV — APPENDIX IV — APPENDICE IV — APPENDICE IV — AANHANGSEL IV — APÊNDICE IV — LISÄYS IV — TILLÄGG IV LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN ∆ΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚ∆ΟΣΗΣ Α∆ΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÁ NAZIONALI LĲST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA LISTA ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER BELGIQUE/BELGIË FRANCE Ministère des affaires économiques Administration des relations économiques Service licences Rue Général Leman, 60 B-1040 Bruxelles Fax: (32-2) 230 83 22 Ministerie van Economische Zaken Bestuur van de Economische Betrekkingen Dienst Vergunningen Generaal Lemanstraat 60 B-1040 Brussel Fax: (32-2) 230 83 22 DANMARK Erhvervsfremme Styrelsen Søndergade 25 DK-8600 Silkeborg Fax: (45) 87 20 40 77 DEUTSCHLAND Bundesamt für Wirtschaft, Dienst 01 Postfach 5171 D-65762 Eschborn 1 Fax: (49-61) 96 40 42 12 ΕΛΛΑΣ Υπουργείο Εθνικής Οικονοµίας Γενική Γραµµατεία ∆. Ο. Σ ∆ιεύθυνση ∆ιαδικασιών Εξωτερικού Εµπορίου Κορνάρου 1 GR-105 63 Αθήνα Fax: (30-1) 328 60 29/328 60 59/328 60 39 ESPAÑA Ministerio de Economía y Hacienda Dirección General de Comercio Exterior Paseo de la Castellana, 162 E-28046 Madrid Fax: (34) 915 63 18 23/913 49 38 31 Service des industries manufacturières 3-5, rue Barbet-de-Jouy F-75357 Paris 07 SP Fax: (33) 143 19 43 69 IRELAND Licensing Unit Department of Enterprise, Trade and Employment Kildare Street Dublin 2 Ireland Fax: (353-1) 631 28 26 ITALIA Ministero del Commercio con l'Estero Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi Viale America 341 I-00144 Roma Fax: (39-6) 59 93 22 35/59 93 26 36 LUXEMBOURG Ministère des affaires étrangères Office des licences BP 113 L-2011 Luxembourg Téléfax: (352) 46 61 38 NEDERLAND Centrale Dienst voor In- en Uitvoer Postbus 30003, Engelse Kamp 2 9700 RD Groningen Nederland Fax: (31-50) 526 06 98 ÖSTERREICH Bundesministerium für wirtschaftliche Angelegenheiten Außenwirtschaftsadministration Landstrasser Hauptstraße 55-57 A-1030 Wien Fax: (43-1) 715 83 47 L 62/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 3. 2000 PORTUGAL Ministério da Economia Direcção-Geral das Relações Económicas Internacionais Avenida da República, 79 P-1000 Lisboa Fax: (351-21) 793 22 10 SUOMI/FINLAND Tullihallitus/Tullstyrelsen PL/PB 512 FIN-00101 Helsinki/Helsingfors Telekopio/Fax: (358-9) 614 28 52 SVERIGE Kommerskollegium Box 6803 S-11386 Stockholm Fax: (46-8) 30 67 59 UNITED KINGDOM Department of Trade and Industry Import Licensing Branch Queensway House — West Precinct Billingham, Cleveland United Kingdom TS23 2NF Fax: (44) 1642 533 557«


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0351/00 esittäjä(t): Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Kuluttajien edut Espanjan sähköalan tapauksessa: hallituksen myöntämien julkisten tukien tutkinta.

eurovoc_concepts:
Spain
common commercial policy
control of State aid
electrical industry
privatisation

text: C 303 E/180 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/203) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0349/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE), Fernando PØrez Royo (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Julkiset tuet ja hallitsevan aseman vahvistaminen Espanjan s(cid:228)hk(cid:246)markkinoilla joka liittyy vapaaseen kilpailuun siirtymisest(cid:228) aiheutuneiden kustannusten maksamiseen Tapauksessa, julkisilla tuilla, Espanjan s(cid:228)hk(cid:246)markkinoiden rakenne on duopolistinen. Aikooko komissio soveltaa yh(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), jonka mukaan julkiset tuet eiv(cid:228)t miss(cid:228)(cid:228)n tapauksessa voi vahvistaa hallitsevaa asemaa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (22. maaliskuuta 2000) Valtiontukia valvoessaan komissio selvitt(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)n n(cid:228)k(cid:246)kulmasta, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin tuen yhteist(cid:228) etua edist(cid:228)v(cid:228) vaikutus kumoaa sen v(cid:228)ist(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) aiheuttamat kilpailua v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)v(cid:228)t vaikutukset. Tutkiessaan hukkakustannuksiin liittyvi(cid:228) valtiontukitapauksia komissio soveltaa menetelm(cid:228)(cid:228), josta keskusteltiin j(cid:228)sen- valtioiden kanssa kes(cid:228)kuussa 1999. Menetelm(cid:228)ss(cid:228) otetaan huomioon etenkin kyseisten markkinoiden kilpailutilanne. Lis(cid:228)ksi tukea on k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) selke(cid:228)sti m(cid:228)(cid:228)ritettyjen ja yksil(cid:246)ityjen tukikelpoisten hukkakus- tannusten korvaamiseen, ja tuen maksamisessa on otettava huomioon kilpailun todellinen tuleva kehitys, jota mitataan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisill(cid:228) tekij(cid:246)ill(cid:228). (2000/C 303 E/204) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0351/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE), Fernando PØrez Royo (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Kuluttajien edut Espanjan s(cid:228)hk(cid:246)alan tapauksessa: hallituksen my(cid:246)nt(cid:228)mien julkisten tukien tutkinta Espanjalaisissa tiedotusv(cid:228)lineiss(cid:228) on julkaistu, ett(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)alan vapaaseen kilpailuun siirtymist(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa Euroopan komissio l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) riippumattoman selonteon Espanjan hallitukselle, jotta t(cid:228)m(cid:228) laatisi perusteluita. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa Espanjan hallitus ei edusta yleist(cid:228) etua vaan s(cid:228)hk(cid:246)yhti(cid:246)iden etua. L(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)nk(cid:246) selonteko Espanjan kuluttajien edustajille? Tiet(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio, ett(cid:228) mik(cid:228)li n(cid:228)in ei tehd(cid:228), se saattaisi rikkoa yht(cid:228)l(cid:228)isten mahdollisuuksien periaatetta? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 2000) Yleis(cid:246)n oikeudesta saada tietoja komission asiakirjoista 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1994 tehdyn komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 94/90/EHTY, EY, Euratom (1) mukaan kyseist(cid:228) selvityst(cid:228) ei voida antaa julkisuuteen, koska se voisi rikkoa kaupallisen ja teollisen salaisuuden suojaa. Lis(cid:228)ksi raportti perustuu suurelta osin Espanjan hallituksen antamiin tietoihin, joita se on pyyt(cid:228)nyt k(cid:228)sittelem(cid:228)(cid:228)n luottamuksellisesti. N(cid:228)in ollen komissio ei aio julkistaa konsulttiselvityst(cid:228) espanjalaisten kuluttajien edustajille. Komissio ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n katso t(cid:228)m(cid:228)n olevan ristiriidassa tasapuolisten toimintaedellytysten periaatteen kanssa, koska teht(cid:228)v(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s koskee vain Espanjaa. Valtiontukien kohdalla ainoastaan kyseinen j(cid:228)senvaltio voi saada tietoa k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) asiasta. (1) EYVL L 46, 18. 2. 1994


title: 2000/139/EG: Besluit van de Raad van 14 februari 2000 houdende benoeming van een Duits plaatsvervangend lid en een Duits gewoon lid van het Comité van de Regio's

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
Germany
appointment of staff

text: 19. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 47/27 II (Besluiten waarvan de publicatie niet voorwaarde is voor de toepassing) RAAD BESLUIT VAN DE RAAD van 14 februari 2000 houdende benoeming van een Duits plaatsvervangend lid en een Duits gewoon lid van het Comité van de Regio's (2000/139/EG) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 263, Gelet op Besluit 98/110/EG van de Raad van 26 januari 1998 houdende benoeming van de leden en plaatsvervangers van het Comité van de Regio's voor de periode van 26 januari 1998 tot en met 25 januari 2002 (1), Overwegende dat in het Comité van de Regio's een zetel van plaatsvervangend lid en een zetel van gewoon lid zĳn vrĳgekomen door het aftreden van de heer Jo Leinen, plaatsvervangend lid, en de heer Reinhard Klimmt, gewoon lid, waarvan de Raad op 28 september 1999, respectievelĳk 5 oktober 1999 in kennis is gesteld; Gezien de voordracht van de Duitse regering, BESLUIT: Enig artikel Mevrouw Helma Kunhn-Theis wordt benoemd tot plaatsvervangend lid van het Comité van de Regio's ter vervanging van de heer Jo Leinen en de heer Peter Müller wordt benoemd tot gewoon lid van het Comité van de Regio's ter vervanging van de heer Reinhard Klimmt, voor de verdere duur van hun ambtstermĳn, dat wil zeggen tot en met 25 januari 2002. Gedaan te Brussel, 14 februari 2000. Voor de Raad De Voorzitter J. GAMA (1) PB L 28 van 4. 2. 1998, blz. 19


title: QUESTION ÉCRITE E-0342/00 posée par Glenys Kinnock (PSE) à la Commission. Réforme de l'OMC.

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
institutional reform
international trade
transparency in decision-making

text: C 330 E/102 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/112) QUESTION (cid:201)CRITE E-0207/00 posØe par Glenys Kinnock (PSE) (cid:224) la Commission (4 fØvrier 2000) Objet: RØforme de l(cid:146)OMC Quelles mesures la Commission prend-elle pour contribuer (cid:224) la rØforme en profondeur de l(cid:146)OMC? La Commission entend-elle fixer un dØlai d(cid:146)un an pour que l(cid:146)on prŒte toute l(cid:146)attention requise (cid:224) la nØcessitØ de rendre crØdible cette organisation? (2000/C 330 E/113) QUESTION (cid:201)CRITE E-0342/00 posØe par Glenys Kinnock (PSE) (cid:224) la Commission (14 fØvrier 2000) Objet: RØforme de l(cid:146)OMC Comment la Commission contribue-t-elle au travail essentiel qu(cid:146)exige la rØforme radicale de l(cid:146)OMC? Compte-t-elle se fixer un dØlai d(cid:146)un an pour faire en sorte que la nØcessitØ de crØdibiliser cette organisation soit examinØe d(cid:146)urgence? RØponse commune aux questions Øcrites E-0207/00 et E-0342/00 donnØe par M. Lamy au nom de la Commission (29 fØvrier 2000) Comme le sait l(cid:146)Honorable Parlementaire, la Commission a prØsentØ, avant la confØrence ministØrielle de Seattle, d(cid:146)importantes propositions visant (cid:224) assurer une plus grande transparence des procØdures de le membre responsable du l(cid:146)Organisation mondiale du commerce (OMC). AprŁs cette confØrence, commerce a prØsentØ, dans son intervention du 25 janvier 2000, (cid:224) la commission de l(cid:146)industrie, du commerce extØrieur, de la recherche et de la technologie, les grandes lignes de la position de la Commission sur cette question. Tout en reconnaissant que des vices de procØdure manifestes sont devenus perceptibles lors de la confØrence de Seattle, la Commission croit nØanmoins qu(cid:146)il serait contre-productif d(cid:146)engager une rØforme gØnØrale de l(cid:146)OMC, du moins avant d(cid:146)avoir lancØ le nouveau cycle de nØgociations. La plupart des problŁmes qui sont apparus (cid:224) Seattle sont de toute Øvidence imputables aux divergences sur des problŁmes de fond et des questions ponctuelles telles que l(cid:146)insuffisante prØparation de la confØrence. La Commission est favorable, par consØquent, (cid:224) une dØmarche en deux phases, dont la premiŁre donnerait lieu (cid:224) une amØlioration de la prØparation et de l(cid:146)organisation des confØrences ministØrielles, (cid:224) une participation accrue, notamment, des pays en dØveloppement, et (cid:224) plus de transparence vis-(cid:224)-vis du grand public. Des rØformes plus approfondies, telles que la rØforme des structures et des mØcanismes de prise de dØcision devraient Œtre explorØes dans une deuxiŁme phase (Øventuellement par un groupe de personnalitØs Øminentes (cid:224) qui le Conseil Affaires gØnØrales confierait cette t(cid:226)che) afin d(cid:146)examiner les possibilitØs existantes avant de prØsenter d(cid:146)Øventuelles propositions concrŁtes. Il va sans dire que toutes les mesures de rØforme proposØes (cid:224) court et (cid:224) long terme devront Œtre analysØes et dØcidØes avec les partenaires de l(cid:146)OMC


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0364/00 di Mary Banotti (PPE-DE) alla Commissione. Riconoscimento dei diplomi in medicina da parte della Francia.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: 24. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 303 E/185 Non esistono disposizioni comunitarie in materia fiscale che vietino l(cid:146)uso, in quanto tale, sul territorio di uno Stato membro, da parte di una persona residente normalmente in tale Stato membro, di un autoveicolo immatricolato in un altro Stato membro. Ciononostante, in applicazione della direttiva 83/182/CEE (2), l(cid:146)uso, da parte di una persona, in uno Stato membro in cui ha la residenza normale, di un autoveicolo immatricolato in un altro Stato membro implica, in linea di massima, che le imposte applicabili nello Stato membro della residenza normale, per le quali la direttiva prevede una franchigia al momento dell(cid:146)ammissione temporanea, diventino esigibili (si tratta per esempio delle tasse di circolazione). La societ(cid:224) con sede in Lussemburgo, che acquista autovetture da turismo al fine di utilizzarle nell(cid:146)ambito delle proprie attivit(cid:224) tassate (autonoleggio) pu(cid:242) dedurre l(cid:146)IVA che grava su tali acquisti. Infatti, il diritto a deduzione Ł un principio fondamentale dell(cid:146)IVA che ha per obiettivo principale evitare il cumulo di imposte e garantire pertanto la neutralit(cid:224) di tale imposta. luogo in cui devono essere tassate le forniture di beni, il sistema comune dell(cid:146)IVA Per determinare il utilizza il principio del controllo fisico di tali beni. Il luogo di imposizione di una fornitura di beni, una vendita di autovetture nel caso specifico, dipende dal luogo in cui si trovano i beni al momento della fornitura. A seconda dei casi dovr(cid:224) essere preso in considerazione lo Stato membro di partenza oppure quello di arrivo del trasporto del bene. La regola applicabile dipende anche dalla qualit(cid:224) dell(cid:146)acquirente (soggetto all(cid:146)IVA oppure no). In compenso, il luogo in cui hanno sede il venditore e l(cid:146)acquirente non Ł un elemento da prendere in considerazione. La tassazione del prezzo di vendita o del margine dipende anch(cid:146)essa dalla situazione concreta. Le informazioni disponibili non consentono pertanto di rispondere a tale domanda. (1) GU L 145 del 13. 6. 1977. (2) Direttiva 83/182/CEE del Consiglio, del 28 marzo 1983, relativa alle franchigie fiscali applicabili all(cid:146)interno della Comunit(cid:224) in materia d(cid:146)importazione temporanea di taluni mezzi di trasporto (GU L 105 del 23. 4. 1983). (2000/C 303 E/210) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0364/00 di Mary Banotti (PPE-DE) alla Commissione (14 febbraio 2000) Oggetto: Riconoscimento dei diplomi in medicina da parte della Francia in medicina in particolare i titolari di diplomi Considerati i problemi che devono affrontare i laureati intende spagnoli per proseguire i intraprendere per garantire che l(cid:146)amministrazione francese adotti le misure necessarie ad applicare e far rispettare la legislazione comunitaria gi(cid:224) esistente, e per porre fine all(cid:146)attuale ostruzionismo da parte delle autorit(cid:224) francesi competenti in materia di istruzione? in Francia, pu(cid:242) la Commissione far sapere quali azioni loro studi Risposta della sig. ra Reding a nome della Commissione (3 marzo 2000) Se la questione riguarda il riconoscimento di titoli accademici, la Commissione desidera sottolineare che si tratta di un aspetto che rientra nella sfera di competenza degli Stati membri. Attualmente le disposizioni comunitarie non si riferiscono a questo tipo di riconoscimento. Attualmente, conformemente alle disposizioni del Trattato CE, ogni Stato membro Ł responsabile a titolo individuale del contenuto dell(cid:146)istruzione nel proprio paese e dell(cid:146)organizzazione del proprio sistema d(cid:146)istruzione. Le autorit(cid:224) interessate hanno il diritto di rendere l(cid:146)iscrizione a un corso d(cid:146)istruzione condizionale al riconoscimento di qualifiche accademiche ottenute in un altro Stato membro. Inoltre sono libere di definire le regole che disciplinano questo tipo di procedura, poichØ non vi sono regolamenti comunitari che stabiliscono che uno Stato membro debba riconoscere i titoli di studio ottenuti in un altro Stato membro per scopi accademici. Tuttavia, per quanto riguarda le condizioni di ammissione a scopo di formazione professionale, gli Stati membri devono evitare qualsiasi tipo di discriminazione, diretta o indiretta, basata sulla nazionalit(cid:224), conformemente alle disposizioni dell(cid:146)art. 12 del Trattato CE (ex art. 6). C 303 E/186 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 24. 10. 2000 La Commissione non Ł al corrente dei fatti cui si riferisce l(cid:146)on. parlamentare. Le informazioni fornite dall(cid:146)on. parlamentare non permettono un attento esame della situazione. In questa fase non Ł provata l(cid:146)esistenza di una discriminazione basata sulla nazionalit(cid:224). Tuttavia la Commissione Ł disposta ad esaminare il caso qualora siano disponibili maggiori informazioni. (2000/C 303 E/211) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0377/00 di John McCartin (PPE-DE) alla Commissione (14 febbraio 2000) Oggetto: Esenzioni fiscali a favore di piccole imprese Pu(cid:242) la Commissione rendere noto se intende elaborare proposte legislative in modo che le piccole imprese non siano costrette a chiedere l(cid:146)autorizzazione della Commissione in caso di concessione di aiuti statali? In caso affermativo, nelle proposte saranno comprese le esenzioni fiscali? Quando si ritiene probabile che tali proposte saranno ultimate? Risposta data dal sig. Monti a nome della Commissione (22 marzo 2000) Il regolamento (CE) n. 994/98 del Consiglio del 7 maggio 1998 sull(cid:146)applicazione degli articoli 92 e 93 del trattato che istituisce la Comunit(cid:224) europea (ora articoli 87 e 88) a determinate categorie di aiuti di stato orizzontali (1), consente alla Commissione di esonerare, mediante regolamento, taluni tipi di misure di aiuto orizzontali dall(cid:146)esigenza di notifica. Fra le categorie oggetto del regolamento in questione rientrano anche gli aiuti alle piccole e medie imprese (PMI). Il 28 luglio 1999, la Commissione ha adottato un progetto di regolamento di esenzione per gli aiuti alle PMI, la cui pubblicazione nella Gazzetta ufficiale Ł attesa entro breve termine, e, entro il luglio 2000, essa intende adottare il regolamento stesso. Il regolamento stabilir(cid:224) i criteri in base a cui determinati aiuti alle PMI saranno esentati dall(cid:146)esigenza di notifica. Tali criteri si applicheranno indipendentemente dalla forma in cui l(cid:146)aiuto viene concesso e riguarderanno pertanto anche le riduzioni o esenzioni fiscali a favore di tale categoria di imprese. (1) GU L 142 del 14. 5. 1998. (2000/C 303 E/212) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0386/00 di Vasco Gra(cid:231)a Moura (PPE-DE) alla Commissione (15 febbraio 2000) Oggetto: Pagamenti all(cid:146)Associa(cid:231)ªo Europeia de Forma(cid:231)ªo em Jornalismo (AEFJ) Per quali motivi la direzione generale per l(cid:146)istruzione e la cultura non ha ancora pagato, contrariamente agli impegni assunti, il 50 % dei costi dei progetti relativi al 1998 e 1999 all(cid:146)Associa(cid:231)ªo Europeia de Forma(cid:231)ªo em Jornalismo (AEFJ)? Quando si prevede di effettuare tali pagamenti? Che tipo di sostegno all(cid:146)AEFJ sar(cid:224) tenuto in considerazione a partire da quest(cid:146)anno?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0382/00 från Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) till kommissionen. Informations- och vägskyltar med hänsyn till den internationella vägtrafiken inom ramen för det transeuropeiska vägnätet.

eurovoc_concepts:
approximation of laws
traffic signs
trans-European network

text: 21. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 330 E/147 (2000/C 330 E/166) SKRIFTLIG FR¯GA E-0382/00 fr(cid:229)n Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) till kommissionen (14 februari 2000) ˜mne: Informations- och v(cid:228)gskyltar med h(cid:228)nsyn till den internationella v(cid:228)gtrafiken inom ramen f(cid:246)r det transeuropeiska v(cid:228)gn(cid:228)tet Ett av de viktigaste k(cid:228)nnetecknen f(cid:246)r det transeuropeiska v(cid:228)gn(cid:228)tet (cid:228)r principen om samverkan. Europeiska kommissionen har i detta sammanhang tillsammans med medlemsstaterna gjort avsev(cid:228)rda anstr(cid:228)ngningar genom att med st(cid:246)d av Maastrichtf(cid:246)rdraget inr(cid:228)tta arbetsgruppen (cid:148)Motorway Working Group(cid:148) och dess undergrupp (cid:148)Action Start(cid:148). Avsikten (cid:228)r att fr(cid:228)mja gemenskapsf(cid:246)rordningar som harmoniserar bl. a. s(cid:229)dana tekniska aspekter som informativ v(cid:228)gskyltning inom ramen f(cid:246)r det transeuropeiska v(cid:228)gn(cid:228)tet och som s(cid:229)lunda garanterar samverkan inom detta n(cid:228)t. Trots resultaten fr(cid:229)n undergruppen (cid:148)Start(cid:148) (cid:228)r bristen p(cid:229) enhetlighet och p(cid:229) harmonisering av informations- och v(cid:228)gskyltar fortfarande ett faktum inom det transeuropeiska v(cid:228)gn(cid:228)tet. Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att utarbeta n(cid:229)gon gemenskapsf(cid:246)rordning i vilken slutsatserna fr(cid:229)n arbets- gruppen (cid:148)Action Start(cid:148) kunde inbegripas? Vilka (cid:246)vriga (cid:229)tg(cid:228)rder kommer kommissionen slutligen att vidta med st(cid:246)d av rapporten fr(cid:229)n undergruppen (cid:148)Start(cid:148) f(cid:246)r att garantera samverkan inom det transeuropeiska v(cid:228)gn(cid:228)tet och maximalt minska den os(cid:228)kerhet som den nuvarande bristen p(cid:229) harmonisering av informations- och v(cid:228)gskyltning skapar f(cid:246)r den inter- nationella trafiken? Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 mars 2000) I Wienkonventionen om v(cid:228)gskyltar och signaler (1) fastst(cid:228)lls ett gemensamt system f(cid:246)r v(cid:228)gskyltar f(cid:246)r varning, f(cid:246)retr(cid:228)de, f(cid:246)rbud och p(cid:229)bud, men konventionen omfattar endast mycket allm(cid:228)nna regler om riktningsvisare. I den s. k. (cid:148)Start(cid:148)-aktionen (cid:229)r 1994, som syftade till en utv(cid:228)rdering av behoven i fr(cid:229)ga om samtrafikf(cid:246)rm(cid:229)ga i samband med inr(cid:228)ttandet av det transeuropeiska v(cid:228)gn(cid:228)tet, rekommenderades dels att medlemsstat skulle till(cid:228)mpa denna konvention, och dels att gemenskapen skulle komplettera den med ytterligare krav. Kommissionen (cid:228)r medveten om allm(cid:228)nheten skulle uppfatta harmoniserade v(cid:228)gskyltar som en tydlig symbol f(cid:246)r europeisk integration, men har hittills ansett att det inte (cid:228)r l(cid:228)mpligt att lagstifta om detta med tanke p(cid:229) att tv(cid:229) medlemsstater inte har undertecknat Wienkonventionen (Irland, Nederl(cid:228)nderna) och tre andra (cid:228)nnu inte har ratificerat den (Spanien, Portugal, F(cid:246)renade kungariket), (cid:228)ven om de i stort till(cid:228)mpar den. Den p(cid:229)g(cid:229)ende (cid:246)versynen av gemenskapens riktlinjer f(cid:246)r utvecklingen av det transeuropeiska transportn(cid:228)tet ger dock tillf(cid:228)lle att se (cid:246)ver detta st(cid:228)llningstagande. Kommissionen kommer i sin rapport om (cid:246)versynen av gemenskapens riktlinjer att granska hur man b(cid:228)st kan uppn(cid:229) st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga samtrafikf(cid:246)rm(cid:229)ga och h(cid:246)gsta kvalitet p(cid:229) de transeuropeiska transportn(cid:228)ten. Denna rapport skall l(cid:228)ggas fram inf(cid:246)r Europaparlamentet och r(cid:229)det i mitten av (cid:229)r 2000. (1) Konventionen om v(cid:228)gskyltar och signaler, antagen av F(cid:246)renta nationernas ekonomiska kommissionen f(cid:246)r Europa, av den 8 november 1968, reviderad 1993 och 1995. (2000/C 330 E/167) SKRIFTLIG FR¯GA E-0383/00 fr(cid:229)n Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) till kommissionen (14 februari 2000) ˜mne: Anpassning av motorfordon till tekniska framsteg Europeiska gemenskapens anslutning, genom beslut av r(cid:229)det, till det avtal som FN:s ekonomiska kommission f(cid:246)r Europa har godk(cid:228)nt ang(cid:229)ende antagande av tekniska specifikationer f(cid:246)r motorfordon (mer k(cid:228)nt under namnet (cid:148)Revised 1958 Agreement(cid:148)) innebar tydliga framsteg mot ett fast politiskt (cid:229)tagande att avskaffa tekniska handelshinder inom Europeiska unionen


title: Vorschlag für eine Richtlinie des Europäischen Parlamentets und des Rates zur Änderung der Richtlinie 70/220/EWG des Rates über Maßnahmen gegen die Verunreinigung der Luft durch Emissionen von Kraftfahrzeugen

eurovoc_concepts:
air quality
combustion gases
motor fuel
motor vehicle
substitute fuel

text: 28. 8. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 240 E/1 II (Vorbereitende Rechtsakte) KOMMISSION Vorschlag f(cid:252)r eine Richtlinie des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates zur ˜nderung der Richtlinie 70/220/EWG des Rates (cid:252)ber Ma(cid:223)nahmen gegen die Verunreinigung der Luft durch Emissionen von Kraftfahrzeugen (2001/C 240 E/01) (Text von Bedeutung f(cid:252)r den EWR) KOM(2000) 42 endg. (cid:151) 2000/0040(COD) (Von der Kommission vorgelegt am 14. Februar 2000) DAS EUROP˜ISCHE PARLAMENT UND DER RAT DER EUROP˜ISCHEN UNION (cid:151) (4) Die Richtlinie 70/220/EWG sollte entsprechend ge(cid:228)ndert werden (cid:151) gest(cid:252)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:252)ndung der Europ(cid:228)ischen Ge- meinschaft, inbesondere auf Artikel 95, auf Vorschlag der Kommission, nach Anh(cid:246)rung des Wirtschafts- und Sozialausschusses, gem(cid:228)(cid:223) dem Verfahren des Artikels 251 EG-Vertrag, in Erw(cid:228)gung nachstehender Gr(cid:252)nde: (1) Bei der Richtlinie 70/220/EWG des Rates (1), vom 20. M(cid:228)rz 1970 zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitglied- staaten (cid:252)ber Ma(cid:223)nahmen gegen die Verunreinigung der Luft durch Emissionen von Kraftfahrzeugen zuletzt ge(cid:228)n- dert durch die Richtlinie 1999/102/EG der Kommission (2), handelt es sich um eine Einzelrichtlinie des durch die Richt- linie 70/156/EWG des Rates (3) vom 6. Februar 1970 zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten (cid:252)ber die Betriebserlaubnis f(cid:252)r Kraftfahrzeuge und Kraftfahr- durch die Richtlinie ge(cid:228)ndert zeuganh(cid:228)nger, 98/91/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates (4), eingef(cid:252)hrten Typgenehmigungsverfahrens. zuletzt (2) In der Richtlinie 70/220/EWG werden die Vorschriften f(cid:252)r die Pr(cid:252)fung der Emissionen von in deren Geltungsbereich fallenden Kraftfahrzeugen festgelegt. Angesichts der j(cid:252)ngs- ten Erfahrungen und des sich rasch entwickelnden Stands der Technik von On-board-Diagnosesystemen empfiehlt es sich, diese Vorschriften entsprechend anzupassen. (3) On-board-Diagnosesysteme (OBD) Fahrzeuge mit Fremdz(cid:252)ndungsmotor, die permanent oder teilweise mit Fl(cid:252)ssiggas oder Erdgas betrieben werden, befinden sich in einem weniger fortgeschrittenen Entwicklungsstadium und k(cid:246)nnen f(cid:252)r diese neuen Fahrzeugtypen nicht vor 2003 ver- bindlich vorgeschrieben werden. f(cid:252)r HABEN FOLGENDE RICHTLINIE ERLASSEN: Artikel 1 Der Anhang I der Richtlinie 70/220/EWG wird entsprechend dem Anhang der vorliegenden Richtlinie ge(cid:228)ndert. Artikel 2 (1) Die Mitgliedstaaten erlassen die erforderlichen Rechts- und Verwaltungsvorschriften, um dieser Richtlinie sp(cid:228)testens am 31. Dezember 2000 nachzukommen. Sie setzen die Kom- mission unverz(cid:252)glich davon in Kenntnis. Bei Erlass dieser Vorschriften nehmen die Mitgliedstaaten in den Vorschriften selbst oder durch einen Hinweis bei der amt- lichen Ver(cid:246)ffentlichung auf diese Richtlinie Bezug. Die Mitglied- staaten regeln die Einzelheiten der Bezugnahme. (2) Die Mitgliedstaaten teilen der Kommission den Wortlaut der wichtigsten innerstaatlichen Rechtsvorschriften mit, die sie auf dem unter diese Richtlinie fallenden Gebiet erlassen. Artikel 3 Diese Richtlinie tritt am zwanzigsten Tag ihrer Ver(cid:246)ffentlichung im Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften in Kraft. Artikel 4 Diese Richtlinie ist an die Mitgliedstaaten gerichtet. (1) ABl. L 76 vom 6. 4. 1970, S. 1. (2) ABl. L 334 vom 28. 12. 1999, S. 43. (3) ABl. L 42 vom 23. 2. 1970, S. 1. (4) ABl. L 11 vom 16. 1. 1999, S. 25. C 240 E/2 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften 28. 8. 2001 ANHANG Nummer 8. 1 des Anhangs I der Richtlinie 70/220/EWG erh(cid:228)lt folgende Fassung: (cid:132)8. 1 Fahrzeuge mit Fremdz(cid:252)ndungsmotor 8. 1. 1 Mit Ottokraftstoff betriebene Fahrzeuge Ab dem 1. Januar 2000 m(cid:252)ssen neue Fahrzeugtypen und ab dem 1. Januar 2001 alle Fahrzeugtypen der Klasse M1 (cid:151) mit Ausnahme von Fahrzeugen mit einer Gesamtmasse von mehr als 2 500 kg (cid:151) sowie Fahrzeuge der Klasse N1, Gruppe I, mit einem On-board-Diagnosesystem (OBD) zur Emissionsminderung gem(cid:228)(cid:223) Anhang XI ausger(cid:252)stet sein. Ab dem 1. Januar 2001 m(cid:252)ssen neue Fahrzeugtypen und ab dem 1. Januar 2002 alle Fahrzeugtypen der Klasse N1, Gruppen II und III, und Fahrzeuge der Klasse M1 mit einer Gesamtmasse von mehr als 2 500 kg mit einem On-board-Diagnosesystem (OBD) zur Emissionsminderung gem(cid:228)(cid:223) Anhang XI ausger(cid:252)stet sein. 8. 1. 2 Mit Fl(cid:252)ssiggas und Erdgas betriebene Fahrzeuge Ab dem 1. Januar 2003 m(cid:252)ssen neue Fahrzeugtypen und ab dem 1. Januar 2006 alle Fahrzeugtypen der Klasse M1 (cid:151) mit Ausnahme von Fahrzeugen mit einer Gesamtmasse von mehr als 2 500 kg (cid:151) sowie Fahrzeuge der Klasse N1, Gruppe I, die permanent oder teilweise entweder mit Fl(cid:252)ssiggas oder mit Erdgas betrieben werden, mit einem On-board-Diagnosesystem (OBD) zur Emissionsminderung gem(cid:228)(cid:223) Anhang XI ausger(cid:252)stet sein. Ab dem 1. Januar 2006 m(cid:252)ssen neue Fahrzeugtypen und ab dem 1. Januar 2007 alle Fahrzeugtypen der Klasse N1, Gruppen II und III, sowie Fahrzeuge der Klasse M1 mit einer Gesamtmasse von mehr als 2 500 kg, die permanent oder teilweise entweder mit Fl(cid:252)ssiggas oder mit Erdgas betrieben werden, mit einem On-board- Diagnosesystem (OBD) zur Emissionsminderung gem(cid:228)(cid:223) Anhang XI ausger(cid:252)stet sein. (cid:147)


title: Verordening (EG) nr. 335/2000 van de Commissie van 14 februari 2000 betreffende de afgifte van uitvoercertificaten van systeem A1 in de sector groenten en fruit

eurovoc_concepts:
export licence
nut

formats: pdf print

text: L 41/10 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 15. 2. 2000 VERORDENING (EG) Nr. 335/2000 VAN DE COMMISSIE van 14 februari 2000 betreffende de afgifte van uitvoercertificaten van systeem A1 in de sector groenten en fruit DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 2190/96 van de Commissie van 14 november 1996 houdende uitvoeringsbepalingen van Verordening (EG) nr. 2200/96 van de Raad wat de toekenning van uitvoerrestituties in de sector groenten en fruit betreft (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 298/2000 (2), en met name op artikel 2, lid 3, Overwergende hetgeen volgt: (1) (2) (3) In Verordening (EG) nr. 67/2000 van de Commissie (3), is bepaald voor welke hoeveelheden, exclusief de hoeveelheden waarvoor in het kader van voedselhulp certificaten zĳn aangevraagd, uitvoercertificaten van systeem A1 kunnen worden afgegeven. In artikel 2 van Verordening (EG) nr. 2190/96 is bepaald onder welke voorwaarden de Commissie bĳzondere maatregelen kan nemen om overschrĳding van de hoeveelheden waarvoor certificaten van systeem A1 kunnen worden afgegeven, te voorkomen. Volgens de informatie waarover de Commissie op dit ogenblik beschikt, zouden deze hoeveelheden, vermin- derd en vermeerderd met de in artikel 2, lid 3, van Verordening (EG) nr. 2190/96 bedoelde hoeveelheden, worden overschreden als de certificaten van systeem A1 die op of na 11 februari 2000 zĳn aangevraagd voor amandelen zonder dop onbeperkt zouden worden afge- geven. Het is bĳgevolg dienstig voor dit product een afgiftepercentage voor certificaten van systeem A1 vast te stellen voor op 11 februari 2000 aangevraagde hoeveelheden en certificaataanvragen die later in de loop van dezelfde aanvraagperiode worden ingediend, af te wĳzen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Uitvoercertificaten van systeem A1 voor amandelen zonder dop die op 11 februari 2000 zĳn aangevraagd op grond van artikel 1 van Verordening (EG) nr. 67/2000, worden afgegeven voor 81,5 % van de aangevraagde hoeveelheden. Na 11 februari 2000 en vóór 10 maart 2000 ingediende certificaataanvragen van systeem A1 voor dit product worden afgewezen. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 15 februari 2000. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 14 februari 2000. Voor de Commissie Margot WALLSTRÖM Lid van de Commissie (1) PB L 292 van 15. 11. 1996, blz. 12. (2) PB L 34 van 9. 2. 2000, blz. 16. (3) PB L 9 van 13. 1. 2000, blz. 11