title: Kommisionens beslut av den 9 februari 2000 enligt vilket en koncentration förklaras förenlig med den gemensamma marknaden (Ärende COMP/M.1628 TotalFina/Elf) Rådets förordning (EEG) nr 4064/89 (Text av betydelse för EES.)[delgivet med nr K(2000) 363]

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
competition law
economic concentration
merger control
oil industry

formats: html pdf print

text: 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/1 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 9 februari 2000 enligt vilket en koncentration förklaras förenlig med den gemensamma marknaden (A¨ rende COMP/M. 1628 – TotalFina/Elf) Rådets förordning (EEG) nr 4064/89 [delgivet med nr K(2000) 363] (Endast den franska texten är giltig) (Text av betydelse för EES) (2001/402/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT (1) med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samar- betsområdet, särskilt artikel 57 i detta, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av företagskoncentrationer (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1310/97 (2), särskilt artikel 8. 2 i denna, med beaktande av kommissionens beslut av den 5 oktober 1999 om att inleda ett förfarande i detta ärende, Den 24 oktober 1999 mottog Europeiska kommissionen förordning (EEG) en anmälan enligt artikel 4 i nr 4064/89 av en planerad koncentration genom vilken företaget TotalFina, på det sätt som avses i artikel 3. 1 b i förordningen, förvärvar fullständig kontroll över företa- get Elf Aquitaine genom ett offentligt bud tillkännagivet den 5 juli 1999. I. PARTERNA I TRANSAKTIONEN efter att ha givit de berörda företagen tillfälle att yttra sig om kommissionens invändningar, (2) med beaktande av yttrandet från Rådgivande kommittén för koncentrationer (3), och TotalFina är ett aktiebolag enligt fransk rätt, som är verksamt inom produktion av olja och gas, raffinering, distribution av oljeprodukter, petrokemi och specialke- mikalier. Verksamheten är världsomfattande. av följande skäl: (1) EGT L 395, 30. 12. 1989, s. 1. (Rättelse i EGT L 257, 21. 9. 1990, s. 13). (2) EGT L 180, 9. 7. 1997, s. 1. (Rättelse i EGT L 40, 13. 2. 1998, s. 17). (3) EGT C 154, 29. 5. 2001. (3) Elf Aquitaine är ett aktiebolag enligt fransk rätt som är verksamt inom produktion av olja och gas, raffinering, distribution av oljeprodukter, petrokemi, specialkemika- lier och hälso- och sjukvårdssektorn. Verksamheten är världsomfattande. L 143/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 (4) (5) (6) (7) (8) (9) II. KONCENTRATIONEN Koncentrationen består i ett offentligt bud om överta- gande som TotalFina har lagt på samtliga aktier i Elf Aquitaine, som nu innehas av allmänheten. Koncentra- tionen innebär alltså ett förvärv av ensam kontroll i den mening som avses i artikel 3. 1 b i koncentrationsförord- ningen. III. GEMENSKAPSDIMENSION De berörda företagen har en sammanlagd omsättning i hela världen på över 5 000 miljoner euro (4) (TotalFina 34 981 miljoner euro och Elf 32 251 miljoner euro). Respektive företag har en omsättning inom gemenska- pen som överstiger 250 miljoner euro [. ] (*) men inget av dem uppnår mer än två tredjedelar av sin omsättning inom en och samma medlemsstat. Den anmälda kon- centrationen har därför en gemenskapsdimension. motorvägar och för tillhandahållande av LPG (Liquefied Petroleum Gas) i flaska till återförsäljare. Genom ett beslut av den 26 november 1999 hänsköt kommissio- nen till de franska myndigheterna de aspekter av affären som avsåg tillhandahållande av distributionslager i områ- dena kring norra delen av Parisområdet, södra delen av Parisområdet, Lyon och Port la Nouvelle. Det visade sig inte vara nödvändigt att hänskjuta handläggningen av de andra aspekterna i begäran om hänskjutande, eftersom meddelandet om invändningar bland annat avsåg lagring av oljeprodukter i områdena Nantes Saint Nazaire och Le Havre, försäljning av motorbränsle på motorvägar och försäljning av LPG. De franska myndigheterna återkallade den 3 februari 2000 begäran om hänskjutan- de i fråga om de delar som kommissionen ännu inte hade uttalat sig om. (10) Den 26 november 1999 skickades ett meddelande om invändningar till TotalFina, som besvarades den 13 december 1999. TotalFina har inte begärt någon utfrågning. IV. FO¨ RFARANDET V. DEFINITION AV RELEVANTA MARKNADER OCH KON- KURRENSANALYS Den 15 september 1999 lämnade TotalFina förslag till åtaganden under första etappen av förfarandet med stöd av artikel 6. Den lagstadgade tidsfristen förlängdes därför enligt bestämmelserna i förordningen. Åtagandena i fråga bedömdes dock varken vara tillräckligt exakta eller ägnade att avlägsna de allvarliga tvivel som den anmälda transaktionen gett upphov till. Den 18 oktober lämnade TotalFina förslag till åtaganden i enlighet med artikel 8. 2. [. ]. De föreslagna åtagandena bedömdes varken vara tillräck- ligt exakta eller ägnade att avlägsna de allvarliga tvivel som den anmälda transaktionen gav upphov till. Den 17 september 1999 lämnade de franska myndighe- terna in en begäran om partiellt hänskjutande enligt artikel 9 i koncentrationsförordningen. Denna begäran avsåg vissa marknader som betraktades som lokala, nämligen marknaderna för lagring av färdiga oljeproduk- ter, för försäljning av bränsle i bensinstationsnät på (4) Omsättningen har beräknats enligt artikel 5. 1 i koncentrationsför- ordningen och kommissionens tillkännagivande om beräkning av omsättning (EGT C 66, 2. 3. 1999, s. 25). I den mån siffrorna omfattar omsättning för perioden före den 1 januari 1999, har de beräknats på grundval av genomsnittliga växelkurser för ecu och omräknats till euro till kursen 1:1. (*) Vissa delar av detta dokument har strukits för att konfidentiella uppgifter inte skall offentliggöras. De har ersatts av hakparenteser. 1. INLEDNING: RAFFINERING OCH FO¨ RSA¨ LJNING AV RAFFINE- RADE PRODUKTER 1. 1 Efterfrågan (11) Den franska oljeförbrukningen (1997) uppgick till 48,5 miljoner m3/år för bensin och dieselolja och 19,5 miljoner m3/år för eldningsolja. Förbrukningen ökade med 4,1 % för motorbränsle, med 3,5 % för eldningsolja och med 5,8 % för LPG-produkter. 1. 2 Leveransvägar och logistikkedjan finns dessutom en del (12) Det finns för närvarande 13 raffinaderier i Frankrike, varav de viktigaste är samlade i två ”raffineringscentrum”, i Basse Seine ett vid Berre-sjön (Marseille) och ett (Normandie), där landets största raffinaderier ligger. Det isolerade raffinaderier i Dunkerque, Donges (i Nantes-området), Grandpuits (Paris-området), Feyzin (Lyon-området) och Reichstett (Alsace). Elf och TotalFina har tre raffinaderier var (Elf i Paris-, Lyon- och Nantes-områdena och TotalFina i Dunkerque, Seine-dalen och Berre-sjön). Shell, Esso och BP/Mobil har två var, som ligger i Seine-dalen och vid Berre-sjön. Det bör slutligen tilläggas att Shell äger 65 %, TotalFina 8 % och Elf 10 % av raffinaderiet Reichstett i Alsace. 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/3 (13) Frankrike importerar oljeprodukter och har en infra- struktur som medger import och lagring av större volymer än i dag. De importerade produkterna köps vanligtvis på fraktmarknaden i Nordsjön eller Medelha- vet på grundval av marknadsnoteringar som t. ex. Platt’s. Frankrike är nettoimportör av dieselolja och nettoexpor- tör av bensin. (14) De importerade produkterna lastas av i så kallade importdepåer. Det är från importdepåerna och raffinade- rierna som de raffinerade produkterna anskaffas. De är normalt kopplade till masstransportmedel (nästan alltid rörledningar men i mindre utsträckning även tåg och pråmar) som gör det möjligt att transportera de raffinera- de produkterna över hela landet. Produkterna säljs därefter från så kallade distributionsdepåer, som är mindre än importdepåerna och i vilka produkterna kan lagras i närheten av detaljförsäljningsställen (bensinsta- tioner). Produkterna transporteras till dessa i lastbilar. Raffinaderierna och importdepåerna levererar också till de lokala marknaderna. (15) Det finns fyra rörledningssystem i Frankrike. (16) Rörledningssystemet Trapil (som ägs av företaget med samma namn) förses från de fyra raffinaderierna i Seine-dalen och från importdepåerna i Le Havre (som kontrolleras av företaget Compagnie Industrielle et Mari- time – CIM) och Rouen (som kontrolleras av företaget Compagnie Parisienne des Asphaltes – CPA). Förutom själva Basse Seine-området levererar rörledningssystemet till Parisområdet och områdena kring Orléans, Tours och Caen. Trapil levererar även raffinerade oljeprodukter till rörledningen Donges-Melun-Metz (DMM), som tran- sporterar dem vidare till östra Frankrike. (17) Rörledningen SPMR förses från de fyra raffinaderierna vid Berre-sjön (Esso, BP/Mobil, Shell och TotalFina), från raffinaderiet i Feyzin (Elf, Lyon-området) och från importdepån Dépôt Pétrolier de Fos (DP Fos). Rörled- ningen förbinder dessa raffinaderier med Lyon-området, Côte d’Azur och – via förgreningen i Alperna – Schweiz. (18) Rörledningen DMM förses från raffinaderiet i Donges (Elf) och importdepån i Donges som ägs av SFDM (som i sin tur kontrolleras av Elf, se skäl 134) och raffinaderiet i Grandpuits. DMM är förbunden med Trapil (Levesville och Champeaux), men denna förbindelse ger inte möjlig- het att transportera produkterna till Parisområdet. (Raffi- nerade oljeprodukter transporteras från väst till öst). Produkterna ankommer till depåerna i Le Mans eller Saint-Gervais, Ferté Allais (SFDM), Grandpuits (raffinerie Elf) och depåerna i Châlons-sur-Marne och Saint Baus- sant (förbindelse med den rörledning som ägs av Organi- sation de la Défense Commune – ODC). (19) Rörledningen ODC ägs av Nato. Den drivs av Trapil. ODC-ledningarna används inte så mycket eftersom de är av en äldre modell. Eventuellt kommer den del av rörledningen som förser Strasbourg att moderniseras, om raffinaderiet I syfte att optimera avsättningen för raffinaderierna i Dunkerque och Normandie har TotalFina gjort investeringar i en modernisering av den del som förbinder Dunkerque med Cambrai (pumpstationer). Den nya pumpstationen ligger i TotalFinas raffinaderi i Dunkerque (exklusiv nyttjanderätt). i Reichstett läggs ned. (20) Sedan de raffinerade oljeprodukterna har transporterats via rörledningen, eller i undantagsfall med pråm eller tåg, lagras de i så kallade distributionsdepåer, varifrån de säljs till antingen återförsäljare eller slutliga kunder. (21) Med logistikkedja avses de olika etapperna i distributionen från raffineringen till detaljhandlaren. (22) (23) 1. 3 Försäljning av raffinerade produkter inom nätet och utanför nätet För att begränsa kostnaderna för fartygstransporter, kommer de raffinerade produkter som säljs i Frankrike i allmänhet från franska raffinaderier. Återstoden exporte- ras eller importeras med fraktfartyg med stor kapacitet. Bränsle och andra färdiga produkter som ett raffinaderi producerar säljs antingen via producentens integrerade nät för detaljförsäljning eller i parti (kallas även försälj- ning utanför nätet) till detaljister, grossister eller stora slutkunder eller också byts de med andra raffinaderier. Grossister och detaljister köper helst in raffinerade produkter lokalt från en depå eller ett raffinaderi. I tidigare beslut har kommissionen definierat olika marknader för raffinerade produkter i grossist- eller detaljistledet. Den har bland annat definierat en generell marknad för detaljförsäljning av motorbränsle (bensin och diesel) och särskilda marknader för detaljförsäljning av motorbränsle vid motorvägar samt för detaljförsälj- ning av eldningsolja. Om man bortser från försäljningen av motorbränsle vid motorvägar, kommer transaktionen inte ändra konkurrensförhållandena på detaljistmarkna- den direkt, med hänsyn till det konkurrenstryck som utövas av stormarknader (grandes et moyennes surfaces – GMS). Dessa har under årens lopp tillsammans förvärvat cirka 50 % av marknaden. TotalFina/Elf skulle ha en sammanlagd marknadsandel på [20-30 %]. L 143/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 (24) En varaktig och konkurrenskraftig närvaro på markna- den för detaljförsäljning av raffinerade produkter i allmänhet är starkt beroende av att det finns en logistik- infrastruktur. Stormarknaderna, som är viktiga konkur- renter inom detaljförsäljning av motorbränsle, har för- sökt att garantera tillgång till tre led i logistikkedjan (importdepåer, rörledningar och distributionsdepåer). De har därför två alternativ att välja mellan, nämligen 1) att skaffa sig lokala leveranser från raffinaderierna (som då, vid behov, står för transporten av produkten fram till de distributionsdepåer som ligger närmast kundernas bensinstationer) eller 2) att köpa in produkten på den internationella marknaden (via en importdepå) eller från ett fransk raffinaderi. I de sistnämnda fallen sköter de transporten själva via lastbilar (om bensinsta- tionerna ligger nära raffinaderiet eller importdepån) eller via rörledningssystemet, varefter produkterna lagras ”lokalt” i distributionsdepåer. Det är tack vare denna valmöjlighet och möjligheten att utnyttja konkurrensen mellan raffinaderierna, särskilt mellan de två största, TotalFina och Elf, som stormarknaderna har kunnat utveckla och bibehålla sin ställning på marknaden för detaljförsäljning av motorbränsle. (25) Den anmälda transaktionen kommer dock inte endast att sätta konkurrensen mellan TotalFina och Elf ut spel, utan ger även upphov till konkurrensproblem på vart och ett av leden i den ovan beskrivna logistikkedjan. 2. MARKNADERNA FO¨ R BENSIN, DIESEL OCH ELDNINGSOLJA UTANFO¨ R DISTRIBUTIONSNA¨ TET 2. 1 De relevanta marknaderna 2. 1. 1 Produktmarknader (26) Med marknad utanför distributionsnätet avses den marknad på vilken bränsle köps in av dels detaljister (som stormarknader) som inte är integrerade med föregående marknadsled dels stora slutliga användare (transportföre- tag). Försäljare utanför nätet är raffinaderier och grossis- ter som Louis Dreyfus eller Cargill. I praktiken kan kunderna köpa in produkterna direkt från (distributions) depåerna. Alla raffinaderier har sådana ”genomfartsavtal” med tredje man i de flesta depåer de äger eller har andelar i. Kunderna kan också vilja köpa produkten direkt från raffinaderiet eller importdepån, antingen för att leverera till sitt bensinstationsnät nära dessa källor (om raffinaderiet och/eller importdepån enbart används som en distributionsdepå) eller för att de vill förhandla om att köpa in stora mängder av produkten (t. ex. export via fartyg) som skall lagras i importdepåer. I det sistnämnda fallet är det ett måste att ha tillträde till en omfattande transportinfrastruktur från importdepån eller raffinaderiet. Det är då fråga om hyra av kapacitet eller transit, något som raffinaderierna använder sig av vid vissa av sina anläggningar. (27) Försäljning utanför nätet av varje ifrågavarande raffine- rad produkt (blyhaltig och blyfri bensin, dieselolja för motorer och eldningsolja) utgör en separat relevant marknad. Dessa produkter är inte utbytbara ur efterfrå- gesynpunkt. Det finns inte heller någon utbytbarhet på utbudssidan, eftersom det skulle kräva att raffinaderierna anpassades, vilket är beroende av flera andra parametrar. (28) Det finns inte skäl att skilja mellan de två kundkategorier- na för att definiera de relevanta marknaderna. Om olika priser tillämpades för stora slutliga kunder och detaljister eller återförsäljare skulle de sistnämnda kunna utnyttja denna situation genom att sälja till de stora kunderna. För utbudet på marknaden för försäljning utanför nätet lönar det sig därför inte att tillämpa olika priser. (29) Marknaderna utanför distributionsnätet är särskilt vikti- ga för att konkurrensen på detaljistmarknaden skall bevaras, eftersom icke integrerade detaljisters förmåga att konkurrera är beroende av deras kapacitet att köpa in på samma villkor som de integrerade detaljisterna. 2. 1. 2 Geografisk marknad (30) Den geografiska marknaden för försäljning utanför distributionsnätet är nära beroende av logistikkedjans geografiska utformning i Frankrike. Med hänsyn till den infrastruktur som krävs för transport av raffinerade produkter via rörledningar, kan marknaden för försälj- ning utanför nätet framstå som en regional marknad. De volymer av färdigprodukter som köps in direkt från raffinaderierna eller importdepåerna konsumeras oftast antingen i närheten av raffinaderierna eller depåerna eller också transporterar säljaren dem till distributionsde- påerna, som förser det lokala bensinstationsnätet. Distri- butionsdepåerna är därför främst leveransställen för en produkt som säljs till 25 % lokalt och 75 % regionalt eller nationellt. (31) Den franska logististiska infrastrukturen kan delas upp i följande sex olika geografiska områden för försäljning utanför nätet. 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/5 i) Södra Frankrike (Provence, Midi-Pyrénées), där pro- dukterna till 90 % kommer från rörledningen SPMR, som i sin tur förses från raffinaderierna i Berre – Marseille och från importer sjövägen via Fos (5). ii) O¨ stra Frankrike, som främst förses från raffinaderiet i Reichstett och TotalFinas raffinaderier i Mardyck (Dunkerque) via rörledningen ODC och Elfs raffina- derier i Donges via DMM-ledningen eller via pråm på Rhen (6). iii) Norra Frankrike, som främst förses från TotalFinas raffinaderi i Mardyck och depån i Féluy (Belgien), som via rörledningen med ensamrätt är kopplat till TotalFinas raffinaderi i Antwerpen, samt från importdepåerna längs kusten (7). iv) Normandie och Parisområdet, som främst förses från raffinaderierna i Seinedalen (TotalFina, Shell, Esso och BP) och de olika importdepåerna, via rörledningen Trapil/LHP, samt från Elfs raffinaderi i Grandpuits (8). v) Västra och mellersta Frankrike, som främst förses från Elfs raffinaderi i Donges via rörledningen DMM och från import sjövägen längs Atlantiska kusten (9). vi) Rhône-Bourgogne-området, som förses från Elfs i Feyzin (Lyon) och via rörledningen raffinaderi SPMR, från raffinaderierna vid Berre-sjön(10). synpunkt och påverka homogeniteten i konkurrensvill- koren. De geografiska marknader som skall beaktas vid konkurrensanalysen kan omfatta flera upptagningsom- råden som överlappar varandra. (34) Som förklaring till varför de relevanta marknaderna inte kan vara regionala grundar sig TotalFina främst på att det finns ett produktflöde mellan regionerna. Raffinaderiet i Reichstett anpassar till exempel sina priser efter raffina- deripriserna i Dunkerque, Donges, Feyzin eller Fos, med hänsyn tagen till transportpriserna. Dessa flöden beror på att det finns rörledningar som går igenom dessa regioner. Det ger inte möjlighet att bedriva verksamhet på marknaden i fråga, eftersom det kräver att man har möjlighet att utnyttja en depå. O¨ verlappningarna av depåernas upptagningsområden förefaller vara geogra- fiskt begränsade och inte tillräckligt stora för att man skall kunna dra slutsatsen att en enhetlig prishöjning i ett visst regionalt område inte lönar sig för att det finns ett utbytbart utbud i en angränsande region. En undersökning av den geografiska omfattningen av logistiken i de ovan angivna sex regionerna ger vid handen att det finns klungor av depåer längs med rörledningarna, koncentrerade kring de stora stadsområ- dena. Upptagningsområdena för dessa klungor överlap- par inte varandra. Det förefaller alltså som om utbudet och efterfrågan normalt möts regionalt, i de ovan identifierade områdena. (32) TotalFina anser att den geografiska marknaden för försäljning utanför nätet är nationell. För det första för att det finns stora flöden av raffinerade produkter mellan regionerna och för det andra för att priserna inte skiljer sig åt nämnvärt mellan regionerna. (33) Varje anskaffningsställe, oavsett om det är ett raffinaderi eller en depå, kan betjäna ett visst upptagningsområde (bakland), vars radie beror på kostnaderna för att transportera produkten till slutdestinationen. Flera upp- tagningsområden kan överlappa varandra ur efterfråge- (35) TotalFina anför även att det bara finns marginella skillnader mellan priserna utanför distributionsnätet i var och en av de definierade regionerna. Det bör dock betonas att dessa priser är en kombination av Platt’s- priset (notering av en skeppslast) och kostnaderna för transport och lagring. De sistnämnda kostnaderna utgör bara en liten andel av Platt’s-priset, vilket förklarar de små skillnaderna mellan regionerna. Det finns två Platt’s- noteringar för raffinerade produkter – en för Nordsjön och – en för Medelhavet. TotalFina använder också själv olika priser för försäljning utanför nätet i fyra regioner som definierats efter de franska raffineringscentrumen. (5) Södra Frankrike omfattar följande departement: 04/05/06/ 13/83/84/11/30/34/48/66/09/12/31/32/46/65/81/82/2A/2B. följande departement: 08/10/51/ (6) O¨ stra Frankrike omfattar 52/54/55/57/88/67/68. (7) Norra Frankrike omfattar följande departement: 02/60/80/59/62. (8) Normandie och Parisregionerna omfattar följande departement: 14/50/61/27/76/75/77/78/91/92/93/94/95. (9) Väst- och Mellanfrankrike omfattar följande departement: 22/24/29/40/47/35/64/19/23/87/56/16/17/79/86/18/28/36/37/ 41/45/44/49/53/72/85. (10) Rhône-Bourgogne-området omfattar följande departement: 21/ 58/71/89/25/39/70/90/01/07/26/38/42/69/73/74/03/15/43/63. (36) Det finns alltså tecken på att den geografiska marknaden är en regional marknad. Det kan dock inte uteslutas att den kan ha nationell omfattning. Av de uppgifter kommissionen har samlat in framgår att den största andelen inköp på marknaden för försäljning utanför nätet görs direkt vid raffinaderier eller importdepåer (75 %). De största marknadsaktörerna är för övrigt verksamma på nationell nivå. Stormarknaderna begär in L 143/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 anbud på nationell nivå för de volymer av raffinerade produkter som skall levereras till vissa bestämda platser inom territoriet. Det är vanligt att raffinaderierna varje dag ger stormarknader offerter på grundval av priser som beräknats enligt Platt’s-noteringen (notering för raffinerade produkter på den internationella markna- den), med tillägg för transportkostnader – som beror på vart leveranserna går – och raffinaderiernas marginal. (37) Definitionen av den geografiska marknaden kan dock lämnas öppen, eftersom den inte ändrar konkurrensana- lysen. 2. 1. 3 Väsentlig del av den gemensamma mark- naden (38) Vart och ett av de sex ovan definierade områdena utgör på grund av sin geografiska omfattning och arten av produkterna i fråga en väsentlig del av den gemensamma marknaden. 2. 2 Bedömning 2. 2. 1 Nuvarande konkurrensförhållanden (39) Som framgår av beskrivningen av de sex regionala områdena har TotalFina och Elf symmetriska och kom- pletterande positioner på den franska marknaden. Balan- sen i denna relation gynnar en konkurrens mellan de två koncernerna, en balans som har varit drivkraften för konkurrensen på den franska motorbränslemarknaden. (40) Enligt TotalFina, står TotalFina och Elf tillsammans för [45–55 %] av de bensinvolymer som finns tillgängliga på marknaden för försäljning utanför nätet, en marknad som traditionellt har varit en exportmarknad. Den sammanslagna enheten har vidare [45–55 %] av de tillgängliga mängderna diesel på marknaden för försälj- ning utanför nätet, en marknad som traditionellt har varit en importmarknad. I nedanstående tabell anges de marknadsandelar som kommissionen har räknat fram på grundval av de uppgifter som samlats in under marknadsundersökningen. Nationell marknad TotalFina Elf Sammanlagt Raffinaderi A Raffinaderi B Raffinaderi C O¨ vriga Bensin utanför nätet [30–40 %] [25–30 %] [50–60 %] [10–20 %] [10–20 %] [10–20 %] [< 5 %] Diesel utanför nätet [35–45 %] [15–25 %] [45–55 %] [10–20 %] [10–20 %] [10–20 %] [< 5 %] Eldningsolja utan- för nätet [25–35 %] [15–25 %] [45–55 %] [10–20 %] [10–20 %] [10–20 %] [< 5 %] Källa: CO-formuläret och svar på kommissionens enkät. (41) På efterfrågesidan karakteriseras marknaderna för mo- torbränsleförsäljning utanför nätet av uppkomsten av stormarknaderna under de senaste 15 åren. Stormarkna- derna anför dock att de fortfarande har en liten närvaro på detaljistmarknaderna för eldningsolja och för LPG- bränsle. Ett av de skäl som lagts fram för kommissionen är att Elf och TotalFina hittills har levererat mycket begränsade mängder av dessa produkter till stormarkna- derna. På efterfrågesidan bör också andra viktiga återför- säljare nämnas, som Bolloré, Dyneff eller Avia (Théve- nin-Ducrot och Picoty). Bolloré är verksamt på alla marknaderna utanför nätet och inom detaljförsäljning av eldningsolja. Dyneff äger ett bensinstationsnät i södra delen av Frankrike. Avia är ett samlingsnamn för flera oberoende återförsäljare i Europa. utsatt. Fusionen kommer att ge TotalFina/Elf möjlighet att kontrollera samtliga led i logistikkedjan för bränsle- distribution. Genom att konkurrensen mellan de två raffinaderierna försvinner, kommer den nya enheten att bli en genomfartspunkt som ingen av de andra aktörerna på marknaderna utanför nätet (konkurrenter – raffinade- rier eller kunder – återförsäljare) kommer att komma runt. Kombinationen av denna ställning inom raffinering och den avgörande närvaron inom distributionen kom- mer att skapa flaskhalsar som kommer att göra det svårare och dyrare för icke integrerade aktörer att få tillgång till produkterna, t. ex. stormarknaderna eller de oberoende aktörerna. Analys av utbudet 2. 2. 2 Koncentrationens effekter — Kontroll över anskaffningskällorna (42) TotalFinas planerade förvärv av Elf kommer att påverka alla de faktorer som gjorde marknaden utanför nätet (och därmed även detaljhandelsmarknaden) konkurrens- (43) Efter fusionen kommer TotalFina/Elf att kontrollera [45–55 %] av den franska raffineringskapaciteten. 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/7 Raffineringskapacitet i Frankrike TotalFina Elf TotalFina/Elf Shell Esso BP/Mobil Totalt [25–35 %] [15–25 %] [45–55 %] [10–20 %] [10–20 %] [10–20 %] 100 % Källa: TotalFina. (44) TotalFina/Elf kommer även kontrollera [50–60 %] (räk- nat i kapacitet) av importdepåerna. Denna siffra är en undervärdering av TotalFinas verkliga kontroll. Den förutsätter nämligen att Frontignan-depån (med en stor kapacitet på papperet), som kontrolleras av BP, konkur- rerar effektivt på marknaden. Den marknadsenkät som kommissionen har utfört har dock lett till att kommissio- nen ifrågasätter denna depås livskraft. Liksom den franska konkurrensmyndigheten anför är utnyttjande- graden vid Frontignan mycket låg och depån anses inte [. ]. Om man inte räknade vara konkurrenskraftig. med Frontignan skulle TotalFina/Elf kontrollera en total kapacitet på [55–65 %]. Beräkningen av dessa procenttal inbegriper kapaciteten vid de depåer som TotalFina/Elf kommer att kunna kontrollera enskilt eller gemensamt. (45) TotalFina/Elfs kontroll över kapacitet vid anskaffnings- källor (raffinaderier och importdepåer) per region ger följande siffror. De angivna procenttalen representerar TotalFina/Elfs andel i var och en av källorna och i varje region har den totala raffineringskapaciteten beaktats. Nord Normandie- Paris-området Väst- och mellanfrankri- ke O¨ st Syd Rhône- Bourgogne Raffinaderierna i Seine- dalen Raffinaderierna vid Ber- resjön Donges Mardyck Reichstett Grandpuits Feyzin Raffinaderier Importdepåer Källa: CO-formuläret. [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] (46) Av de 20 importdepåerna i Frankrike kontrolleras endast 7 av andra än parterna: CPA Dunkerque (Nord), CPA Rouen (Normandie-Parisområdet), CPA StockBrest (Väst Mellan), Picoty La Pallice (Väst-Mellan), Shell Pauillac (Väst-Mellan), EPG Ambès (Väst-Mellan) och Mobil Fron- tignan (Syd). (47) Det bör dock preciseras att TotalFina/Elf kommer att ha en blockerande minoritet i CPA och förköpsrätt till lagringskapaciteten. Shell Pauillac är för övrigt en termi- nal för lossning av fartyg och transitlager, som inte har någon utrustning för lastning av lastbilar. Produkterna transporteras sedan till DPA Ambès (en depå som kontrolleras av TotalFina/Elf) där de lastas på lastbilar. Vidare har EPG Ambès strukturella problem (depån är inte tillräckligt stor för att svara mot efterfrågan och den är illa belägen). Vad gäller Alsace-regionen bör det understrykas att de depåer som kallas importdepåer i denna region i verkligheten är ”kustdepåer” eller distributionsdepåer. De kan endast ta emot små pråmar, beroende på seglingsförhållandena på Rhen. Endast Picoty-depån i La Pallice skulle ha kapacitet att utöva ett L 143/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 oberoende konkurrenstryck för importen av raffinerade produkter. TotalFina ingick dock nyligen ett avtal om hyra [. ] i denna depå [. ]. (53) Om man slutligen utgår från att marknaderna är regiona- la, är det fråga om ett genomsnitt av hela det franska territoriet och situationen varierar från en region till en annan. (48) På grund av miljölagstiftningen och av ekonomiska skäl är det praktiskt taget omöjligt att bygga nya importdepåer. Det är möjligt att bygga ut en depå för att anpassa kapaciteten till behoven i området. Det löser dock inte problemet med att kapaciteten vid importde- påerna är uttömd. Den effektiva kapaciteten vid depåerna beror på utnyttjandegraden vid bryggan (en importdepås kapacitet anses vara uttömd om bryggan används mer än 50 % av tiden). Den situation som råder i dag kommer således förmodligen att bestå i framtiden. (54) Bortsett från det ovanstående är det svårt att se på vilket sätt TotalFina/Elf skulle hindras från att agera självständigt på marknaden för att det finns tillgång till importerade volymer. A¨ ven om en importdepå skulle få fyra gånger så mycket produkter som i dag, vet man inte vilken region som denna depå skulle kunna leverera till. Om depån inte är kopplad till en rörledning eller något annat masstransportmedel, skulle den endast kunna leverera inom en radie av högst 150 km. (49) Alla TotalFina/Elfs konkurrenter har relativt få importde- påer. Det beror på att de bara har minoritetsinnehav i flera importdepåer. (50) I sitt svar på meddelandet om invändningar förklarar TotalFina att det kommer att finnas tillgång till tillräckli- ga mängder produkter för att täcka behovet hos kunder- na på marknaden utanför nätet, antingen via andra raffinaderier i Frankrike eller från kapacitet vid importde- påer som är oberoende av den nya koncernen. Därför skulle det inte vara lönsamt för TotalFina/Elf att utnyttja sitt marknadsinflytande. (55) Om man korrigerar den faktiska kapaciteten vid import- depåerna, sjunker konkurrenternas andel av den franska efterfrågan på marknaderna utanför nätet till 50–60 %. TotalFina/Elf skulle då vara en oundviklig partner avseen- de 40–50 % av leveranserna till den franska marknaden och företagen levererar nu cirka 50–55 %. Om TotalFi- na/Elf höjde sina priser, skulle enheten riskera att förlora en femtedel av sin försäljning utanför nätet (förlusten i omsättning skulle för övrigt kunna kompenseras genom en ökning av marginalerna). Men för konkurrenter som inte är integrerade på detaljistmarknaden skulle inköpspriserna oundvikligen öka, vilket skulle öka raffi- naderiernas konkurrenskraft inom detaljförsäljning. (51) Kommissionen konstaterar att det finns väsentliga ana- lysfel i TotalFinas beräkningar. För det första överskattas importkapaciteten för raffinerade produkter eftersom man utgår ifrån ett större produktflöde vid importde- påerna än vad som är fysiskt möjligt. Kommissionen bestrider att omsättningsgraden kan nå upp till den teoretiska nivå (10) som parterna anger. Vid de flesta importdepåer omsätts lagret för närvarande mellan [. ] gånger om året (med undantag för depåerna i Strasbourg/Mulhouse där omsättningsgraden är [. ]) och kan inte ökas med mer än [. ]. (Vid vissa depåer, [. ], anses kapaciteten förresten vara praktiskt taget uttömd). Av de ovanstående följer att omsättningsgraderna inte når upp till de teoretiska nivåer som TotalFina bygger sina beräkningar på. (52) Vidare är det fråga om ett genomsnitt för alla produkter (95 blyfri, 98 blyfri, diesel och eldningsolja) som säljs på marknaderna utanför nätet. Den franska marknaden är strukturellt sett en importmarknad för diesel och eldningsolja (som gemensamt benämns destillat). För bensin är den franska marknaden dock strukturellt en exportmarknad. — Kontroll över logistikkedjan R ö r l e d n i n g a r n a (56) TotalFina/Elf kommer att kontrollera driften av tre stora rörledningar på det franska territoriet (Trapil, DMM och SPMR). De sammanslagna företagen skulle dessutom vara den största användaren av ODC-Nord, som förbin- der Frankrikes norra och östra delar, där företagen äger pumpanläggningar som de har ensamrätt till och kontrollerar importdepåernas tillträde till rörledningen (Totals raffinaderi i Dunkerque). Den sammanslagna enheten kommer även att kontrollera den enda depån i Strasbourg som har direkt tillträde (11) till ODC-Sud (Medelhavet – Strasbourg). (11) Det verkar vara tekniskt möjligt att koppla de andra depåerna i Strasbourg till ODC-Sud, men detta förutsätter att TotalFina beviljar en ledningsrätt på sin mark. 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/9 (57) Att ha kontroll över rörledningar ger möjlighet att indirekt kontrollera alla lagringsanläggningar som förses via rörledningen, både vad gäller servicens kvalitet (fastställande av kvoter, prioritering, transport av särskil- da produkter) och konfidentialitet i handeln mellan operatörerna. Det ger även tillgång till känslig informa- tion om konkurrenternas affärsverksamhet (med frakt- trafik) på marknaderna utanför nätet. (58) Tarifferna på vissa av dessa rörledningar gynnar för övrigt stora användare genom ett rabattsystem som bygger på transporterade kvantiteter. Om en rörledning är överbelastad tilldelas kvantiteterna dessutom i förhål- lande till tidigare användning, vilket förstärker de posi- tioner som redan uppnåtts. (59) TotalFina förklarar att företagets stora innehav i de tre största franska rörledningarna inte kommer att ge det möjlighet att utöva marknadsinflytande. Med hänsyn till de franska rörledningarnas rättsliga status skulle innehavet av dessa aktier inte vara en garanti för att få förmånsrätt till att använda ledningarna. Tarifferna skulle vara offentliga, öppna och icke-diskriminerande. Dess- utom skulle operatörerna agera under kontroll av rege- ringskommissarier (commissaires du Gouvernement), som närvarar vid rörledningsoperatörernas styrelsemöten. (60) Att det finns nationella bestämmelser för att säkerställa att en strategiskt viktig infrastruktur används i enlighet med det allmänna intresset befriar inte kommissionen från skyldigheten att på grundval av gemenskapsrätten undvika att det skapas en dominerande ställning. Detta gäller i ännu högre grad om de nationella bestämmelser- na har allmän karaktär och inte har som särskilt syfte att säkerställa respekten för konkurrensreglerna. (61) Dessa överväganden kan tillämpas på den kontroll som utövas av de franska regeringskommissarierna. Deras kontroll är inte inriktad på konkurrensrätten och är inte heller en ren kontroll av priser och kvantiteter. Det skulle därför kunna vara så att operatörerna av rörled- ningarna får behålla ett tillräckligt stort manöverutrym- me för att utöva marknadsinflytande. Dessutom är det inte nödvändigtvis så att de beslut som fattas av de företag som äger rörledningarna och som skulle kunna ha en negativ inverkan på marknaden utanför nätet eller på marknaden för transport via rörledningen av raffinerade produkter, fattas på styrelsenivå. (62) Det hänvisas här till den franska konkurrensmyndighe- tens yttrande (12) till följd av att Trapil överklagade utnämnandet av SFDM som förvaltare i DMM. I detta yttrande ansåg konkurrensmyndigheten att varken de aktuella nationella bestämmelserna eller regeringskom- missariernas närvaro kunde utesluta risken för att det skulle uppstå konkurrensproblem. Kommissionen anser att inte heller kommissionen kan stödja sig på enbart regeringskommissariernas närvaro i företagen för att utesluta att det skapas eller förstärks en dominerande ställning. (63) Enligt de tredje parter som kommissionen har rådfrågat är bestämmelserna som reglerar rörledningsförvaltarnas agerande inte tillräckliga garantier när det gäller faststäl- lande av tariffer och kapacitetsutnyttjande. TotalFina/Elf kommer i samtliga av dessa rörledningssystem att samti- digt vara kontrollerande aktieägare och den absolut största kunden – användaren. Enligt vissa kunder skulle TotalFina/Elf kunna använda dessa rörledningar som ett ekonomiskt vapen för att göra konkurrenterna mindre stabila inom detaljhandelsverksamheten. Det skulle kunna ta sig uttryck i högre priser utanför näten, som kunderna inte kan sätta sig emot. D i s t r i b u t i o n s d e p å e r (64) I fråga om logistik för lagring kommer TotalFina/Elf att ha betydande aktieinnehav i majoriteten av importde- påerna i Frankrike och i en majoritet av de nyckeldepåer som förser Frankrike. Den sammanslagna enheten kom- mer även att kontrollera en stor andel av de inre distributionsdepåerna [45–55 %] och kustdepåerna [40–50 %]. Nord Normandie- Paris-området Väst-Mellan O¨ st Syd Rhône- Bourgogne Distributions- och kust- depåer [70–80 %] [35–45 %] [45–55 %] [45–55 %] [45–55 %] [35–45 %] Trapil ODC SPMR DMM — — — — Kontroll Kontroll Kontroll — — — — Största användare — — — — — Kontroll Kontroll Kontroll Kontroll Kontroll — — (12) Konkurrensmyndighetens yttrande av den 28 september 1993. L 143/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 (65) Beräkningen av andelarna av kapaciteten vid de distribu- tionsdepåer som kontrolleras av TotalFina/Elf inbegriper de inre distributionsdepåerna, de så kallade kustdepåerna samt de importdepåer som inte är förbundna med masstransportmedel. De depåer som endast fungerar som en buffert för att reglera genomströmningen i en rörledning, som depåerna i Vienne, har inte räknats med. (66) (67) (68) I norra Frankrike har Total i samband med Total/Fina- förfarandet åtagit sig att avyttra sina andelar i två depåer i en omfattning (DPC St Pol och EP Valenciennes) motsvarande Finas affärsverksamhet i regionen. Genom tillägget av Elf, som innehar återstoden av EP Valencien- nes, går effekterna av de åtaganden som kommissionen godtog i Total/PetroFina om intet. Den nya enheten kommer även att kontrollera depån i Féluy, Belgien, som genom en rörledning är förbunden med TotalFinas raffinaderi i Antwerpen. Enligt resultatet från kommis- sionens enkät och uppgifterna i anmälan kan det konsta- teras att parterna kommer att ha direkt kontroll över [70–80 %] av lagringskapaciteten. I korridoren mellan Le Havre, Seinedalen och Parisområ- det kommer TotalFina och Elf att inneha aktier i tio – av ett femtontal – depåer i Parisområdet. De viktigaste depåerna är Fina Nanterre och Elf Antar Gennevilliers, som ligger i norra Parisområdet, och CIM Grigny (kontrollerad av Elf), som ligger i södra Parisområdet. Kunderna vid dessa depåer är stora distributionskedjor och företag som säljer eldningsolja. Dessa depåer har en balanserad lagringskapacitet för bensin, diesel eller eldningsolja, vilket gör det möjligt för oberoende distri- butörer att använda sig av lastbilar som kan användas för olika varor. Det finns för närvarande inte någon möjlighet att hyra in sig i en depå där TotalFina/Elf inte är majoritetsinnehavare. De depåer som inte tillhör TotalFina och Elf ger inte tillträde till tredje man eller kan inte erbjuda den flexibilitet som krävs, eftersom det inte finns tillräckligt med ledig volym. Den nya enheten kommer att disponera över cirka [35–45 %] av lagrings- kapaciteten i distributionsdepåerna i regionen Norman- die-Parisområdet genom direkt kontroll. I regionen Väst-Mellanfrankrike (Bretagne, Nantes, Tours, Orléans) kommer den nya enheten att kontrollera depån i Vern. Depån är en utbyggnad av Donges- raffinaderiet och ger Elf möjlighet att utöva ett starkt inflytande över Nantes-regionen och de centrala delarna av Bretagne. Genom leveranserna sjövägen kan Elf leverera till depåerna i Brest, La Rochelle och Bordeaux. Områdena Le Mans och Lorient riskerar att monopolise- ras efter koncentrationen. I Orléans kommer TotalFi- na/Elf att kontrollera en depå (EPS) och äga andelar (tillsammans med Shell och Esso) i en andra depå. I Tours kommer den nya enheten att ha en stark närvaro i två av de tre depåerna i St Pierre des Corps. I den tredje (CCMP) är kapaciteten uttömd. Den nya enheten kommer att kontrollera [45–55 %] av lagringskapacite- ten i distributionsdepåerna. (69) (70) I södra och sydvästra Frankrike (Sydfrankrike-Pyrenéer- na) kommer den nya enheten att kontrollera majoriteten av distributionsdepåerna, särskilt två av de tre depåerna i Toulouse. Depåerna i syd och sydväst är ofta extremt överbelastade på grund av aktieinnehavarnas verksamhe- ter (t. ex. EPPA Puget sur Argens) eller också har de regelbundet lagerbrist på grund av SPMR: s utnyttjande. Den nya enheten kommer att disponera över [45–55 %] av lagringskapaciteten vid distributionsdepåerna i södra regionen genom direkt kontroll. i I Lyon-området skulle den nya enheten kontrollera Lyons största depå (EPL). Denna depå har fördelen av att vara den enda depå som har en flodbrygga som kan ta emot pråmar från Elf Feyzin. Depån, som domineras av Elf, är den depå som ställer mest kapacitet till tredje mans förfogande i denna region, tillsammans med depån i Saint-Priest. Om TotalFina blir majoritetsinnehavare i EPL, är det rimligt att anta att depån kommer att bli mycket mindre öppen, linje med den politik som TotalFina har fört hittills, nämligen att stänga sina depåer för tredje man. Depån i Saint-Priest (CPA), som TotalFina/Elf skulle äga en betydande andel av, är den mest efterfrågade depån i regionen och kan betraktas som mättad, trots kapacitetsutbyggnaden (denna depå har den största omsättningsgraden i Frankrike). Detta beror på begränsningar i fråga om infrastruktur för att ta emot och lasta lastbilar. De fyra depåerna i Vienne (Shell, Esso, TotalFina och SPMR) är inte utbytbara med EPL eller St Priest, eftersom där inte finns någon anläggning för att lasta lastbilar. Dessa depåer är i praktiken leveransterminaler för SPMR. Andra depåer (som BP Clermont) är antingen för små för att tillgodose den ökande efterfrågan eller också är de baserade på en enda produkt, vilket gör att de oberoende distributörerna inte kan använda flerproduktslastbilar för att leverera till sitt försäljningsställe. Genom sin ställning i EPL (den enda depån med stor kapacitet som har ledig kapacitet) skulle TotalFina/Elf vara i stånd att fånga upp den framtida tillväxten på marknaden utanför nätet i Lyon, [. ]. Den nya enheten kommer att disponera över cirka [35–45 %] av lagringskapaciteten vid distributionsde- påerna i regionen Rhône-Bourgogne i kraft av direkt kontroll. (71) I Strasbourg-området kommer den sammanslagna enhe- ten att kontrollera en av tre importdepåer (GPS) och ha andelar i en av de återstående två (SES). Dessutom finns det en flaskhals i form av att SES endast kan anslutas till ODC-ledningen via depån GPS, som kommer att kontrolleras av TotalFina/Elf. Den nya enheten kommer att kontrollera [45–55 %] av lagringskapaciteten i östra Frankrike. (72) Med några undantag karakteriseras oljesektorn i Frankri- ke av att det bara är en liten del av logistiksystemet som inte kontrolleras av integrerade oljebolag (det är föga troligt att det kommer att byggas nya depåer i framtiden, med hänsyn till miljömässiga begränsningar och utbygg- naden av stadsområdena, vilka snarare tenderar att leda till nedläggningar av befintliga anläggningar, som t. ex. skett i Parisområdet). 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/11 (73) Till skillnad från andra länder i gemenskapen (t. ex. Tyskland eller Förenade kungariket) finns det mycket få professionella lagerföretag i Frankrike. Operatörer som t. ex. Oiltanking eller Vopak har endast en blygsam position. VTG för sin del har lämnat marknaden. Det enda lagerföretag som expanderar är i dag CPA, vars kapital till 38,8 % efter fusionen kommer att kontrolleras av TotalFina/Elf, som på så sätt får möjlighet att begränsa detta företags framtida utveckling. CPA:s handlingsfrihet är därmed begränsad. (74) Sammantaget kommer TotalFina/Elf att ha en omfattan- de kontroll över import och transport och därmed över tillhandahållandet av raffinerade produkter i hela Frankrike. — De konkurrerande raffinaderierna är också beroende av TotalFina/Elfs logistik (75) O¨ vriga aktörer kommer att ha följande positioner på marknaden (13), efter koncentrationen, i förhållande till deras fördelning i de sex regioner som identifierats ovan Position utanför nätet per produkt och region 1998 TFE Konkurrent A Konkurrent B Konkurrent C O¨ vriga Syd Bensin Diesel [30 %–40 %] 20 %–30 % 10 %–15 % 20 %–30 % 5 %–10 % [25 %–35 %] 15 %–20 % 10 %–15 % 30 %–40 % 10 %–15 % Eldningsolja [25 %–35 %] 20 %–30 % 5 %–10 % 20 %–30 % 5 %–10 % Väst-Mitt Bensin Diesel [75 %–85 %] 5 %–10 % 10 %–15 % [70 %–80 %] 10 %–15 % 10 %–15 % < 5 % < 5 % Eldningsolja [40 %–50 %] 20 %–30 % 15 %–20 % 5 %–10 % Normandie-Parisområdet Bensin Diesel [40 %–50 %] 15 %–20 % 15 %–20 % 20 %–30 % [40 %–50 %] 10 %–15 % 15 %–20 % 20 %–30 % Eldningsolja [30 %–40 %] 20 %–30 % 15 %–20 % 20 %–30 % Nord Bensin Diesel [85 %–95 %] [80 %–90 %] < 5 % < 5 % Eldningsolja [70 %–80 %] 5 %–10 % O¨ st-Alsace-Lorraine < 5 % < 5 % < 5 % < 5 % 5 %–10 % 10 %–15 % Bensin Diesel [40 %–50 %] < 5 % 30 %–40 % 10 %–15 % [40 %–50 %] 5 %–10 % 30 %–40 % 10 %–15 % Eldningsolja [50 %–60 %] 15 %–20 % 15 %–20 % 5 %–10 % < 5 % < 5 % < 5 % < 5 % < 5 % < 5 % < 5 % < 5 % < 5 % < 5 % < 5 % < 5 % (13) Anm. : TotalFinas/Elfs marknadsandelar avseende eldningsolja är underskattade, eftersom de inte omfattar den procentandel eldningsolja som Elf säljer till sina dotterbolag L 143/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 1998 TFE Konkurrent A Konkurrent B Konkurrent C O¨ vriga Rhône-Auvergne-Bourgogne Bensin Diesel [70 %–80 %] 5 %–10 % 10 %–15 % [70 %–80 %] 15 %–20 % 10 %–15 % Eldningsolja [40 %–50 %] 30 %–40 % 15 %–20 % < 5 % < 5 % < 5 % < 5 % < 5 % < 5 % Källa: Svar på kommissionens enkät. (76) De konkurrerande raffinaderierna skulle inte ha potential att dra nytta av en glidning i efterfrågan till deras fördel till följd av en prisökning utanför nätet som inletts av TotalFina/Elf. De har inte tillräckligt många distributions- depåer för att förse hela landet. För att kunna distribuera sin produktion behöver de dessutom gå via rörledningar- na Trapil, DMM och SPMR, som kommer att kontrolleras av TotalFina/Elf. (77) TotalFina har fäst kommissionens uppmärksamhet vid att de konkurrerande raffinaderierna i Frankrike produ- cerar och säljer en större andel produkter på detaljist- marknaden än den andel raffinerade produkter som TotalFina och Elf levererar till sina bensinstationer. De andra raffinaderierna reserverar således det begränsade antal depåer de kontrollerar för eget bruk och de har vid dessa depåer endast en begränsad kapacitet att eventuellt ställa till andra användares förfogande. (78) De konkurrerande raffinaderierna påpekar att om Total- Fina/Elf skulle höja priserna, skulle konkurrenterna kunna erbjuda ytterligare volymer i vissa områden där de har överskottsresurser, såsom Seine-dalen och Berre- Marseille. I andra regioner har de underskott för en eller flera produkttyper (bensin eller destillat) och kan således inte erbjuda några volymer förutom genom inköp från konkurrerande raffinaderier eller via fraktmarknaden (i nordvästra Europa eller i Medelhavsområdet). (79) Emellertid är importkapaciteten för extra volymer be- roende av infrastrukturen för att ta emot dem. På denna punkt anför de konkurrerande raffinaderierna att lagringskapaciteten kommer vara mindre, utom vid de depåer de äger tillsammans med TotalFina och Elf. Med hänsyn till att de konkurrerande raffinaderierna endast har minoritetsinnehav finns det inga garantier för att de kommer att få ytterligare kapacitet. Om t. ex. Exxon äger 23 av sina 25 depåer i Frankrike gemensamt med TotalFina och Elf, skulle Exxons reaktion bli annorlunda om TotalFina och Elf beslutade om en stor rationalisering av medlen. (80) TotalFina förklarar att företaget har gått i spetsen när det gäller att öppna kapacitet för återförsäljare som inte äger raffinaderier. Om man medger att så är fallet kommer faktum att konkurrensen mellan TotalFina och det Elf incitamenten att behålla försvinner leda till att logistiksystemets öppenhet också försvinner. I flera fall ägs depåerna gemensamt av flera raffinaderier (så kallade gemenskapsdepåer), däribland av TotalFina och/eller Elf som således skall godkänna att tredje man ges tillträde. Så länge dessa två operatörer konkurrerar med varandra har de ett intresse av att acceptera att ge tredje man (särskilt stormarknader) tillträde till de depåer som de delar med andra raffinaderier. Om tredje man vägras tillträde till en depå som ett av företagen (t. ex. TotalFina) är delägare i kommer en stormarknad i praktiken att kunna vända sig till en konkurrerande depå som en av de andra (t. ex. Elf) är delägare i. På så sätt säkrar stordistributören hur som helst leveranserna till sina bensinstationer. Ett sådant incitament skulle försvinna så snart TotalFina/Elf inte längre möts av en tillräcklig konkurrens från de andra depåerna. TotalFina och Elf är de enda aktörerna som har ett lagernät med en generell överkapacitet. Under alla omständigheter medger Total- Fina endast ett mycket begränsat öppnande av sina depåer. (81) I sitt svar på meddelandet om invändningar påpekar Elf att kommissionen inte har beaktat graden av öppenhet vid de konkurrerande raffinaderiernas importdepåer. Dessa raffinaderier har säkerligen ”genomfartsavtal” med tredje man vid de flesta av sina depåer. Det är dock i huvudsak fråga om kapacitet som hyrs ut till företag som köper deras produkter och detta påverkar inte konkurrensnivån på marknaden utanför nätet. (82) Slutligen är det meningsfullt att öppna depåerna endast om även de rörledningar som förser depåerna är tillgäng- liga på marknadsvillkor. Så skulle inte vara fallet efter- som TotalFina/Elf efter fusionen skulle kontrollera alla dessa rörledningar. 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/13 (83) De konkurrerande raffinaderierna har under dessa om- ständigheter inte intresse av att konfrontera TotalFina/Elf genom att inte följa en prishöjning. Ett rationellt beteen- de från deras sida skulle tvärtom vara att följa den politik som TotalFina/Elf skulle föra, dvs. att höja priserna på marknaden utanför nätet eller att utestänga icke integrerade detaljister. fattande täckning, kunna sälja de produkter som företa- get tidigare bytt till sig från andra raffinaderier i regioner där den nya enheten inte längre har en ställning att kräva utbyte, som t. ex. södra Atlantkusten eller västra Medelhavskusten. — Slutsats: en genomfartspunkt som det inte går att kringgå (84) TotalFina/Elf kommer att ha raffinaderier i samtliga de sex stora regioner som identifierats och detta kommer att ge företagen möjlighet att med egna medel leverera till hela det franska territoriet. (85) De konkurrerande raffinaderierna har däremot ingen nationell täckning. BP/Mobil, Esso och Shell har endast raffinaderier i Seine-dalen och vid Berre-sjön. Analysen visar att utbytet med de andra integrerade oljeföretagen, främst TotalFina och Elf, uppgår till omkring [. ] av deras leveranser. Siffran är högre i norra regionen [. ]. Från Elfs raffinaderi i Donges (nära Nantes), som är det enda raffineringscentret mellan södra Seine och spanska gränsen, levereras till en stor andel av andra raffinaderiers bensinstationsnät i denna vidsträckta region. Om BP/Mo- bil, Esso och Shell skulle vilja fortsätta att leverera till sitt nät över hela Frankrike, skulle de oundvikligen behöva vända sig till TotalFina/Elf för importen av raffinerade produkter, för transporten av dem eller för att köpa dem hos raffinaderierna. (88) TotalFina har förklarat att om man avslutade utbytesav- talen med de andra raffinaderierna i Frankrike skulle man utsätta sig för risk för repressalier i andra medlems- stater. Det bör dock noteras att TotalFina/Elf skulle vara den första europeiska raffinaderiägaren som skulle äga raffinaderier i Förenade kungariket, Tyskland, Nederlän- derna, Belgien och Spanien. Ingen annan raffinaderiägare kommer att kunna utöva konkurrenstryck på TotalFina/ Elf i de andra länderna, eftersom de inte någonstans har en tillräckligt dominerande ställning. Vare sig Exxon/ Mobil, BP eller Shell har en sådan dominerande ställning på en nationell marknad som TotalFina/Elf skulle ha. Dessa raffinaderier har således inte den marknadsstyrka som behövs för att utsätta TotalFina/Elf för repressalier. Det enda som skulle kunna vara effektivt vore att de andra raffinaderierna betedde sig på identiskt sätt gentemot TotalFina/Elf, men detta är osannolikt med hänsyn till att raffinaderiernas intressen och marknads- positioner varierar i de andra medlemsstaterna. Med hänsyn till att vissa raffinaderier har verksamhet i Europa men inte i Frankrike (Texaco, Conoco och Philips), är det säkert att TotalFina/Elf kommer att kunna göra sina inköp i Europa, oavsett hur företaget beter sig i Frankrike. (86) När TotalFina/Elf blivit självförsörjande på hela territoriet kommer företagen att kunna avsluta utbytesavtalen med andra raffinaderier eller påtvinga dem sina villkor. En sådan obalans mellan raffinaderierna, varav endast ett disponerar över produktionscentrum i hela territoriet (förutom en stark ställning inom importdepåer), kan skada konkurrensen allvarligt i en sektor där utbyte mellan producenter är allmänt förekommande med hänsyn till transportkostnaderna och produktens homo- genitet. Denna situation skulle kunna leda till att TotalFi- na/Elfs andel av marknaden utanför nätet blir betydligt större. (89) På detaljistmarknaden har de andra raffinaderierna samma intressen som TotalFina/Elf gentemot stormark- naderna. Dessa utövar ett starkt konkurrenstryck på raffinaderierna genom att de har en låg kostnadsstruktur. Om de andra raffinaderierna skulle anpassa sina priser utanför nätet till en prisökning från TotalFina/Elfs sida, skulle detta inte kunna motverkas av att stormarknader- na och andra oberoende företag tog sin tillflykt till import. Det skulle leda till att alla raffinaderierna skulle få större vinster på båda marknaderna. (87) Om TotalFina/Elf skulle byta färre produkter med de andra genom ”swaps” skulle detta i flera regioner leda till att större kapacitet blir disponibel för andra raffinade- rier. De konkurrerande raffinaderierna har dock en logistik som är anpassad för sina behov och de saknar i allmänhet logistisk kapacitet att sälja i Frankrike. Om- vänt kommer TotalFina/Elf, med hänsyn till sin landsom- (90) Det rationella för de andra raffinaderierna vore att följa TotalFina/Elf. Skälen för detta är att de är sårbara, att det finns möjligheter till ett effektivt motdrag utanför Frankrike och att det finns ett gemensamt intresse av att öka marginalerna på grossist- och detaljistmarknaden. L 143/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 — Analys av efterfrågan: otillräckligt marknadsinflytande från efterfrågesidan (91) Av det ovan anförda framgår att om TotalFina/Elf skulle höja priserna på det sätt som beskrivs ovan, skulle de andra raffinaderierna ha intresse av att följa prishöjning- en. De konkurrerande raffinaderierna är bättre skyddade mot att TotalFina/Elf missbrukar sin starka ställning på marknaden (t. ex. genom att höja priserna för raffinerade produkter på marknaden utanför nätet) än konkurrenter- na på detaljistmarknaden – stormarknaderna för bränsle och de oberoende detaljisterna för eldningsolja – efter- som de är vertikalt integrerade. En prishöjning på marknaden utanför nätet skulle endast ha en mindre inverkan på deras kostnader, medan den skulle öka de icke integrerade konkurrenternas kostnader. Icke integrerade detaljister har bara delvis tillträde till logistik- kedjan. Vissa äger andelar i depåer (t. ex. Carfuel och Distriservice), andra inte (t. ex. Siplec och Petrovex). A¨ ven de som har förvärvat andelar i depåer har dock bara gjort det i vissa områden, och oftast i depåer som kontrolleras av TotalFina/Elf. (92) Det måste nu undersökas om de oberoende återförsäljar- na (t. ex. stormarknaderna) har en efterfrågestyrka som skulle kunna hindra en sådan prisökning. För att kunna hindra en prisökning måste de oberoende återförsäljarna använda sig av import, antingen direkt genom inköp på fraktmarknaden eller genom internationella grossister. Stormarknaderna är dock endast delvis integrerade i logistikkedjan. De har inte tillräckligt stor lagringskapaci- tet vid importdepåerna och saknar andelar i rörledningar för att distribuera produkterna. (95) A¨ ven om man för analysens skull antar att CPA skulle kunna driva sina importdepåer fritt, är det osannolikt att en prisökning från TotalFina/Elfs sida i vilken som helst av de sex områdena skulle bli olönsam på grund av importer. I norra Frankrike skulle TotalFina/Elf kunna försvaga CPA Dunkerque finansiellt genom att erbjuda DPC St Pol särskilt förmånliga villkor [. ]. I Normandie- Parisområdet skulle en liknande strategi kunna användas vid CPA Rouen-depån. I området Väst-Mellan är CPA:s depå StockBrest isolerad och kan bara leverera till en del av Bretagne. Depån Picoty La Pallice har också ett begränsat upptagningsområde. I södra regionen är det bara Frontignan-depån som inte skulle kontrolleras av TotalFina/Elf. TotalFina/Elf skulle lätt kunna äventyra Frontignans redan ovissa överlevnadsmöjligheter [. ] eller genom att locka kunder till sina depåer i Sète eller Port la Nouvelle. (96) Det förefaller således som om TotalFina/Elf skulle ha förutsättningar att utmanövrera de konkurrerande im- portdepåerna eller att stå emot deras konkurrenstryck. Den sammanslagna enheten skulle därför kunna höja genomfartstarifferna i de importdepåer den kontrollerar och den skulle sannolikt följas av konkurrenterna. Detta skulle minska det konkurrenstryck som importer skulle kunna utöva vid en eventuell prishöjning på marknaden utanför nätet. (93) Stormarknaderna är både kunder och konkurrenter till raffinaderierna. De köpte under 1998 in cirka [. ] från raffineringsföretag. Återstoden köptes inte genom internationella grossister (Cargill, Dreyfus Energie, MVW, Société Générale Energie, Lagerhauser, Bolloré m. fl. ). TotalFina/Elf skulle dock kunna begränsa de internationella grossisternas tillträde till den infrastruk- tur de kontrollerar. (97) (94) Som förklaras ovan är det bara depån i Picoty La Pallice som TotalFina/Elf inte har något inflytande över. Vid denna depå används redan en kapacitet på 213 500 m3. A¨ ven om depån skulle ha en omsättningsgrad på 10, skulle de importerade volymerna inte vara tillräckliga för att göra en prisökning från TotalFina/Elfs sida olönsam. Detta gäller i ännu högre grad eftersom denna depå endast kan tillhandahålla produkter till en liten del av Väst- och Mellanfrankrike och inget av de andra fem områdena. I följande tabell visas det inflytande som TotalFina/Elf skulle ha över priserna utanför nätet. A¨ ven om man antar att de andra raffinaderierna i Frankrike skulle kunna öka sin försäljning om TotalFina/Elf höjer priser- na, skulle det behövas en import på minst 5 miljoner ton för att balansera utbudet och efterfrågan i Frankrike och behålla TotalFina/Elfs försäljning på sin nuvarande nivå. Det skulle motsvara en omsättningsgrad på 5–6 vid de ovan nämnda importdepåerna. Eftersom det bara är CPA Rouen-depån som är förbunden med en rörledning, är det dock troligt att dessa depåer inte omedelbart skulle kunna höja sin omsättningsgrad i praktiken. Det måste dessutom betonas att det är osannolikt att de konkurrerande raffinaderierna har en egen logistisk kapacitet att sälja hela sin produktion i Frankrike. De skulle slutligen dra nytta av en prisökning, både för försäljning utanför nätet och för sin detaljför- säljning, som skulle bli mera konkurrenskraftig. 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/15 (1998) Summa försäljning utanför nätet Summa försäljning via nätet Bensin Diesel Eldningsolja [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Volym som disponeras av tredje man (produktion – försäljning inom nätet [. ] [. ] [. ] [. ] Återstod utanför nätet TotalFina/Elfs nuvarande försäljning utanför nätet [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Källa: Kommissionens beräkningar, som bygger på uppgifterna i CO-formuläret. Miljoner ton Minsta import [. ] [. ] [. ] [. ] (98) Det är alltså föga troligt att återförsäljarna skulle motsät- ta sig en prisökning. Varje stormarknad skulle föra vidare en prisökning till konsumenterna. Eftersom den nuvarande prisskillnaden är över [. ] franska centimes, [. ], skulle det slutliga pris som återförsäljarna fakturerar detaljisterna vara lägre än priserna hos raffinaderierna. (99) [. ]. (100) TotalFina anger att transaktionen inte kommer att leda till att kunderna utanför nätet, särskilt stormarknaderna, hamnar i en beroendeställning, med hänsyn till deras arbitragemöjligheter och deras starka positioner på detaljistmarknaden. Enligt TotalFina stod stormarkna- derna 1998 för [. ] av försäljningen utanför nätet för alla produkter tillsammans och [. ] av bensinförsäljningen. (101) Det är riktigt att efterfrågan är koncentrerad och har en komplicerad struktur. Detta ger dock inte efterfrågesidan extra kapacitet att komma runt TotalFina/Elfs utbud. Stormarknaderna har kunnat bygga upp en självständig inköpspolitik (de köpte 1998 in [. ] hos internationella grossister) (14), med hjälp av logistiska medel som då fanns tillgängliga. Kontrollen över logistikkedjan skulle kunna ge möjlighet att straffa stormarknader eller andra detaljister på marknaden som inte följer en ökning av detaljistpriset. (14) 1998 importerade Frankrike 23 miljoner ton raffinerade produk- ter, varav 2 miljoner ton bensin och 11 miljoner ton dieselolja. 2. 3 Slutsats (102) Den nya enhet som skapas genom koncentrationen kommer att ha kapacitet att behärska en stor andel av inköpskällorna och logistikkedjan (import, transport och nät) för raffinerade produkter i Frankrike. TotalFina/Elf kommer således att kunna höja de priser de fakturerar köparna på marknaderna utanför nätet för bensin, dieselolja och eldningsolja, antingen i hela Frankrike eller i var och en av de sex relevanta regionerna, utan att behöva frukta att konkurrensen eller kunderna skulle kunna göra prishöjningen olönsam. Den anmälda tran- saktionen kommer följaktligen att leda till att TotalFi- na/Elf får en sådan dominerande ställning på marknader- na utanför nätet för bensin, dieselolja och eldningsolja som medför att den effektiva konkurrensen på dessa marknader påtagligt skulle hämmas. 3. MARKNADEN FO¨ R TILLHANDAHÅLLANDE AV LAGRINGS- KAPACITET I DE IMPORTDEPÅER SOM A¨ R KOPPLADE TILL MASSTRANSPORTMEDEL 3. 1 Den relevanta marknaden 3. 1. 1 Produktmarknaden (103) Importdepåer är sådana depåer som kan ta emot fartyg med stor kapacitet (från 30 till 50 kiloton). De kan lagra alla oljeprodukter och de största är knutna till två masstransportmedel. Importdepåerna kan spela samma roll som kustdepåerna och distributionsdepåerna när det gäller att leverera till bensinstationer i närheten. L 143/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 (104) Det finns en efterfrågan på tjänster som innebär att lagringskapacitet ställs till förfogande vid importdepåer som är knutna till masstransportmedel. Denna efterfrå- gan kommer från operatörer som är verksamma på en plats som inte betjänas av de masstransportmedel som är knutna till importdepån. (105) I Frankrike är följande åtta importdepåer knutna till masstransportmedel (15): DPC St Pol Gemensam kontroll av TotalFi- ODC (men med obligatorisk Nord och O¨ st na och andra raffinaderier genomfart raffinaderiet via Total Mardyck; får för närva- rande 99 % av sina leveranser därifrån) CPA Dunkerque — ODC (men med obligatorisk Nord och O¨ st genomfart raffinaderiet via Total Mardyck) CPA Rouen — Trapil, därefter DMM Normandie-Parisområdet, Mel- lan och O¨ st CIM Le Havre Gemensam kontroll f/Compagnie Nationale de Na- vigation av El- Trapil, därefter DMM Normandie-Parisområdet, Mel- lan och O¨ st Stockbrest TotalFina/Elf: 40 % Tåg Väst Donges St Na- Kontrolleras av Elf zaire DMM Väst, södra Parisområdet, Mel- lan och O¨ st. DPA Ambès/Bas- TotalFina 27,9 %, Elf 22,4 %; sens Järnvägsanslutning som gör Väst Ensam kontroll efter transak- det möjligt att per tåg skicka som samtliga oljeprodukter tionen den mottar via rörledning från Pauillac och Ambès. DP Fos TotalFina/Elf troll förvärvar kon- SPMR och två järnvägslinjer Syd, Rhône-Bourgogne och mot Toulouse respektive Dijon Toulouse TotalFina 25,7 %, Elf 25,7 % (106) Om priserna för att tillhandahålla lagringskapacitet vid depåer som är knutna till masstransportmedel skulle höjas i alla importdepåer, skulle den enda valmöjligheten på efterfrågesidan vara att vända sig till kustdepåer eller importdepåer med stor kapacitet men utan tillträde till masstransportmedel. Bristen på tillträde till masstran- sportmedel begränsar dock avsevärt den faktiska utbyt- barheten mellan dessa depåer och depåer som är för- bundna med masstransportmedel. Kustdepåerna lämpar sig dessutom inte för att ta emot fartyg med stor kapacitet och deras anskaffningskostnader är därför högre. Marknadsundersökningen har visat att transport- priserna är 35 % högre för pråmar med en kapacitet på 10 kiloton än för fartyg med hög kapacitet, på 30 kiloton eller mer. Den kapacitet som erbjuds vid kustdepåerna skulle inte bara vara dyrare; dessutom skulle kustdepåer- na inte kunna erbjuda några masstransportmedel för vidaretransport. (15) Depåerna i Lorient och Port La Nouvelle kan ta emot fartyg med stora tonnage men de är inte kopplade till masstransportmedel, vilket minskar upptagningsområdet till en omkrets på 100– 150 km. Depån Shell Pauillac är beroende av DPA för leveranser av stora produkter, eftersom depån inte har någon anläggning för lastning av lastbilar eller tåg och inte heller är kopplade till en rörledning (förutom kopplingen till DPA Bassens). 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/17 (107) Av dessa skäl finns det lönsamt alternativ till en importdepå som är knuten till masstran- sportmedel för tillhandahållandet av importlagringska- pacitet. inget ekonomiskt 3. 1. 2 Geografisk marknad (108) Som anges ovan (skälen 21 ff) är den franska infrastruk- turen organiserad utifrån raffinaderier och importdepåer. Dessa inköpskällor för raffinerade produkter förser olika franska regioner via fem rörledningar och, i mindre utsträckning, via tåg. Efterfrågan på lagringskapacitet kan komma från olika regioner för de olika depåerna. Importdepåerna vid Atlantkusten och Engelska kanalen är knutna till regionerna Väst-Mellan, Nord, Normandie- Parisregionen och O¨ st. Vissa delar av områdena Väst- Mellan och O¨ st kan förses av DMM och Trapil samtidigt. O¨ stra regionen kan vidare förses från Trapil, l’ODC- Nord och DMM. Dessa olika möjligheter gör att det är sannolikt att kunderna väljer mellan dessa olika importdepåer, som är knutna till masstransportmedel. Endast importdepåerna vid Medelhavskusten, som DP Fos, tillgodoser en efterfrågan som är lokalt begränsad och för vilken det inte finns några alternativa depåer. DP Fos förser regionerna Syd och Rhône-Bourgogne. Således kan man definiera två geografiska marknader, nämligen norra och södra halvan av Frankrike. Analysen skulle dock inte förändras om den geografiska marknaden var nationell. 3. 1. 3 Väsentlig del (109) Var och en av de definierade geografiska marknaderna (ett nordligt och ett sydligt område eller en nationell marknad) utgör en väsentlig del av den gemensamma marknaden, med hänsyn till deras geografiska omfatt- ning, deras befolkning och den viktiga roll som importen spelar i handelsutbytet av raffinerade produkter mellan Frankrike och övriga medlemsstater. 3. 2 Bedömning (110) [. ] är tillgången till egen logistik för en operatör ”oundgänglig för att styra verksamheterna vad gäller leveranssäkerhet, kommersiell flexibilitet och kvalitet, förmåga att reagera i en krissituation”. Kommissionen har beräknat andelarna av kapaciteten på grundval av den (ensamma eller gemensamma) kontroll som TotalFina/Elf utövar över de företag som äger depåerna. Den kapacitet som är blockerad genom att TotalFina/Elf hyr ut den till SAGESS har inte dragits från driftskapaci- teten. Enligt beräkningarna skulle TotalFina/Elf, även om Frontignan räknas med, ha kontroll över [50–60 %] av [40– importlagerkapaciteten genom ensam kontroll 50 %] eller gemensam kontroll med partner [0–10 %]. (111) Regionalt skulle koncentrationen ge följande resultat: Nord: Nord-Normandie, Parisområdet-Väst-Mellan-Alsace-Lorraine Syd: Syd-Rhône-Bourgogne (utom Frontignan) Importdepåer masstransportmedel som är knutna till [65–75 %] [90–100 %] (112) TotalFina har påpekat att den nya gruppen inte kommer att kunna agera självständigt när det gäller tilldelning av lagringskapacitet för importerade raffinerade produkter, eftersom mer än hälften av infrastrukturen fortfarande, åtminstone delvis, skulle kontrolleras av operatörer som är oberoende av den nya gruppen och som har tillräcklig kapacitet att tillgodose efterfrågan. (113) Om TotalFina/Elf skulle ha gemensam kontroll över depåer tillsammans med en eller flera tredje parter, är frågan enligt den anmälande parten om dessa depåer skulle motarbeta en strategi från TotalFina/Elf att utöva sitt marknadsinflytande. Detta är föga troligt, eftersom det skulle leda till att de organ som driver depåerna skulle blockeras. Om andra aktieägare än parterna var raffinaderier, skulle de ha samma intresse som TotalFina/Elfs att stänga tillträdet till depåerna för andra än raffinaderier. Om de andra aktieägarna inte var raffinaderier, skulle de påverkas mycket mer av en blockeringssituation än TotalFina/Elf (som har många verksamhetsområden). (114) A¨ ven om de konkurrerande raffinaderierna för närvaran- de inte använder sin lagringskapacitet optimalt, skulle de tendera att bibehålla lagringskapaciteten på en strategisk nivå för att balansera förluster i produktionskapacitet (tillfälliga eller strukturella) (16), för att möjliggöra export (16) Importnivåerna skulle kunna öka under de kommande åren, särskilt på grund av att specifikationerna blir allt mera krävande fråga om produktkvalitet. Vissa raffinaderier har tillfälliga i svårigheter med att producera den nya kvaliteten (minskade halter av aromatiska föreningar, bensen och svavel). L 143/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 eller distribution till Frankrikes inland, där de har en lokal överskottskapacitet, eller också för att importera produkten i de regioner där produktionskapaciteten inte kan tillgodose efterfrågan. A¨ ven om det fanns en tillräckligt stor lagringskapacitet för att svara på en ökad efterfrågan på bensin, är lagringskapaciteten för eldningsolja och dieselolja betydligt mindre. (117) För den norra halvan av Frankrike är det oberoende lagerföretaget CPA (depåer i Dunkerque, Rouen och Brest) TotalFina/Elfs enda konkurrent när det gäller att tillhandahålla lagringskapacitet som är knuten till masstransportmedel. Som angetts ovan kommer den nya enheten att ha en blockerande minoritet i CPA. (115) I den södra regionen skulle driften av DP Fos ändras i grunden. Aktieägarna i denna depå är: TotalFina (25,7 %), Elf (25,7 %), det oberoende lagerföretaget Vopak (21,3 %), den italienska raffinaderiägaren Agip (13,8 %) och det oberoende oljeföretaget Thévenin-Ducrot (7,7 %). Varje aktieägare har rätt till en lagringskapacitet som står i proportion till andelen av kapitalet. Om han vill hyra ut en del av sin kapacitet, måste han låta depåns förvaltare sköta detta. Före koncentrationen hade alla aktieägarna intresse av att ställa fri kapacitet till förfogan- de genom förvaltaren, som enligt bolagsstadgan var skyldig att bjuda ut kapaciteten på marknaden. Depåför- valtaren kunde därför eventuellt utöva ett marknadsinfly- tande genom priserna, men inte genom lediga volymer. Efter fusionen skulle TotalFina/Elf ta över kontrollen av depån. Det nya företaget kommer samtidigt vara huvudsaklig ägare av kapaciteten och faktisk förvaltare. Företagets rätt till kapacitet i egenskap av aktieägare kommer att överskrida dess behov. O¨ verskottskapacite- ten kommer att ställas till förfogande genom en förvalta- re som kontrolleras av företaget. Genom att hantera sin egen kapacitet och de övriga ägarnas kapacitet som ställts till förvaltarens förfogande, kommer TotalFina/Elf att kontrollera konkurrensen på flera olika sätt. Det nya företaget kommer således att styra de egna volymer som ställts till förvaltarens förfogande. Genom att kontrollera förvaltarens agerande, kommer den sammanslagna en- heten även ha inflytande över priserna för samtliga volymer som ställts till förfogande, oavsett om volymer- na kommer från den nya enheten eller från de andra aktieägarna. 3. 3 Slutsats (118) TotalFina/Elf kommer alltså kunna tillägna sig logistiska verktyg för lagringen av importerade raffinerade produk- ter och göra det svårare och dyrare för oberoende operatörer att få tillträde till marknaden för distribution av raffinerade oljeprodukter. Den anmälda koncentratio- nen skulle skapa en dominerande ställning på markna- derna för att ställa till förfogande lagringskapacitet vid importdepåer som är knutna till masstransportmedel. 4. MARKNADEN FO¨ R TRANSPORT AV RAFFINERADE OLJEPRO- DUKTER VIA RO¨ RLEDNINGAR 4. 1 Den relevanta marknaden 4. 1. 1 Produktmarknaden (119) Rörledningar som transporterar de färdiga oljeproduk- terna (bensin, diesel, eldningsolja) är logistiska redskap som används för att olika operatörer, dvs, raffinaderier, oberoende distributörer och stormarknader, skall kunna ta emot och distribuera raffinerade produkter. Systemet med oberoende rörledningar är liksom oljedepåerna ett nödvändigt villkor för att det skall finnas en konkurrens på marknaden för bränsledistribution. (116) DP Fos utsätts bara för en marginell konkurrens när det gäller lagring av importerade produkter i områdena Syd och Rhône-Bourgogne. Denna konkurrens kommer från depåer i Frontignan och Port La Nouvelle som har stor kapacitet men endast kan betjäna ett lokalt område, eftersom masstransportmedel saknas. Som angetts tidi- gare ifrågasattes det under marknadsundersökningen huruvida Frontignan var attraktivt eller ej. (120) De främsta rörledningssystemen är följande: 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/19 Område Le Havre-Paris Medelhavet-Rhône Donges-Melun-Metz ODC-Nord ODC-Sud Rörledning Operatör Aktieägare Trapil Trapil SPMR Trapil DMM ODC SFDM (före 1993 Trapil) Trapil / Elf TotalFina (32,5 %) TotalFina (35 %) (27 %), Esso (11,67 %), BP (14,1 %) + Trapil (6,42 %), Shell (14,62 %), Esso (14,16 / Elf Elf (49 %) / CNN (31 %) / (5 %), Port Nantes St Nazaire (10 %) / Bolloré (10 %) Nato Mobil (5,74 %) %), BP (12,16 %), Shell (16,16 %), Mobil (3 %), Petrofrance (1,55 %), TD (0,8 %), Pro- petrol (0,55 %) Genomsnittlig nomströmning ge- 450–1 800 m3/h 550–1 200 m3/h 360 m3/h Diameter (tum) 10/12 Ursprung: ring/import raffine- [. ] Trafik i ton 1995 Trafik i ton 1998 18 678 20 967 10/12 [. ] 8 448 9 020 10/12 [. ] [. ] 2 308 2 949 2 050 2 692 (121) Transporten av färdiga oljeprodukter sker i allmänhet ”internt” hos flertalet raffinaderier, som transporterar de färdiga produkterna frän importdepåerna och raffinade- rierna till sina egna lager. Historiskt sett (17) äger raffina- derierna kollektivt majoriteten i de företag som driver rörledningarna. Samma raffinaderier är de främsta an- vändarna och alltså de största kunderna till dessa företag. Tillträdet till rörledningarna kan dock vara öppet även för kunder som inte är raffinaderier och som inte nödvändigtvis äger aktier i de företag som driver rörled- ningarna, finns således en marknad för transport av raffinerade produkter via rörledningar. Dessa tjänster erbjuds antingen direkt av de företag som driver ledningarna eller av raffinaderier- na, som är de största användarna av rörledningarna. t. ex. stormarknader. Det (122) Färdiga produkter kan förutom via rörledningar även transporteras via pråm eller järnväg över långa sträckor. Användningen av rörledningar kommer först med 72 % av de volymer som transporteras inom Frankrike, däref- ter kommer järnväg med 15 % av volymerna och sist pråm med 13 %. (123) Rörledningen är det billigaste transportmedlet. De andra transportmedlen har nästan försvunnit i de områden som betjänas av rörledningar. Om det inte finns någon rörledning är järnvägen viktig. Tåg används dock endast om det finns anläggningar för lastning och det krävs att det har slutits ramavtal med franska statens järnvägar, SNCF. Dessa avtal ger efter rabatt möjlighet att komma ner till samma transportkostnader som för rörledningar. I praktiken har dock denna typ av avtal sällan ingåtts. Som exempel kan dock nämnas importdepån DP Fos, varifrån tåg används för att betjäna depåerna i Toulouse och Dijon. (124) I genomsnitt medför dock tågtransporter högre kostna- der [. ], en större osäkerhet kring transporternas plane- ring och tidsåtgång och slutligen kostnader för infra- struktur och för lastning/lossning. De är därför mindre praktiska än rörledningstransporter. Det är betecknande att detta transportmedel har utvecklats för att betjäna två regioner där det inte finns någon rörledning (Toulou- se) eller där SPMR är överbelastad och ODC har bristande kvalitet (Dijon). Tågtransporter måste därför uteslutas från den relevanta marknaden. (125) När det gäller lastbilstransporter kan det konstateras att förutom att detta transportmedel är dyrt, kan det bara användas för sträckor på mellan 30 och 50 km i regioner med hög befolkningstäthet och på 150 km i övriga regioner. De kan därför inte ersätta transporter med rörledningar. (17) Fördelningen av kapitalet i rörledningsföretagen bygger på marknadsandelarna från 50-talet. (126) I nedanstående tabell anges transportkostnaderna per transportmedel (förutom godshanteringskostnader). L 143/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 Transportkostnader FRF/t/km Rörledning Lastbil Tåg Trapil SPMR DMM 20 t 38 t 2 000 t 1 000 t Vagn Fartyg (10 000 t) Le Havre-Bordeaux (1 100 km) Fos-Port la Nouvelle (300 km) Pråm Reichstett – Mulhouse [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] (127) Prisskillnaderna måste bedömas med hänsyn till att efterfrågan på bränsle på grossistnivå är extremt känslig för prisvariationer. En prisökning på 1 % kan medföra kundförluster. partierna vid en kvotering. Denna rätt beräknas på den transporterade volymen under de föregående tre åren. 4. 1. 2 Den geografiska marknaden (128) Av liknande skäl som dem som anförts ovan avseende marknaden för lagringskapacitet i importdepåer som är förbundna med masstransportmedel, kan den geografis- ka marknaden delas upp i två områden. Det första omfattar den norra halvan av Frankrike (som får leveran- ser via Trapil, DMM och ODC-Nord). Det andra området omfattar den södra halvan av Frankrike (även Rhône- kanalen) och får leveranser via SPMR och, i andra hand, via ODC-Sud. (131) Vad gäller tillträdet till rörledningarna finns ingen diskri- minering mellan aktieinnehavare och tredje man. I Trapil-systemet har dock tredje man en tendens att låta leverantörerna sköta samtliga deras transporter, eftersom Trapil tillämpar en rabatt per andel av omsätt- ningen, [. ]. Den genomsnittliga rabatten för en raffina- deriägare som äger andelar i en rörledning var 1998 cirka [. ]. På de volymer som transporteras via SPMR eller DMM tillämpas inga rabatter. Trapil, SPMR och DMM beräknar en grundtariff per ton och beroende på avstånd. I förhållande till denna grundtariff innehåller tariffen, som uttrycks i FRF/m3, ett tillägg för bensin [. ]. 4. 2 Bedo¨mning — Konkurrens mellan rörledningar och inom en rörledning 4. 2. 1 Hur rörledningarna och konkurrensen fung- erar — Rörledningarnas kommersiella drift (129) De tre största rörledningarna (DMM, Trapil och SPMR) har liknande tariffer, genomströmning, flexibilitet i fråga om andelar samt driftscykler och driftsmetoder. (130) Andelar i de tre rörledningarna ger inte rätt till kvoter (finansiella andelar) men de ger förmånsrätt till bränsle- (132) Konkurrensen på den relevanta marknaden äger rum på två nivåer. För det första finns det konkurrens mellan konkurrerande ledningssystem, t. ex. mellan Trapil och DMM. Vidare kan det finnas konkurrens inom en och samma rörledning. Raffinaderierna är återförsäljare av transporttjänster via rörledningar och konkurrerar sins- emellan och gentemot det företag som driver rörledning- en. Om rörledningen kontrolleras av något av dessa företag och om den tjänar till att i stor utsträckning transportera produkter som levereras av aktieinnehavar- na, finns det ett starkt incitament för raffinaderierna och rörledningsföretaget att samordna sitt handlande. 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/21 4. 2. 2 Koncentrationens effekter på marknaden för transport av raffinerade produkter via rör- ledning i norra Frankrike O D C — Effekter på konkurrensen inom rörledningar T r a p i l (133) Majoriteten av kapitalet i Trapil ägs av de raffinaderier som är verksamma i Seinedalen. Flera icke integrerade operatörer har anfört att ledningen redan nu i första hand tillgodoser behoven för dessa raffinaderier, som har gemensamma intressen. Det bör dock noteras att före fusionen kunde majoritetsinnehavarna gruppera sig med de två största aktieinnehavarna, nämligen TotalFina och Elf. Dessutom var Elf inte etablerad som raffinaderi i Seine-dalen, vilket kunde leda till att det företaget hade andra incitament och betedde sig på annat sätt än raffinaderierna i Seine-dalen. Efter koncentrationen kom- mer TotalFina att kontrollera Trapil och därmed den dagliga driften av rörledningssystemet. I praktiken kom- mer hela Trapils kapital att ägas av raffinaderierna i Seine-dalen, med TotalFina/Elf som ledare. TotalFina/Elf kommer dessutom kontrollera importdepån CIM och det största raffinaderiet som förser Trapilsystemet. De andra raffinaderierna kommer därmed att få incitament att anpassa sina beteenden till den nya enheten. — Effekter på konkurrensen mellan rörledningar D M M (136) ODC drivs av Trapil. ODC-ledningarna används inte så mycket, eftersom de har en gammal konfiguration. För att optimera avsättningen från raffinaderiet i Dunkerque, har TotalFina investerat i den del av rörledningen som (pumpstationer). förbinder Dunkerque med Cambrai [. ]. TotalFina har därför ett avgörande inflytande över ODC-Nord som kommer att öka ännu mer genom transaktionen. (137) Efter transaktionen kommer TotalFina/Elf att inneha cirka 61 % av kapitalet i Trapil och kommer således att kontrollera eller ha ett avgörande inflytande över de två rörledningar som i viss mån skulle kunna fungera som substitut till Trapil (DMM för Orléans, Tours, södra Parisområdet och östra Frankrike, ODC-Nord för östra Frankrike). (138) Alla distributionsdepåer i Parisområdet förses i dag från Trapil, med undantag för depån i Ferté Allais som förses via DMM. Rörledningen DMM är dock en potentiell konkurrent till rörledningen LHP/Trapil. DMM:s tariffer, genomströmning, flexibilitet i fråga om andelar samt driftscykler och driftsmetoder liknar Trapils. (139) De produkter som transporteras via DMM konkurrerar också med ODC. Produkterna går via ODC-Nord från Dunkerque till SFDM-depån i Châlons-sur-Marne, fort- sätter sedan till Langres innan de går vidare till depåerna i Strasbourg. Rörledningen utnyttjar ännu inte sin nomi- nella kapacitet på 5 miljoner m3 (trafiken 1998 var 3,4 miljoner m3) och skulle snabbt kunna öka kapacite- ten till 7 miljoner m3. (134) Elf äger 49 % av företaget SFDM, som svarar för driften av rörledningen DMM (Compagnie Nationale de Navigation har 31 %, Bolloré Energie 10 % och Port Autonome de Saint-Nazaire 10 %) och har befogenhet att utnämna fyra av de åtta styrelseledamöterna. Styrel- seordföranden är enligt stadgarna en representant för Elf och har utslagsröst. Rörledningen förses i huvudsak från Elfs raffinaderier (Donges och Grandpuits) och Elf är den överlägset största kunden. Elf kontrollerar således SFDM, [. ]. Ansökningar om genomfart för tredje parter som inte är aktieägare behandlas direkt av SFDM:s styrelse och företagsledning. [. ]. (140) DMM kan användas för att utöva konkurrenstryck på Trapil. [. ]. (141) I detta sammanhang konstaterade den franska konkur- rensmyndigheten på ekonomi- och finansministeriets begäran i ett yttrande av den 28 september 1993 att om Trapils ansökan om att driva DMM skulle godtas, skulle Trapils redan dominerande ställning inom transport av raffinerade produkter via rörledning till Parisområdet förstärkas. (135) DMM har strategisk betydelse för Elf, eftersom dess sträckning sammanfaller med en axel som sammanlän- kar Elfs raffinaderier i Donges och Grandpuits med Elf-Atochems petrokemianläggning Carling i Lorraine. Genom DMM har Elf möjlighet att avsätta en stor del av överskottet från produktionen vid raffinaderiet i Donges inom Frankrike och därigenom minska sin export. (142) Den nya koncernen TotalFina/Elf kommer att stå för över [. ] av DMM:s trafik (i volym) och ha [. ] av den raffineringskapacitet som via DMM och Trapil är förbunden med Parisområdet. Det leder med nödvändig- het till en kraftig minskning av konkurrensen, om ett raffinaderi har andelar i SFDM:s kapital och kontrollerar och är den största varuleverantören till de två rörledning- ar (Trapil och ODC-Nord) som konkurrerar med DMM. L 143/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 (143) Sammanfattningsvis skulle den anmälda koncentratio- nen ge TotalFina/Elf en dominerande ställning på mark- naden för transport av raffinerade produkter via rörled- ning i norra Frankrike. i SPMR:s kapital och sin kontroll över ledningen samt sin kontroll över den enda importdepån som är kopplad till en rörledning, nämligen DP Fos-depån, kommer TotalFina/Elf att kunna höja priserna för återförsäljarna av tjänster för transport av raffinerade produkter via rörledning. 4. 2. 3 Koncentrationens effekter på marknaden för transport av raffinerade produkter via rör- ledning i södra Frankrike — Effekter på konkurrensen mellan rörledningar — Effekter på konkurrensen inom rörledningar S P M R (144) Denna rörledning kommer att kontrolleras till 51,6 % av TotalFina/Elf efter transaktionen. Elf och TotalFina äger 32,5 % respektive 14,1 % av kapitalet och Trapil, som kommer att kontrolleras av TotalFina/Elf, äger 5 %. Det sammanlagda aktieinnehavet skulle ge den nya enheten en vetorätt i SPMR:s ledning och därmed en form av kontroll. Besluten fattas nämligen med två tredjedelars majoritet. (145) Driften av SPMR har anförtrotts Trapil för obestämd tid (med en uppsägningstid på tre år). Huvudaktieägarna i Trapil och SPMR har inlett ett projekt för att genomföra synergier, i syfte att minska driftskostnaderna. (146) Tillträdet till SPMR kvoteras ibland, vilket kan minska volymerna med upp till 50 %. Detta sker bland annat till följd av tillfällig överbelastning när efterfrågan på eldningsolja är mycket stor och med hänsyn till problem med ömtåliga anläggningar. Tilldelningen av volymer beräknas då på grundval av hur stora volymer den berörda personen har transporterat under de föregående tre åren. Tilldelningen gynnar alltså de stora raffinade- rierna, som hittills har varit de största användarna, på stormarknadernas och andra oberoende distributörers bekostnad. (147) I TotalFinas handlingsplaner medges dessa leveransstör- ningar [. ]. (149) ODC-Sud används för närvarande mycket litet. Det är möjligt att den del av ODC-Sud som kommer från Berre- sjön (men som inte är förbunden med depån DP Fos) och som förser Strasbourg kommer att moderniseras om Reichstett-raffinaderiet läggs ned. Detta är emellertid inte säkert och därför kan man inte räkna med en sådan modernisering i denna konkurrensanalys. (150) Sammanfattningsvis kommer den anmälda transaktio- nen att ge TotalFina/Elf en dominerande ställning på marknaden för transport av raffinerade produkter via rörledning i södra Frankrike, både genom kontrollen över SPMR och genom att företagen kommer att bli ledare bland de raffinaderier som säljer transporttjänster i SPMR. 4. 2. 4 Regeringskommissariernas kontroll (151) TotalFina har anfört att sammanslagningen inte kommer att ge den nya enheten möjlighet att utnyttja rörledning- arna på ett sätt som skadar de andra marknadsaktörerna. Skälen för detta är dels den skyddslagstiftning som reglerar dessa transportmedel (beslut av Trapils, DMM:s och SPMR:s styrelser fattas i närvaro av företrädare för franska staten, med uppgift och befogenheter att se till att det allmänna intresset respekteras), dels den ekonomiska verklighet som styr deras funktion. (148) Efter den anmälda transaktionen skulle SPMR kontrolle- ras av TotalFina/Elf och dess incitament skulle anpassas till huvudaktieägarens. Detsamma skulle ske med övriga aktieinnehavares intressen. Innan transaktionen genom- förs måste de olika raffinaderierna med aktier i SPMR i fråga om företagets ledning nå en kompromiss mellan sina egna mål och särskilt beakta de inte obetydliga intressen som Elf, som saknar raffinaderi vid Berre-sjön, har. Efter transaktionen och tack vare sin starka ställning (152) Kommissionen konstaterar att marknadsinflytande kan utövas på andra nivåer än ledningsnivå, och därmed utom regeringskommissariernas kontroll. Exempelvis kan en total kontroll över rörledningstransporter hindra att oberoende operatörer introducerar eventuella nya eller specifika produkter (t. ex. genom att kräva ett annat transportsätt för märkesprodukterna) eller under en period då specifikationerna håller på att ändras (för närvarande ersätts blyhaltig super med en super 98 blyfri). 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/23 (153) Regeringskommissariernas kontroll berövar inte på något sätt rörledningsoperatörerna deras beslutsfrihet. Den skulle kunna lämna dem ett tillräckligt manöverut- rymme för att kunna utöva ett marknadsinflytande. Kommissionen kan alltså inte utesluta att det skapas eller förstärks en dominerande ställning enbart på grundval av det faktum att regeringskommissarier finns närvarande, som på sin höjd skulle kunna bestraffa ett eventuellt missbruk efter det att den dominerande ställningen skapats eller förstärkts. om bensin och dieselolja. På efterfrågesidan är dessa produkter inte utbytbara, eftersom bilisterna måste använda den bränsletyp som är kompatibel med deras fordon. På distributionssidan finns de två produkterna alltid tillgängliga vid ett och samma försäljningsställe. Marknadsandelarna för de två bränsletyperna samman- faller mer eller mindre med de sammanlagda marknads- andelarna. För bedömningen i detta ärende omfattar de relevanta produktmarknaderna därför detaljförsäljning av alla typer av motorbränsle. 4. 3 Slutsats (154) Den anmälda transaktionen kommer att undanröja den konkurrens som skulle kunna finnas inom rörledningen Trapil. Detsamma gäller konkurrensen mellan de olika rörledningarna i norra Frankrike. DMM konkurrerar t. ex. vid sidan av Trapil om leveranserna till Parisområdet och området Le Mans, Tours och Orléans. Likaså konkurrerar DMM med ODC om leveranserna till östra Frankrike. (155) Eftersom TotalFina/Elf kontrollerar de företag som driver Trapil och DMM är det rimligt att påstå att det hädanefter inte kommer att finnas något konkurrenstryck mellan dessa båda rörledningar. Att ett av raffinaderierna i Seine-dalen får andelar i SFDM kan bara minska incita- menten för DMM:s ledning att utöva ett konkurrenstryck på det främsta transportmedlet för raffinerade produkter från raffinaderiet i Seine-dalen. (156) Den anmälda transaktionen leder således till att det skapas en dominerande ställning för TotalFina/Elf på marknaderna för transport av raffinerade produkter via rörledning i Frankrikes norra och södra halvor. 5. BRA¨ NSLEFO¨ RSA¨ LJNING VID MOTORVA¨ GAR 5. 1 Den relevanta marknaden (158) Det finns flera typer av motorvägar i Frankrike, bl. a. motorvägar med koncession eller avgiftsbelagda motor- vägar, motorvägar som inte har statligt koncession, motorvägar nära städerna och slutligen vissa nationella vägar. För de förstnämnda beviljas koncession till företag som bygger och driver motorvägarna, i utbyte mot att de kan ta ut en avgift från de bilister som använder dem. De franska motorvägarna tillhör antingen franska staten eller lokala myndigheter eller, helt eller delvis, privata företag eller företag med blandat ägande. Dessa sist- nämnda företag har rätt att bygga och driva motorvägar med stöd av koncessioner som de nationella eller lokala myndigheter beviljar. Företagen ger i sin tur detaljhandlare med motorbränsle tillstånd att driva ben- sinstationer. Motorvägskoncessionerna avser perioder på 15–30 år, men de som beviljas direkt av staten eller de lokala myndigheterna löper vanligtvis på 30 år. (159) Man bör skilja mellan marknaden för försäljning av bränsle via bensinstationsnät, beroende på om bensinsta- tionerna ligger vid eller utanför motorvägen. Denna åtskillnad måste göras med hänsyn till att det råder avsevärt olika konkurrensvillkor för bränsleförsäljningen vid de olika typerna av bensinstationer. 5. 1. 1 Produktmarknad: Bensinstationerna vid mo- torvägar utgör en separat marknad i förhål- lande till marknaden för bränsleförsäljning utanför motorvägar — Inledning (157) Detaljförsäljning av motorbränsle omfattar försäljning av bränsle till bilister i bensinstationer. Det rör sig främst (160) Enligt TotalFina är detaljförsäljning av bränsle vid de franska motorvägarna inte en separat marknad i förhål- lande till marknaden för bränsleförsäljning utanför mo- torvägarna. TotalFina gör gällande att konsumenterna alltid har ett reellt val mellan bensinstationerna vid motorvägarna och bensinstationerna utanför motorvä- garna. Fordon kan köras i över 600 kilometer på en full jämföras med att motorvägarna i tank, vilket skall genomsnitt är 100 kilometer långa. Dessutom förnyas trafiken på motorvägen hela tiden, eftersom det finns på- och avfarter var trettionde kilometer. Bilisterna kan därför alltid tanka utanför motorvägen, oavsett resväg. Dessa omständigheter visar sig enligt TotalFina i form av det är en stor genomtränglighet mellan försäljningen L 143/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 på respektive utanför motorvägen, att bensinstationerna vid motorvägarna används i mycket liten utsträckning ([. ] av trafiken) och att försäljningen vid motorvägarna minskar. I Frankrike får dessutom bilister som inte använder en motorvägssträcka regelbundet särskilda broschyrer med information om skillnaderna i priser mellan bensinstationerna vid motorvägarna och övriga bensinstationer. (163) A¨ ven om denna prisskillnad delvis är berättigad på grund av att operatörerna har högre kostnader (särskilt för att de måste betala en avgift till koncessionsföretaget och att de har en skyldighet att hålla öppet dygnet runt och tillhandahålla andra tjänster osv. ) skulle den inte hålla i sig om bensinstationerna vid motorvägarna faktiskt konkurrerade med bensinstationerna i närheten av motorvägarna. Om konsumenten hade en faktisk valmöjlighet mellan de två alternativen för att tanka, skulle priserna röra sig mot ett enhetligt marknadspris, som skulle återspegla utbudet på både bensinstationerna vid och utanför motorvägarna. — Prisskillnaderna är ett tecken på separata marknader (161) Enligt TotalFinas uppgifter är priset för 98 blyfri [. ] (genomsnitt för perioden mellan den 1 januari 1998 till den 30 september 1999) högre än priset utanför motorvägarna. Denna prisskillnad återspeglar dock inte den genomsnittliga prisskillnaden på marknaden, efter- som den bygger på TotalFinas priser. En jämförelse mellan TotalFinas priser på motorvägarna (som är representativa) med stormarknadernas priser utanför motorvägarna visar tvärtom på en genomsnittlig skillnad på [. ] för samma period. En jämförelse mellan de genomsnittliga priserna för alla märken som säljs vid motorvägarna och de genomsnittliga priserna för alla märken som säljs utanför motorvägarna ger att priserna vid motorvägarna var [. ] högre 1998 (jämfört med [. ] 1997 och [. ] 1996). (162) I sitt svar på kommissionens meddelande om invänd- ningar förklarade TotalFina att kommissionen inte borde basera sig på enbart en prisskillnad för att definiera en separat marknad, särskilt som prisskillnaderna mellan bensinstationerna vid och utanför motorvägarna är lika stora som de som finns mellan bensinstationer utanför motorvägarna. Under 1998 låg de priser som TotalFina (det raffinaderi som tar ut de högsta genomsnittspriser- na) tog ut utanför motorvägarna [. ] högre än stormark- nadernas genomsnittspris och [. ] högre än genomsnitts- priset utanför motorvägarna men [. ] lägre än det genomsnittliga priset för alla märken på motorvägarna. Detta påstående är inte övertygande. För det första beror prisskillnaderna mellan bensinstationerna vid motorvä- garna och bensinstationerna utanför motorvägarna på olika villkor vad gäller den punkt där utbudet och efterfrågan möts. Den jämförelse av prisskillnaderna som TotalFina föreslår är inte relevant, eftersom det utanför motorvägarna inte finns en sådan geografisk kontinuitet mellan de bensinstationer som tar ut högre priser som den som finns vid motorvägarna. (164) En undersökning av förhållandena mellan dagliga eller veckovisa variationer mellan TotalFinas priser utanför respektive vid motorvägarna för perioden den 1 januari 1998 och den 30 september 1999 visar på ingen eller mycket låg korrelation [. ] med hänsyn till att bruttopriserna för denna distributionsverksamhet är så enhetliga. Priserna utanför motorvägarna tenderade att anpassa sig snabbare till sänkningar av Platt’s-noteringar under 1998 än priserna på motorvägarna. Skillnaden mellan genomsnittspriserna före skatt för 98 blyfri gick från [. ] centimes per liter i januari 1998 till [. ] centimes i december 1998. När Platt’s-noteringar steg flera gånger följdes detta däremot inte av en minskning av skillnaden, som låg på [. ] centimes i september 1999. (165) Att det finns stora prisskillnader mellan försäljningen av bränsle på motorvägarna och försäljningen av bränsle utanför motorvägarna medges i anbudsspecifikationerna (DDE). från Directions départementales de l’équipement. DDE är de myndigheter som beviljar tillstånd för bensin- stationer på motorvägar utan koncession. [. ]. — Efterfrågan på bränsle vid motorvägarna styrs av andra parametrar än efterfrågan på bränsle utanför motorvä- garna (166) En undersökning av den genomsnittliga konsumtionen utanför och på motorvägarna (se nedanstående tabell) visar på identiska tendenser för bränsleförsäljningen på och utanför motorvägarna. Det är därför inte självklart att, som TotalFina gör gällande, efterfrågan kommer att överföras till bensinstationerna utanför motorvägarna. Detta argument är alltså inte relevant för att visa att de två typerna av bensinstationer konkurrerar med varandra. 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/25 FO¨ RSA¨ LJNING PÅ MOTORVA¨ GAR (KT) — Bensin — Diesel DETALJFO¨ RSA¨ LJNING (KT) — Bensin — Diesel 1994 1995 1996 1997 1998 908 1 449 852 1 519 799 1 509 788 1 587 781 1 684 2 357 2 371 2 308 2 375 2 465 16 122 15 379 14 738 14 377 14 289 15 649 16 532 17 139 18 118 19 005 31 771 31 911 31 877 32 495 33 294 (167) I svaret på kommissionens meddelande om invändning- ar lämnade TotalFina en rad andra uppgifter som enligt företaget skulle visa att bränsleförsäljningen på motorvägarna inte har ökat i takt med den tillryggalagda sträckan på motorvägen. Enligt TotalFina är förklaringen till detta att stormarknaderna vinner försäljning från bensinstationerna vid motorvägarna. Denna förklaring bortser dock från att motorvägstrafikens art har utveck- lats, på så sätt att bilarnas bensinkonsumtion minskar och närtrafikens andel av den totala trafiken ökar. (168) Efterfrågan på motorbränsle vid motorvägarna verkar bero på andra parametrar än efterfrågan på motorbränsle utanför motorvägarna. Bilisterna använder sig av motor- vägen för att utnyttja den snabba trafiken och alla andra tjänster som är en del av användandet av motorvägen, t. ex. att tanka, äta, vila etc. En konsekvens av detta val är att bilisterna blir mindre känsliga för bränslepriserna. Det faktum att de betalar en vägavgift ökar självklart deras motstånd mot att förlora tid för att leta efter en billigare bensinstation utanför motorvägen, men det är inte en avgörande faktor. Det saknas alltså skäl att skilja mellan bensinstationer vid motorvägarna beroende på huruvida en motorväg är avgiftsbelagd eller ej. (Av samma skäl har den tyska konkurrensmyndigheten tidigare ansett att de tyska motorvägarna utgör en separat marknad i förhållande till resten av marknaden för bränsledistribution, även om de inte var avgiftsbelag- da. ) [. ]. (169) I svaret på kommissionens meddelande om invändning- ar insisterade TotalFina på att det är ett fritt val för kunderna att tanka vid en bensinstation på motorvägen, eftersom de lika gärna kan tanka utanför motorvägen. [. ]. (170) När TotalFina förklarar att en liten andel av användarna köper bränsle på motorvägarna och att detta val endast till liten del styrs av priserna bekräftas bara att efterfrågan på motorvägarna skiljer sig från efterfrågan utanför motorvägarna. (171) Den särskilda karaktären hos efterfrågan på motorvägar- na har också med årstiderna att göra. En stor del av den årliga försäljningen på de franska motorvägarna äger rum under semestermånaderna. Vad gäller bensinför- brukningen sker över 30 % av försäljningen under juli och augusti månad (20 % för bensinstationerna utanför motorvägarna). Siffran ökar till 50 % av den årliga försäljningen om april och maj räknas med. Denna tendens kan observeras även för diesel, men den är inte lika uttalad där. I allmänhet registreras större försäljning under alla månader som ingår i en semesterperiod. — Specifika inträdes- och konkurrensvillkor (172) De som driver bensinstationer på motorvägar med koncession är till övervägande del vertikalt integrerade oljeraffinaderier som säljer motorbränsle under eget märke. Ofta både äger och driver raffinaderierna statio- nerna på motorvägarna. De har under alla omständighe- ter en absolut och centraliserad kontroll över affärspoli- cyn för bensinstationerna vid motorvägarna i fråga om försäljning av motorbränsle. Driften av bensinstationer- na på motorvägarna förefaller skilja sig från driften av stationerna utanför motorvägarna. [. ] (173) [. ] L 143/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 (174) Sex raffinaderiers märken säljs på de franska motorvä- garna (TotalFina, Elf, Shell, BP, Esso och Agip). På hela det franska motorvägsnätet finns det endast tre operatörer som inte är raffinaderier men som lyckats etablera sig, nämligen två oberoende operatörer (Dyneff och Avia) och en stormarknad (Leclerc). De representerar mindre än 2 % av bensinstationerna och volymerna. Utbudet utanför motorvägarna är avsevärt annorlunda. Förutom att det där finns stormarknader, som står för mer än halva marknaden för bränsleförsäljning, finns där ett stort antal andra aktörer, både raffinaderier och oberoende. I alla TotalFinas interna dokument som givits in till kommissionen angående detaljförsäljning av motorbränsle beräknas skillnaden mellan stormarkna- dernas genomsnittspriser och de egna priserna utanför motorvägarna. (175) Det bör också noteras att villkoren för inträde på marknaden för bränsleförsäljning på motorvägarna skil- jer sig mycket från dem som råder på marknaden utanför motorvägarna. För att driva en bensinstation på en motorväg måste man erhålla ett tillstånd, i form av en underkoncession, från det företag som driver motorvä- gen (eller direkt från staten om det är en motorväg utan koncession). För detta syfte anordnas anbudsförfaranden och tomterna tilldelas beroende på kandidatens kapacitet att uppfylla en viss anbudsspecifikation. Till följd av ett avtal som ingicks 1992 mellan l’Union Française des Industries Pétrolières och l’Union des Sociétés d’Autoroutes à för dem som nu driver Péages finns det möjlighet bensinstationer på motorvägar att förlänga sin konces- sion beroende på vilka olika ekonomiska åtaganden de har i fråga om planeringen av de tomter som utnyttjas. Denna bestämmelse skulle kunna leda till att vissa koncessioner blir permanenta och därmed ytterligare begränsa nya aktörers tillträde till denna marknad. — Slutsats (176) Av den ovannämnda utvecklingen följer att det finns en särskild efterfrågan på motorbränsle på motorvägar med andra kännetecken än efterfrågan utanför motorvägar, och att utbudet av motorbränsle på motorvägar inte begränsas av utbudet av motorbränsle utanför motorvä- gar. Detta påstående bekräftas av de stora och ihållande prisskillnaderna mellan det bränsle som säljs på respekti- ve utanför motorvägarna. Den relevanta produktmark- naden är således marknaden för försäljning av motor- bränsle på motorvägarna. 5. 1. 2 Geografisk marknad: Det finns en utbytbar- het mellan bensinstationer på varje mo- torväg (177) TotalFina förklarar att analysen av konkurrensvillkoren på motorvägarna måste göras i delsträckor på 10 till 15 mil. TotalFina stöder detta påstående på beslutet i ärendet Total/Petrofina. TotalFina försummar dock att nämna att definitionen av den geografiska marknaden lämnades öppen i det beslutet. I beslutet enligt artikel 8 i koncentrationsförordningen i ärendet Exxon/Mobil omfattade däremot marknadsdefinitionen samtliga av- giftsbelagda motorvägar. (178) Den analys som TotalFina föreslår är konstlad, eftersom den inte återspeglar det faktum att det finns en domino- eller kedjeeffekt mellan de olika bensinstationerna. Det genomsnittliga avståndet mellan två bensinstationer på motorvägarna är cirka 4 mil. Av TotalFinas uppgifter framgår att bensinstationerna under märket Total [. ]. Det faktum att varje station i sin tur gör en likadan undersökning talar för en marknadsdefinition som om- fattar åtminstone alla bensinstationer på en motorväg. (179) TotalFina anser att bensinstationer som ligger på sådana sträckor av en motorväg med koncession där bilisterna ännu inte har betalat avgift inte omfattas av samma konkurrensbegränsningar som de som ligger på de sträckor som är belägna efter den gräns där avgiften gäller. (180) Dessa uppgifter fanns inte tillgängliga i de tidigare besluten men TotalFina har givit in de veckovisa uppgif- terna med de priser som TotalFina själv och de konkurre- rande bensinstationerna på motorvägarna tagit ut. Om man läser dessa uppgifter kan man finputsa den argu- mentation som fördes i Exxon/Mobil, som var inriktad på de avsnitt av motorvägarna som ligger mellan avgiftsgränserna. De priser som tas ut av de stationer som ligger efter gränserna skiljer sig inte stort från priserna vid de andra bensinstationerna vid motorvä- garna. (181) De enda undantag som framgår vid genomgången av de genomsnittliga priserna är följande bensinstationer: [. ]. Dessa stationer ligger förmodligen på de delar av motorvägarna som används i huvudsak för daglig ge- nomfart. Exempelvis kontrollerar [. ] priserna vid [. ] som ligger mittemot och de två bensinstationerna på den angränsande nationella vägen [. ]. (182) Det bör noteras att prisuppgifterna visar att de bensinsta- tioner som ligger vid motorvägar (eller motorvägsträck- or) som inte har koncession, såsom [. ], har liknande priskännetecken som de bensinstationer som ligger vid motorvägar utan koncession. Marknaden måste därför omfatta även dessa motorvägar. (183) Det verkar dock ändå som om man från den relevanta marknaden måste utesluta vissa motorvägar som har priser som ligger nära priserna på marknaden för bränsleförsäljning utanför motorvägarna. De flesta såda- na motorvägar ligger i stadsområden, såsom [. ]. 5. 1. 3 Geografisk marknad: De flesta motorvägar korsar varandra, vilket utsträcker markna- den till att i praktiken även omfatta försälj- ning av motorbränsle på hela motorvägsnä- tet i Frankrike (184) Nedanstående tabell illustrerar graden av sammankopp- ling mellan de olika franska motorvägarna. 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/27 9 A 6 8 A 5 8 A 3 8 A 1 8 A 1 1 A 8 A 5 7 A 2 7 A 1 7 A 7 A 4 6 A 3 6 A 2 6 A 0 2 A 1 6 A 6 A 7 5 A 5 5 A 2 5 A 1 5 A 0 5 A 5 A E 4 A 9 4 A 8 4 A 7 4 A 6 4 A 3 4 A 2 4 A 1 4 A 0 4 A 9 3 A 6 3 A 5 3 A 1 3 A 9 1 A 8 2 A 6 2 A 5 2 A 3 2 A 2 A X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X 1 A 2 A 6 1 A 3 1 A 4 A 5 A 6 A 0 4 A 1 4 A 2 4 A 3 4 A 6 4 A 7 4 A 8 4 A 9 4 A 1 1 A 5 3 A 6 3 A 9 3 A 8 A 0 5 A 1 5 A 2 5 A 5 5 A 7 5 A 1 6 A 2 6 A 3 6 A 4 6 A 7 A 1 7 A 2 7 A 5 7 A 9 A 0 1 A L 143/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 (185) Graden av sammankoppling mellan motorvägarna med- för en kedjeeffekt som går från en motorväg till en annan. En bensinstation som ligger i närheten av en korsning mellan två motorvägar kommer vid sin prissätt- ning att beakta priserna som tas ut av konkurrenterna på båda förgreningarna. transport och bostadsfrågor framgår också att i genom- snitt 10 % av de lätta fordon och 30 % av de tunga fordon som använder det franska motorvägsnätet är utländska. Det betyder att efterfrågan på bränsle på motorvägarna förmodligen är av europeisk dimension, oavsett vilken motorväg det är fråga om. (186) Exempelvis [. ]. (187) Det är fortfarande så att de stadsområden som korsas av motorvägar i form av motorvägsringar eller motorleder – t. ex. Bordeaux, Lyon, Marseille, Nantes och Paris – kan innebära avbrott i motorvägsnätet som är så viktiga att konkurrensvillkoren inte är desamma på t. ex. de motorvägar som kommer norrifrån och de som kommer söderifrån. Detta är tydligt fallet i Parisområdet, med hänsyn till att trafiken är intensiv och området stort. Det är inte säkert att detsamma gäller för andra områden, som är mindre och förmodligen har en mindre intensiv trafik. (188) Sammanfattningsvis finns det en enhetlig marknad för försäljning av motorbränsle vid de franska motorvägar- na. Den omfattar åtminstone de motorvägar som anges i punkterna i till iii nedan. A¨ ven om man antar att stadsområdena i praktiken utgör en naturlig gräns mellan motorvägarna, skulle sammankopplingarna mel- lan motorvägarna leda till att man definierade tre relevanta marknader. På var och en av dessa finns det en utbytbarhet som leder till en separat marknad. Det skulle röra sig om följande grupper av motorvägar: i) ii) Normandie/Nord/O¨ st: A13, A16, A26, A28, A1, A2, A4, A5, A19, A6, A39, A36, A35, A40, A41 och A43. Väst/Syd: A8, A11, A81, A10, A85, A83, A71, A72, A75, A9, A7, A46, A48, A49, A50, A52, A61, A62 och A20. iii) Sydväst: A63 och A64. 5. 1. 4 Väsentlig del av den gemensamma mark- naden (189) Var och en av grupperna utgör en väsentlig del av den gemensamma marknaden. De omfattar för det första mycket vidsträckta områden av det franska territoriet. Vidare är samtliga förbundna med grannländernas mo- torvägsnät. De är därför mycket viktiga för varuhandeln och persontrafiken inom Europeiska unionen. 79 % av Frankrikes handel landvägen transporteras på vägarna. Värdet av de varor som transporteras landvägen utgör 92 % av handeln med de andra medlemsstaterna. Av allmän statistik från avdelningen för tekniska studier av vägar och motorvägar inom ministeriet för infrastruktur, 5. 2 Konkurrensanalys (190) De överväganden som görs nedan utgår från en nationell marknadsdefinition. Samma analys skulle emellertid gälla om de geografiska marknaderna skulle följa de tre grupper av motorvägar som nyss beskrivits. Koncentra- tionsnivåerna är relativt likartade och samma aktörer är verksamma på samtliga tre marknader. 5. 2. 1 Den nuvarande konkurrenssituationen (191) I likhet med vad som anfördes i beslutet om Exxon/ Mobil, kännetecknas marknaden för försäljning av motor- bränsle vid motorvägarna tydligt av att konkurrensen är för liten. För det första konkurrerar man i huvudsak med priser. Det finns endast ett litet manöverutrymme för de andra konkurrensparametrarna. Motorbränslen är homogena produkter med en låg teknisk innovations- grad. De volymer som säljs på marknaden varierar inte mycket. Det är vidare lätt för marknadsaktörerna att förutse och reagera på konkurrenternas åtgärder. Utbu- det är mycket koncentrerat. Prisinformation finns till- gänglig nästan omedelbart. Marknadsaktörerna liknar också varandra i fråga om kostnader, vertikal integration och närvaro på det franska territoriet. Efterfrågan är slutligen mycket oelastisk i förhållande till priserna. Dessa omständigheter sammantagna leder till att mark- nadsstrukturen gynnar priser som ligger högre än den konkurrensutsatta nivån. 5. 2. 1. 1 Priset är den enda konkurrensparametern som finns tillgänglig för marknadsaktörerna (192) De motorbränslen som marknadsaktörerna erbjuder skiljer sig åt endast vad gäller priser. Motorbränsle är en fungibel vara av en sådan art att raffinaderierna systematiskt använder sig av utbytesavtal för att köpa in bränsle till sina bensinstationer. (193) Oljeföretagen har försökt att särskilja sina stationer utanför motorvägarna, men det har haft en liten påver- kan på utbudet på motorvägarna, eftersom motorvägsfö- retagen har liknande, tvingande anbudsspecifikationer. 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/29 (194) Detaljförsäljningen av motorbränsle är en marknad som karakteriseras av en låg teknisk innovationsnivå. De tekniska framstegen tar sig uttryck i gradvisa och relativt långsamma förändringar av processerna och produkterna i stället för plötsliga och revolutionerande förändringar. (195) Konkurrensen inom bränsleförsäljningen på motorvä- garna kan därför bara komma till uttryck genom pri- serna. 5. 2. 1. 2 Små incitament att konkurrera med priser (196) Som TotalFina anför är efterfrågan på motorbränsle vid motorvägarna relativt stagnerande. Det leder till att marknadsaktörerna är något osäkra på hur marknaden skall utvecklas och har små incitament att konkurrera för att ta en större del av den framtida efterfrågan. (197) I nedanstående tabell uppskattas TotalFinas, Elfs och deras konkurrenters marknadsandelar för 1998 (i volym och i antal bensinstationer på samtliga franska motor- vägar). TotalFina Elf Shell Esso BP/Mobil Agip O¨ vriga Antal bensinstationer Marknadsandel i antal bensinstationer Marknadsandel i volym [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [25–35 %] [30–40 %] [15–25 %] [10–20 %] [10–20 %] [10–20 %] [10–20 %] [10–20 %] [10–20 %] [10–20 %] [< 5 %] [< 5 %] [< 5 %] [< 5 %] (198) Med hänsyn till att bensinstationernas koncessioner löper på lång tid är det inte sannolikt att dessa siffror ändras nämnvärt i framtiden och ändringarna under de senaste åren har varit små. (201) Den starka marknadskoncentrationen skapar ett ömsesi- digt beroende mellan de fem största aktörerna, vars politik det är lätt för konkurrenterna att kontrollera. Denna kontroll äger rum på två nivåer: mellan märkena och mellan angränsande bensinstationer. [. ]. (199) Siffrorna ger en indikation på att koncentrationen mellan de fyra största detaljisterna före koncentrationen var nära 88 %, med ett HHI-index på 2 444. Dessa två mått visar på en mycket koncentrerad marknad. (202) Det finns en mycket stor prisgenomsynlighet. Bensinpri- serna är offentliga och väl synliga från motorvägen. En konkurrens med priser kan därför få konkurrenterna att anpassa sig snabbt. (200) Det finns tre kategorier av marknadsaktörer. För det första är TotalFina marknadsledare med nästan [30–40 %] av marknaden. [. ] I den andra kategorin återfinns Elf, Shell, Esso och BP/Mobil, med marknadsan- delar på mellan 10 % och 20 %. Slutligen finns det även små aktörer såsom Agip (7 bensinstationer), Avia (8 bensinstationer) och Dyneff (2 bensinstationer). [. ] (203) Incitamenten att ge efter för en konkurrent genom priserna begränsas också av att kostnaderna i viss mån är homogena. Bensinstationerna vid motorvägarna har liknande kostnader. Det rör sig om priser för försäljning utanför nätet, till vilka kommer kostnaderna för konces- sionsgivarens anbudsspecifikationer. Anbudsspecifika- L 143/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 tionerna är systematiskt desamma för en och samma motorväg och varierar bara svagt mellan motorvägarna. Konkurrenternas kostnader kan uppskattas ganska en- kelt. Det är därför lättare för marknadsaktörerna att förutse konkurrenternas reaktion på en åtgärd. att även om avtalen förblir i kraft, skulle det krävas avsevärda investeringar för att bevara alla de bensinsta- löpa ut tioner för vilka koncessionen kommer att 2005. Det är dock så att sådana investeringar ger stor avkastning och skulle säkra att TotalFina/Elf behöll sin marknadsposition. (204) Det bör noteras att alla de stora aktörerna på marknaden för försäljning av motorbränsle på motorvägarna är vertikalt integrerade. Förutom de stationer som drivs av de icke integrerade operatörerna Avia och Dyneff, finns det bara en som drivs av en stormarknad. Denna identiska integrationsgrad tenderar att leda till att företa- gens beslut och åtgärder på marknaden är likartade och förutsägbara och den förstärker incitamenten att begränsa priskonkurrensen. (205) Det bör slutligen betonas att eftersom varje bensinsta- tionsnät på motorvägen är så utbrett har varje märke en av konkurrenternas bensinstationer direkt före och direkt efter den egna. En aggressiv politik koncentrerad till en enda motorvägsförgrening skulle kunna leda till repressalier på någon annan förgrening. (206) De redan svaga incitamenten att konkurrera genom priser försvagas ytterligare genom att efterfrågan är oelastisk i förhållande till priserna. Det är allmänt erkänt att bränslekonsumtionen endast i ringa mån påverkas av prisutvecklingen. Som redan angetts finns det flera skäl att stanna vid en bensinstation och vid sidan av bränslepriserna skall andra behov tillgodoses (vila, mat etc. ). [. ]. (208) De enda nya bensinstationerna har anlagts på de delar av motorvägarna som nyligen tagits i bruk. Under de senaste fem åren (1995 till 1999) inledde och avslutade de företag som driver motorvägarna 33 anbudsförfaran- den, varav 11 var fruktlösa eller senarelades. Detta utgör en årlig ökning av antalet bensinstationer på motorvägarna med minst 1,5 %. O¨ kningen av volymer är mindre, eftersom de nya bensinstationerna i allmänhet ligger på trafikleder där trafiken är mindre intensiv än på de befintliga lederna. Det tar i allmänhet ett eller två år för att bygga färdigt en bensinstation på motorvägen, med hänsyn till den tid det tar att erhålla tillstånd och den tid upphandlingsförfarandet tar. (209) Med hänsyn till att koncessionerna inte förnyas så ofta, är det föga sannolikt att nya marknadsaktörer, som stormarknader, som är pådrivare av konkurrensen utan- för motorvägarna, går in på marknaden för bränsleför- säljning på motorvägarna. Med ett enda undantag (den station som Leclerc fått koncession på, som förresten har lägre priser än genomsnittet) är ingen stormarknadskedja hittills verksam på de franska motorvägarna. (210) Under de senaste tio åren har bara tre bensinstationer på motorvägar genom anbudsförfaranden tilldelats företag som inte var verksamma på de franska motorvägarna före 1989. En tilldelades Leclerc (en fransk stormark- nadskedja) och de andra två tilldelades Dyneff (ett oberoende företag). 5. 2. 1. 3 Inträdeshinder – Avsaknad av potentiell konkurrens 5. 2. 1. 4 Slutsats: konkurrensen är redan låg på marknaden och TotalFina är marknadsledare (207) Ett marknadsinträde är beroende av att de företag som driver motorvägarna beviljar nya koncessioner. Det är mycket osannolikt att nya bensinstationsområden ska- pas på de befintliga motorvägarna. De flesta koncessio- nerna kommer dessutom att löpa ut efter 2005. För [. ] ([. ]) av TotalFinas och Elfs bensinstationer kommer koncessionerna att löpa ut. Det bör noteras att de avtal som ingicks mellan motorvägsföretagen och oljeföreta- gen 1992 ger oljeföretagen möjlighet att få sin under- koncession automatiskt förlängd om de investerar i bensinstationen i fråga. TotalFina använde sig av denna möjlighet för [. ] av sina bensinstationer ([. ]) mellan 1993 och 1999. Enligt TotalFina håller dessa avtal på att omförhandlas. Det slutliga resultatet av förhandling- arna är alltså inte klart. TotalFina gör dessutom gällande (211) Prisskillnaderna mellan Leclercs bensinstation och ge- nomsnittet är utan tvivel den bästa illustrationen av den låga konkurrensnivå som nu råder på marknaden för försäljning av motorbränsle på motorvägarna. Leclercs bensinstation säljer blyfri 95-oktanig bensin till ett pris som är cirka [. ] centimes lägre (dvs. [. ] lägre) än priserna vid de bensinstationer som inte är direkt angränsande men som ligger på samma motorväg. Denna stora prisskillnad hindrar uppenbarligen inte denna bensinstation från att få vinster, trots att dess kostnader är lika stora som de andra bensinstationernas. Prisskillnaderna anges i nedanstående tabell, som anger priset per liter för blyfri 95 under fem veckor 1998– 1999 på motorväg A31 mellan Beaume och Toul. 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/31 pk Märke Bensinstation 7. 9- 22. 3- 13. 9. 1998 31. 1. 1999 28. 3. 1999 16. 5. 1999 27. 6. 1999 10. 5- 25. 1- 21. 6- Ge- nom- snitt 26 Shell 57 Leclerc 103 Esso Gevrey Est Chambertin [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Dijon Brognon Langres Noidant [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] 137 TotalFina Val de Meuse [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] 182 BP Lorraine les Rappes [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] 229 TotalFina Chaudeney [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] 272 Elf Elf Loisy [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] 307 TotalFina La Maxe [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Nät Genomsnitt retag oljefö- Nät Genomsnitt stormark- nader [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Källor: TotalFina (för siffrorna per bensinstation) och Opal (för de nationella genomsnitten för oljeföretag och stormarknader). (212) Dessa prisskillnader visar att priserna på motorvägarna förmodligen är högre än i en helt konkurrensutsatt situation. TotalFina anför att den enda förklaringen till denna prisskillnad är att kostnaderna för en bensinsta- tion på motorvägen är [. ] centimes högre per liter motorbränsle än kostnaderna för en station utanför motorvägen. Denna uppskattning kommer från UFIP (union française de l’industrie pétrolière). Den förklarar dock inte helt och hållet den prisskillnad som konstaterats mellan bensinstationerna på motorvägarna och bensin- stationerna utanför motorvägarna som anges i tabellen ovan. Den verkar motsägas av siffror som TotalFina givit in om prisskillnaden mellan bensinstationerna på respektive utanför motorvägarna, som verkar visa en fördel i kostnads- och marginalhänseende till förmån för bensinstationerna på motorvägar. Skillnad på/utanför motorvägar i centimes per liter Bruttomarginal Rörliga kostnader Nettomarginal Fasta kostnader Avskrivning Diverse intäkter [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Anmärkning: Enligt TotalFina anger de positiva värdena en högre enhetskostnad eller – marginal på än utanför motor- vägar. L 143/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 (213) I sitt svar på meddelandet om invändningar bestrider TotalFina giltigheten av dessa två uppskattningar, efter- som de inte beaktar vissa kostnadsinslag. TotalFina föreslår att merkostnaderna för att utnyttja bensinstatio- nerna på motorvägarna uppskattas till [. ] centimes per liter (inklusive skatt). Denna bedömning förklarar dock fortfarande inte en så stor prisskillnad som [. ] centimes mellan Leclerc-stationen, som är lönsam, och de andra bensinstationerna som drivs av oljeföretag på motorväg A31. (214) Likaså uppskattar TotalFina i en intern handling avkast- ningen på investeringen för att bygga nya eller renovera bensinstationer på motorvägarna till [. ] respektive [. ]. Dessa siffror skall jämföras med siffrorna [. ] och [. ] för de Total-stationer som ligger på de stora trafiklederna eller i stads- eller förortsområden. [. ]. TotalFina anför i sitt svar på meddelandet om invändningar att avkast- ningen på investeringen för att bygga de senaste bensin- stationerna på motorvägar [. ]. A¨ ven om det skulle visas att så var fallet (TotalFina har endast givit in tre exempel på nybyggnad av bensinstationer utanför motorvägar för perioden 1997–1999), utesluter det inte giltigheten av konstaterandet ovan att bensinstationerna på motor- vägar är mera lönsamma än bensinstationerna utanför motorvägar. (215) Som förklarats ovan ser sig TotalFina som marknadsleda- re inom försäljning av motorbränsle. Denna position är pär påtaglig på marknaden för bränsleförsäljning på motorvägar där TotalFina är praktiskt taget [. ] så stor som sin närmaste konkurrent, Elf. I nedanstående tabell anges de anbudsförfaranden som hållits för byggande av nya bensinstationer på motorvägar under de senaste fem åren och den visar tydligt TotalFinas position. Av 22 projekt som genomfördes valde Total att inte delta i förfarandena vid [. ] tillfällen, [. ]. Vid de [. ] tillfällen Total deltog, valdes företaget [. ] gånger. Perioden 1995–1999 Vinst Otillräcklig lönsamhet Nära egen bensinstation Deltagande Resultatlösa/upp- skjutna Total Fina Elf Shell Esso Avia BP/Mobil [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] — [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] 5. 2. 2 Situation efter koncentrationen – transaktio- nens påverkan på konkurrensen (216) Sammanfattningsvis liknar konkurrenssituationen på marknaden för försäljning av motorbränsle på motorvä- gar en situation med ensam eller gemensam domineran- de ställning för TotalFina, där det företaget är ledare. (217) Den nya enheten kommer att ha en betydande verksam- het på alla de motorvägssegment som korsar det franska territoriet. Koncentrationsindexet HHI skulle gå från 2 444 till 4 004, vilket visar på en extremt hög koncent- rationsnivå. Sammanlagt skulle marknadsandelarna vara följande: 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/33 Marknadsandelar i antal bensinstationer Marknadsandelar i volym TotalFina/Elf [50-60 %] [50-60 %] Shell Esso [10-20 %] [10-20 %] [10-20 %] [10-20 %] BP/Mobil [10-20 %] [10-20 %] Agip O¨ vriga [< 5 %] [< 5 %] [< 5 %] [< 5 %] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] (218) Förutom sin dominerande ställning på marknaderna för bränsleförsäljning utanför nätet och i oljelogistikkedjan, skulle TotalFina/Elf efter fusionen ha en oöverträffad täckning i fråga om antal bensinstationer och geografisk räckvidd. Det skulle ge det nya företaget möjlighet att nära övervaka konkurrenternas beteende och i förekom- mande fall straffa dem om de skulle välja att föra en aggressiv prispolitik på en viss sträcka. Var och en av de stora aktörerna (BP, Esso och Shell) skulle ha en stor andel av sina bensinstationer på motorvägar direkt gränsande till en av TotalFina/Elfs bensinstationer. Detta framgår av följande tabell, som anger antalet bensinsta- tioner på en och samma motorvägssträcka per märke som ligger direkt före eller efter en TotalFina/Elf-station, mellan två TotalFina/Elf-stationer eller direkt före eller efter två på varandra följande TotalFina/Elf-stationer. BP Elf Esso Shell TotalFina BP x 14 7 7 [. ] Elf [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Esso Shell TotalF TFE TFE/-/TFE -/TFE/TFE 8 19 x 8 7 20 7 x [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] (219) Att stationer ligger intill grupper om två TotalFina/Elf- stationer eller mellan två TotalFina/Elf-stationer ger TotalFina/Elf möjlighet att rikta repressalieåtgärder mot en konkurrent utan att det påverkar de andra konkurren- ternas verksamhet. Exemplet med Leclerc-stationens priser visar att en station direkt påverkar priserna vid de två direkt angränsande stationerna, särskilt den station som ligger närmast efter. Om en konkurrent skulle bestämma sig för att öka priskonkurrensen, skulle han vara osäker på om de andra skulle följa efter och därmed riskera att TotalFina/Elf vidtog selektiva repressalieåtgär- der mot en stor del av hans bensinstationer. Med hänsyn till att TotalFina/Elf är så stor jämfört med konkurrenterna [. ] skulle kostnaderna för ett priskrig fördelas ojämnt i förhållande till kassaflödet vid bensin- stationerna på motorvägarna. (220) Efter transaktionen skulle TotalFina/Elf ha starka incita- ment att höja sina priser och/eller att sänka kvaliteten på sina tjänster. Som förklaras ovan gynnar strukturen på marknaden för bränsleförsäljning vid bensinstationer på motorvägar en stelhet när det gäller prissänkningar och en lättrörlighet när det gäller prisökningar. Vidare skulle den sammanslagna enheten ha möjligheter att bestraffa konkurrenter som inte följer, eller till och med motarbetar, dess politik. L 143/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 (221) Sammantaget skulle den anmälda transaktionen leda till en ny kraftig försämring av konkurrensstrukturen för bränsleförsäljning på de franska motorvägarna, där konkurrensen redan är begränsad. Sammanslagningen av TotalFina och Elf skulle leda till att det skapades en dominerande ställning på denna marknad. sina anbudsinfordringar på världsnivå, väljer de inte nödvändigtvis en och samma leverantör för alla de flygplatser de betjänar. De väljer i stället det företag som lämnar det mest intressanta anbudet från flygplats till flygplats, beroende på vilka fördelar leverantörerna kan ge dem där. 6. FO¨ RSA¨ LJNING AV FLYGBRA¨ NSLE 6. 1 Relevant marknad (222) Det bränsle som används för flygmotorer (eller reak- tionsmotorer) är flygfotogen. A¨ ven om den är jämförbar med eldningsfotogen (som används för uppvärmning, särskilt i Förenade kungariket) är flygfotogen underkas- tad strikta krav i fråga om prestanda. I tidigare beslut (BP/Mobil, Shell/Gulf Oil, Exxon/Mobil) har kommissio- nen dragit slutsatsen att flygbränsle utgjorde en separat produktmarknad, skild från marknaden för övriga bräns- len (såsom bensin, dieselolja eller fartygsbränsle). TotalFi- na har samma inställning. (223) Den anmälande parten hävdar att marknaden för flyg- bränsle omfattar hela Europa, eftersom bränslet säljs till världsomspännande leveransmarknader inom ramen för anbudsförfaranden som de olika flygbolagen deltar i. Dessa behöver leverantörer som kan tillhandahålla dem produkten vid flygplatser i hela världen. Vidare fastställs priset på grundval av Platt’s-noteringar, så att flygbränsle- priserna på fraktmarknaderna i hela världen ligger nära varandra. (224) Kommissionen anser att dessa omständigheter inte leder till slutsatsen att det finns en enda marknad av europeisk dimension. Man bör skilja mellan produktion av flyg- bränsle å ena sidan och tillhandahållande och leverans av flygbränsle till bestämda platser å den andra, eftersom infrastrukturen kan begränsa konkurrensens geografiska räckvidd. (225) Det är möjligt att priserna vid inköp direkt från raffinade- rierna och priserna på fraktmarknaderna ligger nära varandra, men det beror på produktens art och på en allmän likriktning av priserna för raffinerande oljepro- dukter. Med hänsyn till den enhetliga prissättningen på råmaterial (råolja) och den mer eller mindre enhetliga strukturen på Europanivå vad gäller kostnader för raffi- nering och transport, kan man förvänta sig att även priserna för flygbränsle, liksom för övriga raffinerade oljeprodukter, är enhetliga på europeisk nivå. När det däremot gäller leverans av flygbränsle till en viss flyg- plats, har marknaden inte längre en klart europeisk karaktär. A¨ ven om det är riktigt att flygbolagen gör (226) Dessutom kan priset för flygplanstankning variera mel- lan olika kontrakt. Som den anmälande parten anför kan leverantören till Platt’s-noteringen lägga priset för att lasta bränslet, dvs. kostnaderna för logistiken för att befordra produkten till mottagaren (befordran av produkten till en flygplats, lagring och lastning). Prisskill- nader har också konstaterats mellan olika flygplatser, vilket förklaras av kostnaderna för transporten efter raffinaderiet eller importdepån. (227) Konkurrensmiljön kan också skilja sig åt mellan flygplat- ser. Sådana skillnader beror i huvudsak på infrastruktu- ren för distribution av flygbränsle till de olika flygplatser- na. Normalt har varje flygplats sin egen infrastruktur. Därför måste leverantörerna inte bara producera flyg- bränsle för att kunna vinna kontrakt med flygbolagen, utan de måste också ha tillgång till varje flygplats egen distributions- och tankningsinfrastruktur för att effektivt kunna marknadsföra sin produkt fram till det sista steget i leveranskedjan, nämligen att tanka flygplanet med bränsle. (228) Det kan finnas marknader som är begränsad till en viss flygplats. På efterfrågesidan är det därför så att om flygbränslepriset höjs vid en flygplats, kan ett flygbolag inte vända sig till en annan flygplats för att få samma flygbränsle till lägre pris, på grund av begränsningar i fråga om ankomst – och avgångstider. På utbudssidan är ett oljebolags möjlighet att upphöra med leveranserna till en flygplats för att i stället leverera till en annan beroende av dess tillgång till logistisk infrastruktur. A¨ ven utbytbarheten på utbudssidan är således begränsad. (229) I detta ärende är de två relevanta marknaderna flygplat- sen i Toulouse – Blagnac och flygplatsen i Lyon – Satolas. Enligt TotalFina utgör dessa två flygplatser inte en väsentlig del av den gemensamma marknaden. (230) Dessa två flygplatser är den tredje respektive den fjärde största i Frankrike för passagerartrafik (18). De betjänar områden som är starkt industriellt koncentrerade. Tou- (18) Uppgifter om trafiken från de två flygplatserna (1998): Toulouse: passagerare: 4 800 000; gods: 46 000 ton; passagerarrö- relser: 97 000; destinationer: 25 % av trafiken utanför Frankrike. Lyon: passagerare: 5 221 221; gods: 40 000 ton; passagerarrörel- ser: 108 355; destinationer: 38 % av trafiken utanför Frankrike. 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/35 louse är nämligen centrum för den europeiska luftfartsin- dustrin (t. ex. Airbus och Ariane). Lyon är Frankrikes näst största stad och ett viktigt industri- och ekonomicent- rum. De två flygplatserna säkerställer en stor geografisk täckning för isolerade regioner och de har omfattande upptagningsområden. Upptagningsområdet för flygplat- sen i Toulouse omfattar hela regionen Midi-Pyrénées. Den enda flygplatsen av jämförbar storlek skulle vara flygplatsen i Marseille, som dock ligger flera timmar från Toulouse. Detsamma gäller Lyon, som täcker ett vidsträckt geografiskt område i mellersta och sydöstra Frankrike. Den enda flygplatsen av jämförbar storlek är flygplatsen i Genève, Schweiz. Dessutom finns både Lyon-Satolas och Toulouse-Blagnac med på förteckning- en över flygplatser som skall liberaliseras med förtur enligt direktivet om marktjänster (19). Enligt direktivet skall kommissionen offentliggöra fyra förteckningar över de flygplatser som omfattas av den liberaliserings- skyldighet som direktivet fastställer. Flygplatserna är rangordnade efter hur viktiga de är. Såväl Lyon-Satolas som Toulouse-Blagnac är med i den första kategorin av flygplatser (”flygplatser som har en årstrafik som är högre än eller lika med 3 miljoner passagerarrörelser eller 75 000 ton gods”). Som en jämförelse kan nämnas att denna kategori även omfattar flygplatserna i Frank- furt-Main, Paris, London (Heathrow, Gatwick), Amster- dam, Bryssel, Rom och Milano m. fl. Av de skäl som anges ovan anser kommissionen att de två aktuella flygplatserna utgör en väsentlig del av den gemensamma marknaden. 6. 2 Analys ur konkurrenssynpunkt (231) Den anmälande parten erkänner vikten av tillgången till en flygplats infrastruktur för leveranser. Vid alla stora flygplatser drivs de lager, oljeledningar och tankbilar som behövs för att tanka flygplanen av en eller flera sammanslutningar ”pooler”), vars medlemmar är bräns- leleverantörer som har investerat i denna logistik, efter- som den gemensamma driften minskar kostnaderna för logistiken. A¨ ven om denna logistik framförallt används av medlemmarna, anser den anmälande parten att denna situation inte begränsar utbudet på en och samma flygplats, eftersom det två pooler med I de flesta fall finns det dessutom olika operatörer. avtalsklausuler som fastställer villkoren för upptagande av nya medlemmar, på villkor att de uppfyller vissa objektiva kriterier i fråga om teknik och solvens. finns minst (232) På flygplatsen i Toulouse sköts lagring och tankning av flygbränsle av en ekonomisk intressegruppering vid namn GAT (Groupement pour l’Avitaillement de Toulouse), som TotalFina och Elf är medlemmar i, var och en till 50 %. Det finns ingen annan konkurrerande gruppering eller pool. År 1998 levererade TotalFina och Elf allt flygbränsle till denna flygplats ([. ]). Den anmälda tran- saktionen skulle leda till att det skulle skapas ett monopol och den skulle öka inträdeshindren för poten- tiella konkurrenter. (233) På flygplatsen i Lyon sköts lagring och tankning av flygbränsle av en ekonomisk intressegruppering vid namn GALYS (Groupement pour l’Avitaillement de Lyon- Satolas), som TotalFina och Elf är medlemmar i, var och en till 50 %. Det finns ingen annan konkurrerande gruppering eller pool. År 1998 levererade TotalFina och Elf allt flygbränsle till denna flygplats ([. ]). Den anmälda transaktionen skulle leda till att det skulle skapas ett monopol och den skulle öka inträdeshindren för poten- tiella konkurrenter. (234) Den anmälande parten betonar att transaktionen varken skapar eller förstärker en dominerande ställning på dessa båda flygplatser, eftersom man har ändrat avtalen för de två grupperingarna GAT och GALYS, som innehåller villkoren för upptagande av nya medlemmar (se ovan- stående punkter). Alla konkurrenter som ansöker om det och som uppfyller de objektiva villkoren av teknisk natur och om solvens skulle således garanteras tillträde. Ingen konkurrent har anmält intresse på flygplatsen i Lyon, men den anmälande parten hänvisar till en ansökan från Mobil från juli 1999 avseende flygplatsen i Toulouse. (235) De ändrade klausulerna i poolernas avtal hindrar dock inte att TotalFina/Elf får en dominerande ställning på de två flyplatserna till följd av den anmälda transaktionen. Det är själva slapandet av en sådan ställning som koncentrationsförordningen syftar förhindra. Tillämpningen av förordningen påverkas inte av den anmälande partens argument att de nämnda klausulerna kan begränsa den nya enhetens möjligheter att missbru- ka sin dominerande ställning. till att 6. 3 Slutsats (19) Rådets direktiv 96/67/EG av den 15 oktober 1996 om tillträde till marknaden för markjänster på flygplatserna inom gemenskapen (EGT L 272, 25. 10. 1996, s. 32). (236) Kommissionen anser följaktligen att koncentrationen kommer att leda till att det skapas en dominerande monopolställning på marknaden för flygbränsleleveran- ser till flygplatserna Toulouse-Blagnac och Lyon-Satolas. L 143/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 7. FO¨ RSA¨ LJNING AV FLYTANDE PETROLEUMGAS (LPG) 7. 1 Relevant marknad 7. 1. 1 Produktmarknad (237) Flytande petroleumgaser (LPG) innehåller butan eller propan som utvinns antingen genom raffinering av olja eller ur naturgas. Man kan skilja mellan dels LPG som används som bränsle för att ge energi och dels LPG som används som motorbränsle (LPG-c). Eftersom LPG-c ingår i motorbränslemarknaden är det bara LPG för energiändamål som analyseras här. (238) LPG-produktionen utgör mellan 2 % och 4 % av ett raffinaderis samlade produktion. Av de 88 miljoner ton raffinerade produkter som framställdes i Frankrike 1998 var 2,7 miljoner ton LPG (dvs. 31 % av den totala produktionen). — Beskrivning av produkten (239) LPG är ett samlingsnamn för två produkter, butan och propan. Trots vissa tekniska skillnader (olika tryck och koktemperaturer, skillnader som avgör vilka lagrings- och förpackningsmetoder som används), är de två produkterna utbytbara sinsemellan för de flesta använd- ningar (med undantag för LPG-motorbränsle, som alltid är en blandning av propan och butan). Exempelvis förpackad form används butan främst i hushållet (flaskor) för uppvärmning, varmvattenberedning och matlagning. Gasen används också i bulkform, främst för industriella användningar, eftersom användningen i hushållet begränsas av det faktum att gasen förlorar sin gasform vid temperaturer under 0 °C. Propan används för samma hushållsändamål och för professionella an- vändningar, eftersom dess tekniska kännetecken gör gasen mera lämpad för distribution i bulk (i cisterner), oberoende av klimatförhållandena. i (240) Eftersom LPG är en farlig produkt regleras dess salufö- transport och lagring av både nationella och ring, europeiska regler. — Leveransformer (241) Det finns indikationer på att det skulle kunna finnas tre skilda marknader för LPG. Man skiljer då mellan i) LPG i flaska, ii) LPG i bulk för hushållsanvändningar och iii) LPG i bulk för professionella användningar. A¨ ven LPG- leverantörerna gör denna åtskillnad. Dessa tre möjliga marknader skiljer sig åt i fråga om distribution, använd- ning och förbrukade mängder. (242) Förpackad LPG säljs i flaskor som kan ha en storlek på mellan 5,5 och 35 kilogram. Den används främst för hushållsändamål, dvs. vatten, värme, matlagning och hobbyarbete. Den kan även användas professionellt, t. ex. restaurangbranschen och för termisk sanering, vattentätning, offentliga bygg- och anläggningsarbeten. LPG i flaska säljs i bensinstationer, stormarknader och genom traditionella försäljningsnät (järnhandlar, spece- riaffärer, tobakshandlar). Logistiken för distribution av LPG i flaska omfattar flaskfyllningscentrum (45 centrum i Frankrike). I Frankrike representerar LPG i flaska 25 % (0,81 miljoner ton) av försäljningen av LPG för alla användningar. Flaskförsäljningen minskar varje år med 2–3 %. Denna tendens är en följd av två motstående rörelser: en minskning av försäljningen av butangas i flaska (hushåll), en konstant nivå på försäljningen av propangas i flaska (professionellt) och en ökning av försäljningen av små flaskor (6 kg), vilket är en ny produkt som är avsedd för marknaden för energi för fritids- och matlagningsändamål samt för tilläggsvärme. (243) LPG som säljs i bulk för hushållsändamål (segmentet liten bulk) levereras i små cisterner på 0,5 till 1,7 ton. Sådana cisterner hålls tillgängliga för kunder som inte konsumerar mer än 12 ton om året. Cisternerna placeras ovan jord eller nedgrävda i marken hos de enskilda kunderna, utomhus och på ett visst avstånd från deras hus. LPG används i huvudsak för uppvärmning, matlag- ning och varmvatten. LPG i små bulkvolymer distribue- ras främst genom mellanhänder till själva operatörerna. Försäljningen i Frankrike av små volymer i bulk uppgår till 1,22 miljoner ton och motsvarar 40 % av försälj- ningen av LPG för alla ändamål. Försäljningen av LPG i små bulkvolymer ökar (+ 0,38 miljoner ton sedan 1990). (244) LPG i bulk för professionella ändamål (segmentet för medelstor till stor bulk) säljs i medelstora och stora cisterner på 1,75 till 50 ton, vilka placeras hos industrier- na. Den årliga konsumtionen av LPG i bulk för professio- nella ändamål ligger på över 12 ton per kund. LPG i bulk för professionella ändamål används för hela eller delar av följande användningar: uppvärmning, stora lokaler, industriella processer, hotell- och restaurangsektorn, termisk reglering av växthus, livsmedelsindustrin (tork- ning av spannmål, tobak etc. ), ångförsörjning m. m. LPG i medelstora eller stora bulkvolymer distribueras av operatörerna själva, som har sin egen försäljningsstyrka och kundservice. Bulkförsäljningen av LPG i medelstora och stora volymer i Frankrike uppgår till 1 miljon ton och motsvarar 30 % av försäljningen av LPG för alla ändamål. Försäljningen av LPG i medelstora och stora bulkvolymer ökar, men i mindre utsträckning än försälj- ningen av små volymer (+ 0,10 miljoner ton sedan 1990). 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/37 (245) Det är dock inte nödvändigt att avgöra om det finns en marknad för LPG eller flera olika marknader för LPG beroende på förfarandena för förpackning eller på den slutliga användningen. Konkurrensanalysen av den anmälda koncentrationens effekter påverkas inte av en sådan uppdelning. — LPG som en separat produktmarknad (246) TotalFina gör gällande att LPG inte utgör en separat produktmarknad, eftersom det finns ett visst antal produkter som kan ersätta LPG. Som energi för upp- värmning och matlagning hänvisar den anmälande fasta mineraliska bränslen (kol, brunkol, parten till ved), eldningsolja, naturgas, elektricitet och förnybara energikällor (solenergi). För industrisektorn hänvisas till naturgas, elektricitet och fasta mineraliska bränslen (kol, brunkol) samt tung eldningsolja. (247) Ingen av dessa energikällor förefaller dock tillhöra samma produktmarknad som LPG. För det första bör det noteras att för de användningar där man använder LPG i flaska lämpar det sig inte att byta till andra energikällor, som t. ex. eldningsolja. De som köper LPG i flaska tänker använda energin för ett visst ändamål (tilläggsvärme, matlagning, hobbyarbete, svetsning etc. ) som eldningsolja inte passar för. Denna brist på utbyt- barhet har mer att göra med att LPG-flaskorna är bekväma än med de relativa priserna eller skillnader i värmeutveckling mellan LPG och alternativa energi- källor. (248) O¨ vergången från en energikälla till en annan förutsätter betydande ändringar i anläggningarna (värmepanna, byte av brännare, inköp av en ny behållare eller byte av rörsystem och lager) och därmed höga kostnader. Om LPG-priserna höjs kompenseras på kort sikt inte kostna- derna för att byta till en annan energikälla av att LPG blivit dyrare. (249) Endast ett byte till naturgas skulle kunna ske enkelt med rimliga justeringar och till rimlig kostnad. Det krävs dock först och främst att naturgasnätet geografiskt motsvarar efterfrågan. Vad gäller LPG på flaska för i hela hushållsanvändningar (matlagning) finns det Frankrike [. ] naturgaskunder jämfört med [. ] kunder som köper LPG på flaska [. ]. Eftersom naturgasnätet inte täcker hela Frankrikes territorium, kommer det alltid att finnas en separat efterfrågan på LPG i Frankrike (20). (250) Svaren från de olika LPG-användarna visar att naturgas är det närmaste alternativet till LPG, förutsatt att det är möjligt eller kan förväntas var möjligt att koppla upp sig till ett naturgasnät. Inom jordbruket (t. ex. för torkning av spannmål) används LPG till exempel på samma sätt som naturgas, eftersom det är den enda energiformen där man kan använda förbränningsluften direkt i tork- rummet utan att den behöver passera en värmeväxlare luft-luft. Inom glastillverkning, gjutning och keramik föredrar man LPG (som energikälla för torkning) framför elektricitet, som är fem gånger så dyrt, tung eldningsolja, eftersom den är förorenande, och naturgas, när den inte distribueras av GDF (som driver det franska gasnätet) till produktionsanläggningarna. En tillverkare av förpack- ningar av cellulosafiber (till skydd för frukt och flaskor) gick över från tung eldningsolja till LPG av renhetsskäl och även för att eldningsoljan gav en låg energieffektivi- tet. Inom sektorn för byggande av flerfamiljshus används LPG inom de landsbygdsområden som inte förses med naturgas. Enligt de byggföretag som tillfrågats används denna energiform för att den är mera ekonomisk än elektricitet och för att den är ”renare” och förorsakar färre leveransproblem än eldningsolja. (251) Följande exempel visar på avsaknaden av direkt konkur- rens mellan alternativa energikällor. [. ]. (252) En undersökning av prisutvecklingen för LPG visar på olika tendenser för LPG jämfört med andra energikällor. Enligt TotalFinas siffror utvecklades priserna på följande sätt mellan december 1982 och december 1998. December 1982 December 1992 December 1998 centimes/kWh LPG Naturgas Elektricitet 33,8 24,2 54,5 32,8 24,1 74,2 39,0 24,4 71,5 Källa: Association technique pour les economies d’energie (ATEE), februari 1999 – CO-formuläret. (20) Distributionsnätet för naturgas i Frankrike omfattar 6 705 kom- muner (av cirka 36 000). Gaz de France förutser att 400 nya kommuner kommer att anslutas per år under de tre kommande åren. L 143/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 (253) Det framgår att prisskillnaden mellan LPG och naturgas har ökat under de senaste 17 åren. Trots den ökande skillnaden fortsätter kundkretsen för LPG i cisterner enligt TotalFina att öka och kundkretsen för LPG i flaska har endast minskat svagt. Skillnaden är densamma oberoende av om LPG säljs för användning i hushållet eller professionellt, vilket framgår av följande tabell som TotalFina givit in. Enskilda hushåll (1999) 24 19 39 58 Naturgas Eldningsolja LPG Elektricitet Källa: ATEE, februari 1999 – CO-formuläret. Pris (centimes per kWh) Storindustri (1999) 7 10 24 26 (254) Nedanstående tabell visar rörelserna mellan energifor- mer i enskilda hushåll under perioden 1988–1998, då system för centralvärme bytts ut [. ]. Energikällor Eldningsolja Före byte Efter byte Utveckling [. ] [. ] [. ] Gas [. ] [. ] [. ] Elektricitet [. ] [. ] [. ] Kol [. ] [. ] [. ] LPG [. ] [. ] [. ] O¨ vriga Totalt [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Källa: TotalFina – Centre d’étude et de recherche économique sur l’énergie. (255) Det kan konstateras att bytena till LPG var fler än bytena från LPG, men detsamma gäller för naturgas. Däremot kan man konstatera att energikällor som eldningsolja, elektricitet eller kol förlorade vid bytena. O¨ vriga energi- källor omfattar nya energiformer, t. ex. solenergi. (256) Ett viktigt kriterium för den konkurrensgrad som skulle finnas mellan de olika energikällorna är korrelationen mellan prisvariationerna för de olika källorna. Om två alternativa energikällor är utbytbara sinsemellan och därmed finns på samma marknad, skulle en prisökning för den ena energikällan medföra en prisreaktion för den andra. Om med andra ord de två energikällorna tillhör samma produktmarknad, borde deras pris följa samma rörelser under en viss tidsperiod. I så fall skulle det finnas en korrelation mellan prisvariationerna för de två alternativa energikällorna. (257) Kommissionens analys av denna korrelation har dock visat att LPG inte tillhör samma marknad som eldnings- olja eller elektricitet (21). Denna analys bygger på de priser för LPG, eldningsolja och elektricitet (från januari 1995 till juli 1999) som fakturerats fem kundkategorier, nämligen hushåll, servicesektorn (hotell, administration etc. ), småindustri, medelstor industri och storindustri (källa: ”Les prix de l’énergie”, Association Technique Energie – Environnement). Dessa kundkategorier representerar både alla leveransformer (bulk till hushåll, bulk till industri, bulk i medelstor och stora volymer) och de olika mängderna levererad LPG. I följande tabell visas de konstaterade korrelationsgraderna (R2). (21) Denna analys har inte beaktat naturgas, eftersom naturgas rimligtvis skulle vara ett substitut för LPG (eftersom den är billigare), dock under förutsättning att gasnätet når kunden (se ovan). 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/39 Korrelation mellan LPG, eldningsolja och elektricitet LPG Hushåll LPG Servicesektorn LPG Småindustri LPG Medelstorindustri LPG Storindustri Eldningsolja Elektricitet [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] (258) Korrelationsgraderna är mycket svaga (och svagare för elektricitet än för eldningsolja). Sammantaget betyder detta att prispolitiken för LPG inte begränsas av prispoli- tiken för de alternativa energikällorna. Detta är ett starkt tecken på att det finns separata energimarknader. (259) En analys av utvecklingen av bruttomarginalerna på LPG-marknaden visar en tendens till ökning som skulle vara svår att förklara om det fanns en faktisk och effektiv konkurrens från de andra energikällorna. Variationer i bruttomarginalerna för LPG (1996–1998). Förpackad Bulk, små volymer Bulk, medelstora och stora volymer [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Den anmälande parten Stor konkurrent 1 Stor konkurrent 2 Liten konkurrent Medelstor industri Källa: Svar på kommissionens enkät. (260) Bruttomarginalerna har utvecklats i positiv riktning under de senaste tre åren. Denna utveckling, som rör parter av alla storlekar, visar att LPG-tillverkarna inte har kunnat anpassa försäljningspriserna för kunderna för att möta konkurrensen från eldningsolja eller någon annan energikälla. priserna för elektricitet och naturgas, till skillnad från priserna för eldningsolja och LPG, endast varierar på årlig grund. TotalFina har vidare tillhandahållit uppskatt- ningar om elasticiteten, vilka på TotalFinas begäran utförts av [. ]. (261) I sitt svar på meddelandet om invändningar omdefiniera- de TotalFina de relevanta marknaderna efter använd- ningsområde för LPG (matlagning, uppvärmning i hus- håll, input i petrokemiindustrin, energikälla för vissa industrier) och företaget är angeläget om att visa att LPG har stark konkurrens från andra energikällor inom alla dessa användningsområden. TotalFina förklarar vidare att kommissionens korrelationsberäkningar är felaktiga på grund av att de bygger på månatliga uppgifter, medan (262) Vad gäller matlagning skulle LPG kunna ersättas av naturgas (i de områden som betjänas av nätet) och elektricitet. Om LPG ersätts av naturgas är det fråga om situationer där gasnätet finns nära LPG-konsumenten. Att ersätta LPG med naturgas kräver bara mindre anpassningar av hushållsutrustningarna. Enligt TotalFina skulle en ökning av det relativa LPG-priset leda till att så många nya abonnemang skulle öppnas hos GdF (som driver det franska gasnätet) så att prisökningen inte skulle vara lönsam. L 143/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 (263) Det bör dock noteras att detta resonemang endast skulle gälla den del av Frankrike som täcks av gasnätet. GdF sänkte därför konsekvent sina tariffer under 1999, så att priserna för LPG i flaska hade en tendens att öka under samma period. Det är föga sannolikt att en prisskillnad på [. ] mellan LPG i flaska och naturgas föranleder en konsument att teckna ett abonnemang för naturgas med GdF. (264) Skälen för att ersätta LPG med elektricitet är enligt TotalFina en kombination av två faktorer. Dels är hushållen mer och mer utrustade med apparater som kan fungera med LPG eller elektricitet (t. ex. en spis med två elektriska plattor och två gasplattor). Konsumenterna skulle då kunna välja mellan LPG och elektricitet beroen- de på priserna. Å andra sidan skulle de apparater som endast fungerar med LPG ersättas av elektriska apparater. (265) Inget av dessa två argument förefaller övertygande. Enligt en studie av [. ] är [. ] av hushållen i områden som inte förses med naturgas utrustade med LPG eller LPG och elektricitet för matlagning. Båda metoderna har sina för- och nackdelar. Vad gäller matlagning är gas enligt TotalFina i allmänhet mera obekvämt och osäkert jämfört med elektricitet. Att använda gas för matlagning medför dock betydande kostnadsfördelar. Därför före- drar många hushåll denna lösning, särskilt hushåll med lägre inkomster. TotalFina förklarar vidare att mer än en fjärdedel av hushållen använder utrustning som kan fungera med både LPG och elektricitet och TotalFina drar därav slutsatsen att dessa hushåll skulle konsumera mer elektricitet än LPG om priserna ändrades. Det är dock inte rimligt att utgå ifrån att majoriteten av konsumenterna är informerade om prisskillnader (per värmeenhet) mellan LPG och elektricitet och att de gör sina val utefter dessa skillnader. Detsamma gäller val av utrustning. Enligt handlingar som TotalFina lämnat in träffas dessa val framförallt beroende på vilken investe- ring som måste göras och hur bekväm utrustning är att använda (snabbhet, matlagningskvalitet etc. ). Det bör slutligen understrykas att [. ] har uppskattat att korspris- elasticiteten mellan LPG för matlagning och elektricitet skulle ligga på [. ]. Det betyder att en prisökning på [. ] endast skulle medföra en mindre nedgång i försäljningen och därmed absolut vara lönsam. (266) Härav följer således att för matlagning ingår LPG i flaska inte i samma relevanta marknad som naturgas eller elektricitet. (268) Av studierna framgår i) att valet av energikälla för uppvärmning är beroende av om det finns centralvärme eller inte, ii) att tidpunkten för när beslutet att installera eller ändra ett system för centralvärme knappast är beroende av priserna för de olika energikällorna utan snarare beror på att det tidigare systemet har slutat att fungera och på hur stor besparingen är för hushållen och iii) att när en bostad måste utrustas med ett värmesystem har konsumenterna ett val mellan de olika energikällorna och detta val beror bland annat på priserna för de olika energikällorna. Om LPG-priserna skulle ökas med [. ], skulle enligt TotalFina [. ] av bostäderna som valt att det året utrustas med LPG- utrustning välja en annan installation och därmed en annan energikälla. Denna uppskattning bygger på inte obetydliga statistiska felaktigheter, men även om den skulle godkännas är antalet värmepannor som måste bytas ut eller installeras och som skulle kunna fungera med LPG endast en liten andel ([. ]) av det totala antalet hushåll som värms upp med LPG. Detta betyder alltså att en enhetlig ökning av LPG-priserna med [. ] potentiellt skulle kunna medföra en förlust av kunder med högst [. ] och den skulle därmed vara lönsam. Enligt TotalFina skulle detta under en treårsperiod motsvara en kundför- lust på cirka [. ]. (269) Enligt TotalFina disponerar dessutom [. ] av de bostäder som värms upp med LPG över en annan energikälla (ved, elektriska element). TotalFina har uppskattat pris- elasticiteten för efterfrågan på LPG till [. ]. Om alltså LPG-priset skulle höjas med [. ] skulle, allt annat lika, efterfrågan på LPG sjunka med [. ]. (270) Sammantaget, om LPG-priserna skulle höjas med [. ] skulle det medföra en maximal försäljningsförlust på [. ] under tre år. En sådan förlust skulle mer än väl kompenseras genom ökningen av vinsterna. Vinstök- ningen står mer än väl i proportion till prisökningen (som en första uppskattning kan man anta att en prisökning helt och hållet går in som vinst). Enligt TotalFinas hypoteser skulle det behövas en marginal per enhet på över [. ] för att en prisökning på [. ] inte skulle bli lönsam. Förhållandet mellan TotalFinas rörelseresul- tat per ton och försäljningspris per ton låg dock på [. ] 1998. (267) Vad gäller LPG som värmekälla i hushållen har TotalFina tillhandahållit ett stort antal studier som visar på en stark utbytbarhet med eldningsolja, elektricitet och ved. Denna utbytbarhet skulle inträda när ett värmesystem byts ut och vid valet av vilken energikälla som skall användas i bostäder med flera värmekällor. (271) Vad gäller LPG i cisterner som används inom petrokemi- industrin och annan industri, framgår det av TotalFinas studier att variationerna i priserna för LPG och de andra energikällorna inte korrelerar. Å andra sidan visar en rapport från [. ] om LPG-användningen inom den petrokemiska industrin att en höjning med [. ] av LPG- priset i förhållande till naftapriset skulle leda till en minskning med [. ] av konsumerad LPG jämfört med 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/41 konsumerad nafta. Denna svaga påverkan beror enligt studien på tekniska begränsningar hos ångkrackningsan- läggningarna. De relativa proportionerna av LPG, nafta och eldningsolja avgör produktionen vid ångkracknings- anläggningarna. De möjliga variationerna i de mängder LPG som används i förhållande till andra energikällor kan därför förklaras med att det fattats beslut om justeringar av krackningsanläggningarnas produktion, oberoende av de relativa priserna eller arbitrage på utbudsnivå mellan olika LPG-användningar. (272) På grundval av det ovanstående kan det konstateras att LPG utgör en separat marknad i förhållande till de andra energikällorna, möjligtvis med undantag från naturgas, vars utbytbarhet är beroende av att kundens anläggning- ar är anslutna till gasnätet. 7. 1. 2 Relevant geografisk marknad (273) Den geografiska marknaden för LPG-försäljning är natio- nell. LPG är en produkt som i allmänhet transporteras korta distanser. Upptagningsområdena från depåer eller fyllningscentrum överlappar dock varandra och det förefaller svårt att isolera ett område från de andra. Vad gäller marknaden för LPG i flaska för hushållsanvänd- ningar är produkterna inom ett och samma land homo- gena och underkastade enhetliga regler. Marknaden domineras av försäljningsnät som etablerats av oljebolag och stormarknader. Operatörerna av dessa nät för sin prispolitik nationellt. I detta ärende är alltså den relevanta geografiska marknaden Frankrike. Som kommer att förklaras i följande punkter har vissa operatörer en mera vidsträckt logistisk struktur än andra, som bygger sin verksamhet på utbytesavtal med de förstnämnda opera- törerna för att täcka hela territoriet. 7. 2 Marknadens funktion 7. 2. 1 Utbudsstruktur: aktörerna på marknaden (274) Hittills finns det sju aktörer på LPG-marknaden. De är förutom TotalFina och Elf, Butagaz, Primagaz, Repsol, Air Liquide och Vitogaz. Företaget Air Liquide [. ]. Vitogaz har finansiella kopplingar till Elf och TotalFina. Vitogaz kapital är fördelat mellan TotalFina (34 %) och Rubis (66 %). Rubis är ett kommanditbolag vars största aktieägare är [. ] och [. ]. Parterna i koncentrationen äger inga aktier i vare sig Butagaz eller Primagaz. De olika aktörernas marknadsandelar kan sammanfattas på följande sätt: Marknadsandelar för LPG – Frankrike LPG totalt Elf Antargaz Totalgaz Air Liquide TotalFina – Elf – Air Liquide Butagaz Primagaz Vitogaz Esso Repsol Mobil 1998 [15–25 %] [15–25 %] [< 5 %] [40–50 %] [20–30 %] [10–20 %] [< 5 %] [< 5 %] [< 5 %] [< 5 %] L 143/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 LPG, flaska Elf Antargaz Totalgaz TotalFina – Elf Butagaz Primagaz O¨ vriga (Vitogaz, Repsol, Air Liquide) LPG, bulkförsäljning av små volymer Elf Antargaz Totalgaz Air Liquide TotalFina – Elf – Air Liquide Butagaz Primagaz Vitogaz O¨ vriga 1998 [15–25 %] [15–25 %] [35–45 %] [30–40 %] [10–20 %] [< 5 %] 1998 [15–25 %] [15–25 %] [< 5 %] [40–50 %] [25–35 %] [10–20 %] [< 5 %] [< 5 %] LPG, bulkförsäljning av medelstora och stora volymer 1998 Elf Antargaz Totalgaz Air Liquide TotalFina –Elf – Air Liquide Butagaz Primagaz Vitogaz O¨ vriga Källa: [. ] [20–30 %] [15–25 %] [5–15 %] [55–65 %] [10–20 %] [10–20 %] [< 5 %] [< 5 %] 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/43 (275) TotalFina och Elf har även en stark närvaro i fråga om lagring och företagen äger importdepåer i hela Frankrike. Dessa depåer är nödvändiga för alla marknadsaktörer, eftersom Frankrike strukturellt sett är ett importland för propan. Det bör noteras att marknadsaktörerna hittills använt sig av utbytesavtal mellan importdepåer, lagerde- påer och fyllningscentrum för att kunna täcka hela Frankrike. (276) En beräkning av vilken andel av kvantiteterna vid importlagren som varje aktör har ger liknande värden som för marknadsandelarna. I nedanstående tabell anges vilken andel av kapitalet vart och ett av företagen representerar på LPG-marknaden i fråga om importde- påer. Importdepåer Depåer Kapacitet (m3) TotalFina Elf Butagaz Primagaz Vitogaz Norgal (Seine-dalen) 60 000 26,4 % 52,7 % 20,9 % Couronne (Seine- Petit dalen) Brest (väst) 53 000 9 500 100 % 100 % Donges (Nantes) 85 000 100 % Cobogal (Gironde) 11 500 45 % 15 % 40 % Pauillac (Gironde) 16 700 100 % Port la Nouvelle (1) (syd) 8 100 100 % Port la Nouvelle (2) (syd) 1 800 100 % Geogaz (syd) 300 000 26,2 % 16,7 % 25,2 % Lavéra (syd) 90 000 100 % Källa: CO-formuläret. (277) TotalFinas och Elfs ställning i fråga om logistik komplet- terar varandra geografiskt. Till följd av koncentrationen kommer TotalFina/Elf att förvärva ensam kontroll över depåerna Norgal och Cobogal och tack vare tillskottet av depåer i södra Frankrike och Atlantsidan, kommer de sammanslagna företagen att ha en geografisk täckning för logistiken som gör att de kan agera oberoende av konkurrenterna (se nedan). (278) Slutligen har TotalFina och Elf starka ställningar i fråga om distributionsdepåer och fyllningscentrum. Infra- strukturerna för lagring av LPG i depåer i närheten och för lagring i flaskfyllningscentrum är viktiga och nödvändiga verktyg, eftersom den gör det möjligt att hålla LPG – en energiform som främst används inom bostads-service- och jordbrukssektorn och inom småin- landsbygdsområden dustrin – tillgänglig framförallt i och i mindre städer samt inom områden som är inriktade på hantverk. (279) Nödvändigheten av att ha tillgång till lagringsanlägg- ningar leder till höga hinder mot inträde och expansion på marknaden. Med hänsyn till att LPG uppfattas som en farlig produkt finns det även tvingande regler på nationell och europeisk nivå, som gör att det är mycket osannolikt att nya lagringsanläggningar kommer att byggas. Det skulle därför vara mycket dyrt för en marknadsaktör att gå in på LPG-marknaden och för en nuvarande aktör att öka sin marknadsandel. Under de senaste åren har utvecklingen gått mot koncentration i Frankrike på LPG-marknaden. L 143/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 7. 2. 2 Efterfrågestruktur (280) LPG-kunderna delas upp i två kategorier. ”Flaskkunder” är i huvudsak privatpersoner. ”Bulkkunder” består av undergrupperna privatpersoner ([. ]) och yrkesutövare ([. ]). Det bör noteras att försäljningen av klassiska flaskor (22) minskar med 2 % per år. Om man inte beaktar den tillkännagivna ökningen av försäljningen av LPG-bränsle, ökar däremot försäljningen av LPG i cisterner med 2–3 % per år, vilket innebär utsikter till tillväxt. 7. 3 Analys ur konkurrenssynpunkt 7. 3. 1 TotalFinas och Elfs samlade ställning inom LPG-försäljning (281) TotalFinas förvärv av Elf kommer att leda till att det skapas en dominerande ställning på marknaden/markna- derna för LPG i Frankrike. Med marknadsandelar 1998 på [15–25 % respektive 15–25 %] kommer TotalFina och Elf när de väl gått samman uppnå [40–50 %] på nationell nivå. Till denna siffra måste läggas de [0–5 %] som innehas av Air Liquide. TotalFina/Elf skulle därmed kontrollera cirka [40–50 %] av LPG-försäljningen i Frankrike. Om man undersöker de olika LPG-markna- derna skulle TotalFina/Elf ha [35–45 %] av försäljningen av LPG i flaska, [40–50 %] av försäljningen av små cisterner för hushållsbruk och [55–65 %] av försälj- ningen av stora cisterner för professionell användning. A¨ ven om den kombinerade marknadsandelen är mindre än de andelar som identifierats för de båda typerna av bulkförsäljning, skulle den sammanslagna enheten även där kunna utöva ett marknadsinflytande som kan likstäl- las med dominans, vilket framgår av nedanstående överväganden. 7. 3. 2 TotalFinas och Elfs ställning inom anskaff- ning av LPG — Produktion (282) Den franska raffineringsverksamheten producerade 1998 2,7 miljoner ton LPG (varav 60 % butan och 40 % propan). För övrigt utvinns, 0,1 miljoner ton från naturgas, främst i Lacq-området. Den totala LPG-kon- sumtionen i Frankrike var 3,2 miljoner ton 1998, varav 1,4 miljoner ton var import. (283) Vad gäller raffinaderiernas LPG-produktion och deras produktion från utvinning ur naturgas i Frankrike, producerar TotalFina [30–40 %] och Elf [10–20 %] av den franska produktionen, dvs. [50–60 %] tillsammans. Tack vare sin geografiska position och sitt distributions- nät kommer den nya enheten att vara den enda som kan distribuera LPG i hela Frankrike. — Importlager (284) Vad gäller importlager bör det betonas att TotalFina och Elf tillsammans disponerar över rättigheter i 44 % av den samlade kapaciteten för de nio importanläggningar- na ([. ]) och att den sammanslagna enheten kommer att äga fem av de nio importanläggningarna. (285) Bland dessa importanläggningar kan nämnas t. ex. Nor- (Le Havre) är en av de största gal. Depån Norgal importterminalerna (60 000 m3) i Nordeuropa. Den är Frankrikes enda kyldepå och den är dessutom tillgänglig för import från brittiska raffinaderier och raffinaderier i ARA-området, dvs. Antwerpen, Rotterdam, Amsterdam (den kan ta emot fartyg av alla storlekar och från alla ursprung, 860 000 ton passerade depån 1998). Den står för 40 % av LPG-importen till Frankrike. Förutom TotalFinas och Elfs innehav ägs depån till 20,9 % av Vitogaz. Efter transaktionen skulle anläggningen ägas till 79,1 % av den sammanslagna enheten. Denna skulle ha ensam kontroll över depån (kontroll av en majoritet på 2/3 av rösterna) och skulle kunna fatta alla beslut ensidigt. Det skulle kunna leda till konkurrenshämmande beteenden till skada för minoritetsaktieägaren, som t. ex. vägran att göra gemensamma inköp. Det skulle tvinga Vitogaz (som har egen kapacitet på 4 000 m3) att använda sig av mindre fartyg, vilket skulle öka det företagets kostnader. Detsamma gäller depån Cobogal, som TotalFina till 60 % skulle ha ensam kontroll över efter transaktionen. Den andra aktieägaren, Primagaz, med rätt till en kapacitet på 4 600 m3, skulle uteslutas på samma sätt som Vitogaz på Norgalanläggningen. (286) Den sammanslagna enheten skulle ha stora aktieinnehav i de mest strategiska anläggningarna, nämligen 42,9 % i Geogaz, som ligger i Lavéra, 60 % i Cobogal, Ambès och 79,1 % i Norgal, Harfleur. — Avtal om produktutbyte (22) LPG-tillverkarna har nyligen utvecklat en flaska på 6 kg (de klassiska flaskorna är på 13 kg), för att uppmuntra flaskanvänd- ningen. Den nya flaskan är lättare och därför bekvämare att köpa, transportera och installera. (287) För att kunna vara verksamma på LPG-marknaden i dag måste tillverkarna ha en geografisk täckning som omfattar hela landet. De måste vara inriktade på en lämplig logistikbas (omfattande importlager, lager för bulkgas eller flaskfyllningscentrum). Denna bas är an- tingen företagsintern eller också tillhör den tredje man 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/45 och används inom ramen för ett utbytesavtal. En konkur- rent anger i sitt svar: ”Under de senaste tjugo åren har de oberoende LPG-distributörerna i Frankrike försvunnit eftersom de inte kunde få en ställning som återförsäljare som gav dem tillgång till LPG, direkt eller genom utbyten, till konkurrensmässiga priser”. (288) Produktutbyten ger en konkurrent möjlighet att bedriva verksamhet i områden där han inte har egna resurser. Därigenom kan han transportera produkterna kortare sträckor (för produkter i kategorin ”farliga” produkter), begränsa sina logistikkostnader och sänka sitt försälj- ningspris för att förbli konkurrensmässig i ett visst område. De olika konkurrenterna letar efter ömsesidiga genomfartstjänster i sina olika centrum och depåer. I så fall kan det företag som äger centret eller depån leda LPG dit via masstransportmedel för att därefter sälja gasen till det företag som ansökt om genomfart (eller utbyte). Tillhandahållandet av sådana tjänster är knutet till ömsesi- dig överlåtelse av produkterna, vilka sker genom ett balan- serat utbytessystem som kan representera mer än hälften av de mängder som säljs av distributionsföretagen. Följan- de tabell ger en uppfattning av de olika konkurrenternas källor till utbyte. Det kan konstateras att de andra tillver- karna kommer att bli kraftigt beroende av den samman- slagna enheten till följd av koncentrationen. LPG-operatörernas beroende för inköp [. ] Total Gaz Elf Antargaz Primagaz Vitogaz Butagaz Air Liquide Utbyte Inköp Utbyte Inköp Utbyte Inköp Utbyte Inköp Utbyte Inköp Utbyte Inköp * * * * Total * * Elf Primagaz Vitogaz Butagaz Air Liquide Källa: Svar på kommissionens enkät. * * * * * * I ovanstående tabell visas vilken andel av en leverantörs totala LPG-försäljning som utgörs av utbytesavtal med konkurrenterna. Exempelvis är [. ] av Vitogaz försäljning beroende av utbyten med TotalFina och Elf. Utbyten: TFE:s relativa betydelse [. ] Primagaz Vitogaz Butagaz I följande tabell visas vilken betydelse utbytena med TotalFina och Elf har för Primagaz, Vitogaz och Butagaz jämfört med deras samlade utbyten för LPG. Källa: Svar på enkäten. TFE O¨ vriga TFE O¨ vriga TFE O¨ vriga L 143/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 (289) Härav följer att i den mån de tre konkurrenterna måste använda sig av utbytesavtal för att täcka en större del av Frankrike, är de beroende av TotalFina/Elf för mer än [. ] av sina behov. Detta beroende kommer att bli särskilt starkt för Vitogaz och Primagaz. Till följd av koncentrationen kommer därför politiken med balanse- rade utbyten att brytas, så att ingen av TotalFina/Elfs konkurrenter kommer att kunna köpa in eller importera LPG för att täcka hela det franska territoriet utan att gå igenom antingen TotalFina/Elfs raffinaderier eller deras importdepåer. — Distributionsdepåer och fyllningscentrum (290) Det bör noteras att de olika aktörerna ingår utbytesavtal med depåer och fyllningscentrum för att försäkra sig om en tillräcklig geografisk täckning. Vad gäller depåerna för distribution till inlandet bör det noteras att den sammanslagna enheten kommer att äga 48 av 112 de- påer, vilket motsvarar en marknadsandel på [. ] av LPG- marknaden beräknat på försäljning. TotalFina och Elf kommer att vara ensamma ägare till 13 av fyllningscent- rumen. De kommer dessutom att äga aktier tillsammans med en tredje man i nio andra centrum. Följande tabell illustrerar de olika aktörernas ställning i fråga om fyllningscentrum. Fyllningscentrum Region Elf TotalFina Butagaz Primagaz Vitogaz Nord O¨ st Valenciennes Arleux Courchelettes Dainville Herlisheim Hauconcourt Reichstett Herlisheim Sillery Pont à Mousson Pont à Mousson Seine-dalen och Mellan- frankrike Ris (orangis) Queven Petit Couronne Chalon Aubigny Le Hoc Le Hoc Queven Deux-Sévres Montereau St. Florentin Väst Donges L’Herbergement Vern Sydväst Boussens Fenouillet Nérac Niort Ambes Lacq Rodez Niort Ambes Rhône-dalen Feyzin Macon Marignagne Fos Arnage Vire Nérac Le Douhet Pauillac Lacq Rodez Lyon Bollene Rognac Brest St. des Pierre Corps Ambes Feyzin Fos Syd Korsika Källa: CO-formuläret. Port-la-Nouvelle Port-la-Nouvelle Ajaccio Bastia 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/47 (294) I svaret på meddelandet om invändningar förklarade TotalFina att logistiken för LPG är öppen och flyter bra och att fusionen inte skulle leda till några märkbara förändringar. Vad gäller fyllningscentrum påpekar Total- Fina att den lilla skillnaden mellan kostnaderna för masstransportmedel och transportkostnaderna för LPG i flaska gynnar en strategi som bygger på ett begränsat antal fyllningscentrum och en ökning av transportdistan- serna. Konsekvenserna för operatörerna skulle enligt TotalFina bli att de inte längre behöver disponera över flera fyllningscentrum och inte heller ingå utbytesavtal med andra distributörer. Detta påstående förutsätter dock att de övriga operatörerna lätt får tillträde till importmarknaden och de olika depåerna och det beaktar inte den kontroll som TotalFina/Elf kommer att utöva över vissa viktiga depåer, vilka kommer att fungera som flaskhalsar för konkurrenterna. (291) Det bör vidare noteras att i fråga om förpackad LPG vägrar alla marknadsaktörer att leverera flaskgas som inte är tappad på flaska och de ålägger sina distributörer (stormarknader och andra) att sälja LPG under deras märke. Det verkar dessutom som om systemet med pant på flaskorna (200 franska franc per flaska) skapar en lojalitet hos kunderna och därmed ökar inträdeshindren och minskar återförsäljarnas förhandlingskapacitet. Av- talen mellan LPG-tillverkarna och deras återförsäljare – distributörer innehåller klausuler som förbjuder dem att ta emot gasflaskor av andra märken än dem de är agenter för. En sådan avtalsklausul skulle kunna leda till att territoriet delas upp och att kunderna blir lojala mot ett viss märke, genom att konsumenterna hindras från att byta märke. TotalFina har påpekat att den franska konkurrensmyndigheten och appellationsdomstolen i Paris har ansett att dessa klausuler visserligen är begrän- sande men att de bidrar till att uppfylla kraven om kontroll och säkerhet genom att de förhindrar att flaskorna går utanför den ursprungliga distributionskret- sen. Faktum kvarstår dock att fusionen och storleken av den sammanslagna enheten kommer att leda till att denna praxis kommer att öka hindren för andra leveran- törer att expandera och uppmuntra kunderna att bli mer trogna ett visst märke. 7. 4 Skapande av en dominerande ställning (292) Av förklaringarna ovan framgår att transaktionen kom- mer att äventyra jämvikten på LPG-marknaden genom att en stor aktör försvinner och genom att de andra konkurrenterna blir mer eller mindre beroende av den sammanslagna enheten. Detta kommer att leda till att konkurrenterna får högre kostnader och lägre konkur- renskraft. (293) Efter transaktionen kommer TotalFina/Elf att vara det enda verkligt självständiga företaget på LPG-marknaden. Alla andra konkurrenter som vill täcka hela landet kommer att köpa in produkterna hos TotalFina/Elf eller utverka tillträde till det företagets logistik, som kommer att fungera som en flaskhals. Enligt konkurrenternas utsagor är det emellertid inte bara produktens tillgänglig- het som gör att utbudet på LPG-marknaden stelnar, utan även tillgängligheten till importlager, relälager och andra logistiska medel för distributionen (tankbilar, fyllnings- centrum etc. ). Lagringskapaciteten för LPG fungerar sålunda på just in time-basis, vilket gör att vissa konkur- renter endast har åtta lagerdagar under en överbelastad period, t. ex. på vintern. (295) TotalFina betonar att konkurrenternas tidigare resultat vittnar om att de har kapacitet att förvärva och bibehålla konkurrensmässiga positioner i fråga om fyllning av LPG-flaskor. Detta argument bortser dock från konkur- rensen mellan Totalgaz och Elf Antargaz före fusionen, vilken gav de andra konkurrenterna möjlighet att få marknadspositioner som låg nära Totals och Elfs (t. ex. Primagaz), eller till och med starkare (t. ex. Butagaz). Detsamma skulle gälla den sammanslagna enhetens delägande i gemenskapens depåer (dvs. a¨gande i ett fyllningscentrum tillsammans med en tredje man). Det verkar dock som om TotalFina/Elfs motiv gentemot konkurrenterna skulle ändras helt genom fusionen. TotalFina/Elf kommer att få en självständig ställning i fråga om inköp av LPG i förhållande till sina konkurren- ter, som kommer att bli beroende av den nya enheten om de vill kunna täcka hela landet. Dessutom har TotalFina/Elf andra incitament än konkurrenterna i sin egenskap av vertikalt integrerad oljekoncern. Alla konkurrenterna på LPG-marknaden är operatörer som säljer en enda produkt (dvs. de distribuerar enbart LPG). O¨ vriga konkurrenter har antingen exklusiva inköpskon- trakt med oljebolag ([. ], Butagaz med [. ] eller också för de en politik med gemensam import ([. ]). Riskerna för att konkurrenterna marginaliseras av TotalFina/Elf i gemenskapsdepåerna har fått stöd i svaren på kommis- sionens enkät. Kommissionen kan alltså inte dela de slutsatser som TotalFina drar av jämförelsen mellan flaskfyllningsoperatörernas konkurrenssituation före och efter fusionen. L 143/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 (296) I den utsträckning eldningsolja är en potentiell källa till konkurrens med LPG, bör det noteras att TotalFina/Elf skulle bli Frankrikes största tillverkare av eldningsolja. Genom att den sammanslagna enheten skulle ha kontroll över två alternativa energikällor, skulle den kunna styra konkurrensen mellan energikällorna, bland annat genom att manipulera priserna. Man bör för övrigt beakta de diskussioner som för närvarande förs i Frankrike om Gaz de Frances (GdF) framtid. Med hänsyn till liberalise- ringen av gassektorn överväger den franska regeringen, som är aktieägare i GdF, att öppna GdF:s kapital för EdF, TotalFina och Elf (23) (se Le Monde, fredagen den 12 november 1999). i (297) I sitt svar på meddelandet om invändningar kunde TotalFina inte visa att de övriga konkurrenterna skulle kunna överleva trots sitt beroende av den sammanslagna form av utbytesavtal eller import- eller enheten, relälogistik. Med undantag för Butagaz, vars konkurrens- mässiga motiv efter fusionen diskuteras i följande punk- ter, kommer de andra konkurrenterna tvärtom vara starkt beroende av den nya enheten. Air Liquide får alla förbli sina produkter från Elf. Vitogaz kommer att beroende av parterna till fusionen, särskilt vad gäller import. Primagaz, som köper in hos [. ], kommer slutligen att få det svårt att hitta infartsleder för sin import (särskilt i norra Frankrike). TotalFina påpekar att Primagaz är en konkurrent som skulle kunna reagera på en ökad efterfrågan på LPG. Företaget får sina leveranser från [. ] med stöd av långfristiga kontrakt. Dess import- infrastruktur i Brest, och eventuellt den belgiska impor- ten från raffinaderierna i Antwerpen, utgör enligt Total- Fina alternativa produktkällor som är mer än tillräckliga för att utöva en effektiv konkurrens. Enkäten har dock bekräftat att Primagaz inte kommer att ha någon flexibilitet att öka de lokala inköpen. [. ] kapacitet är redan överbelastad. Dessutom kan depåerna i Brest endast ta emot små fartyg och tjänar bara till att leverera till Bretagne. Att importera produkten i Antwerpen skulle kunna vara 20–40 % dyrare. En konkurrent (23) Utdrag ur dagstidningen Le Monde: ”[GdF] måste utvecklas samtidigt både i tidigare marknadsled genom att delta i utveck- lingen av utvinningen av råolja, och i senare marknadsled för att tillgodose kundernas efterfrågan. I detta syfte har man beslutat om principen om att öppna kapitalet för TotalFina/Elf och EDF (Le Monde, 29 oktober) [. ]. Genom att förvärva kontrollen över Elf, kommer TotalFina liksom sina stora konkurrenter att stabilisera sig inom gasdistributionen. Elf disponerar över ett ledningsnät i sydvästra Frankrike, som utvecklats sedan gasfyn- digheterna i Lacq. Den nya koncernen kommer att bli en oundviklig partner för GDF. ” som Primagaz, som skulle kunna utöva en effektiv konkurrens efter fusionen, kommer därför att få ett begränsat utrymme att agera. (298) Ingen av konkurrenterna kommer att vara i stånd att motarbeta TotalFina/Elf om de begränsar mängderna eller höjer priserna. Som förklarats ovan skulle Vitogaz och Air Liquide inte ha något manöverutrymme gente- mot TotalFina/Elf och de kan därför inte anses utöva något konkurrenstryck på TotalFina. Repsol har endast en marginell närvaro på marknaden (från sin spanska infrastruktur) i södra Frankrike och företaget skulle vara beroende av TotalFina/Elf om det skulle vilja utvidga försäljningen till andra geografiska områden. Primagaz täcker bara delvis det franska territoriet och kommer att vara beroende av TotalFina/Elf för att säkra sin täckning. Det är bara Butagaz som skulle kunna få ett visst oberoende gentemot TotalFina/Elf. (299) A¨ ven om man utgår från att de är oberoende gentemot TotalFina/Elf, är det emellertid tveksamt om dessa före- tag, särskilt Butagaz, skulle ha incitament att motarbeta en prisökning som inletts av TotalFina/Elf. Den franska logistikkedjan för LPG är nämligen ofta överbelastad på vintern (80 % av den årliga konsumtionen). Dessutom finns det stora hinder mot expansion. (300) TotalFina/Elfs konkurrenter skulle därmed inte kunna öka sin försäljning i någon betydande mån utan att följa en prisökning som inletts av TotalFina/Elf. De har därför allt intresse av att följa en prisökning. En av de stora konkurrenterna svarade att man vid en prisökning på LPG från koncentrationens parter inte skulle kunna tillgodose en större efterfrågan i segmentet ”bulk i medelstora och stora volymer”, samtidigt som man endast skulle kunna öka kapaciteten med 5 % inom segmentet för LPG på flaska och i ”bulk i små volymer”. Dessa begränsningar skulle finnas i fråga om tillgänglig- heten av produkter som är knutna till inköpsställen som kontrolleras av paterna i koncentrationen. Det gäller särskilt importdepån i Norgal, som för den aktuella konkurrenten är den enda importmöjligheten för norra Frankrike. En annat stort konkurrerande företag har påstått att det skulle kunna bemöta en större efterfrågan till följd av en prisökning från den sammanslagna enheten. En långvarig efterfrågan skulle dock kräva betydande investeringar i material (flaskor), utrustning (lagringskapacitet) och logistik (transportfordon). Som ett exempel kan nämnas att för att öka sin lagringskapa- citet skulle konkurrenterna behöva utrusta sig med bulklager (kostnad: [. ] franska franc per 100 upplagrade ton, byggtid: 2–5 år) och extra importställen (kostnad [. ] franska franc för en depå på 6 000 ton, byggtid: 2–5 år). 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/49 (301) Den anmälda transaktionen kommer att leda till att det skapas en dominerande ställning för TotalFina/Elf på marknaden/marknaderna för LPG i flaska, för LPG i cisterner för hushållen och för LPG för professionella användningar. sin tur framställs vid raffineringsprocessen för råolja) i ångkrackningsanläggningar. Etylen används främst för framställning av polyetylen eller PVC och kan inte ersättas av någon annan produkt som råvara. Kommis- sionen har i sin beslutspraxis ansett att etylen utgör en separat produktmarknad (24). 8. ANDRA MARKNADER (302) Den anmälda transaktionen leder till att verksamhet kombineras på ett flertal andra olje- och kemimarknader. Kommissionen har under förfarandet mottagit två klago- mål från kunder till TotalFina eller Elf angående markna- derna för svavel respektive etylen. Av de skäl som anges nedan ledde kommissionens undersökning till slutsatsen att den anmälda koncentrationen inte skulle leda till att det skapas eller förstärks en dominerande ställning på någon av de två marknaderna. (308) Enligt klaganden har Elf en dominerande ställning på en marknad för försäljning av etylen i Frankrike och denna dominerande ställning skulle förstärkas genom att TotalFinas verksamheter i marknadsled efter polyety- lenproduktionen tillkommer [. ]. (309) TotalFina hävdar däremot att det finns en produktmark- nad för etylen men att dess geografiska omfattning är Europa. 8. 1 Svavelmarknaden (303) Svavel framställs antingen genom raffinering av råolja (det är en biprodukt från raffineringsprocessen) eller genom rening av naturgas som utvunnits från naturgas- fyndigheter. (304) Klaganden gör gällande att TotalFina/Elf skulle få en dominerande ställning på en marknad för svavelförsälj- ning som omfattar södra Frankrike. Enligt klaganden är det dyrt att transportera svavel på grund av att det måste förvaras i flytande form. (305) Den marknadsdefinition som klaganden föreslår, vilken begränsar omfattningen av den geografiska marknaden till södra Frankrike, kan inte godtas. Kommissionens marknadsundersökning har visat att svavel ofta transpor- teras långa sträckor, i flytande eller fast form, att det finns en betydande överkapacitet i Frankrike och i andra EU-länder, t. ex. Tyskland, samt att det finns betydande handelsflöden mellan medlemsstaterna och på världsni- vå. Av dessa skäl sammantagna bör den relevanta geografiska marknaden omfatta minst Europa. På en sådan marknad skulle TotalFina/Elf ha en sammanlagd marknadsandel på [10–20 %]. (306) Kommissionen anser alltså att den anmälda transaktio- nen inte kommer att skapa eller förstärka en domineran- de ställning på marknaden för svavelförsäljning. 8. 2 Etylenmarknaden (310) I motsats till vad TotalFina anser finns det flera omstän- digheter som leder till en definition av den geografiska marknaden som är begränsad, i vart fall till Frankrike. Etylen är nämligen en gas som är svår att transportera eftersom den är lättantändlig. För att minska transport- kostnaderna och de logistiska svårigheterna ligger pro- duktionsanläggningarna för polyetylen och PVC normalt nära de krackningsanläggningar som producerar etylen. Vid långa transportsträckor transporteras etylen i kom- primerad form genom ledningsnät eller i flytande form genom specialiserade kylfartyg. Dessa transporter kräver dock betydande investeringar i logistisk utrustning, såsom ledningar och sjöfartsterminaler, som i sin tur via rörledningar är kopplade till en, eller oftast flera, produktionsenheter för polyetylen eller PVC. (311) Kylfartygen är också en alternativ inköpskälla, men import sjövägen kräver hamnutrustning. Kostnaden för sjötransport utgör en merkostnad på [. ], till vilken man måste lägga de olika transitkostnaderna vid terminalerna och rörledningarna ([. ]). Totalt utgör en import från Medelhavsområdet en merkostnad på [. ] jämfört med en produktion i Frankrike (25). (312) Det är varken lönsamt eller praktiskt att transportera etylen landvägen, på väg eller järnväg, med hänsyn till att produkten är lättantändlig. Det är praktiskt taget omöjligt att transportera stora mängder etylen från en produktionsanläggning till en konsumtionsanläggning som ligger i inlandet om de två anläggningarna inte är anslutna till samma rörledningsnät. (307) Etylen är en kemisk grundprodukt som tillhör gruppen olefiner, som omfattar etylen, propylen och butadien. I Västeuropa produceras etylen främst från nafta (som i (24) A¨ rendena IV/M. 708 – Exxon/DSM, IV/M. 361 – Nesté – Statoil och IV/M. 550 Union Carbide/Enichem (25) [. ]. L 143/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 (313) I Frankrike finns det ett rörledningsnät (rörledning för etylen syd-öst) som är kopplat till Medelhavet och produktionsenheterna Lavera (Elf och Atochem/BP:s ångkrackningsanläggning) och Berre (Shell/BASF:s ång- krackningsanläggning) via St Auban och Feyzin (Elf och Atochem/Solvays ångkrackningsanläggning) till Tavaux (BASF/Solvays PVC-fabrik). Denna rörledning förser fa- brikerna för etylenderivat Lavéra (BP Amoco och Elf Atochem), SCVF (Shell/Elf Atochem), SPF (Elenac), Berre (Elenac/Montell), St Auban (Elf Atochem), Pont de Claix (Elf Atochem/RP), Jarrie (Elf Atochem), Balan (Elf Atochem). Andra rörledningar sammankopplar vissa isolerade ångkrackningsanläggningar med vissa enskilda användare. Det finns ingen fransk etylentillverkare som kan transportera etylen till konsumenter i det franska inlandet annat än genom det ovannämnda rörlednings- nätet, och detta täcker bara Frankrike. Likaså kan de franska etylentillverkarna inte transportera produkten utanför Frankrike, förutom genom att exportera sjövä- gen, dock endast begränsade mängder med hänsyn till terminalernas kapacitet. Elf har redan en stark närvaro på marknaderna för PVC ([5–15 %]), PEHD ([0–10 %]) och andra polyetylener ([0–10 %]). Det finns alltså ingenting som tyder på att tillägget av TotalFinas verksamheter i grunden skulle kunna ändra Elfs intressen till skada för andra operatörer på marknaderna i produktionsleden efter marknaden för etylenförsäljning. (317) [. ]. (318) Av dessa skäl anser kommissionen att den anmälda transaktionen inte leder till att det skapas eller förstärks en dominerande ställning på marknaden för försäljning av etylen i Frankrike. (314) Man kan således anse att den geografiska marknaden för inköp av etylen högst omfattar det territorium som kan förses via ett rörledningsnät. VII ÅTAGANDEN FRÅN DEN ANMA¨ LANDE PARTEN SAMT BEDO¨ MNING (315) Elfs andel av den franska etylenmarknaden är över [50–60 %] oavsett om den beräknas på grundval av produktionen eller på grundval av disponibel kapacitet för försäljning på marknaden. Elf är också starkt inom import- och lagerdepåer (Elf Atochem kontrollerar till- sammans med BP Amoco terminalen Lavera, som är den enda möjligheten att sjövägen få tillgång till ledningsnä- tet som täcker södra Frankrike) och kontrollerar trans- porten av etylen via rörledning. Elf äger hela etylenled- ningen syd-öst (Lavera – Berre, Berre – St Auban, St- Auban – Pt de Claix, Pt de Claix – St Pierre de Chandieux) som förser regionen i fråga. Elf äger också en majoritet ([. ]) av ETEL-ledningen, som förbinder ångkracknings- anläggningen Feyzin med Balan och Tavaux (Solvays PVC-fabrik). Slutligen [. ]. Med hänsyn till Elfs ställning som oundviklig partner på etylenmarknaden, både i egenskap av producent och innehavare av transportin- frastruktur, verkar det som om Elf har en dominerande ställning på denna marknad. (319) Den 19 januari 2000 erbjöd sig den anmälande parten att göra vissa åtaganden för att avlägsna de konkurrens- problem som kommissionen hade tagit upp i sitt meddelande om invändningar av den 26 november 1999. Den 28 januari 2000 lämnade den anmälande parten in ändrade åtaganden, som beaktade resultatet av marknadstestet och vissa justeringar som kommissionen hade begärt. Den 31 januari 2000 meddelade kommis- sionens enheter sin negativa reaktion på justeringarna av åtagandena i fråga om LPG-verksamheten. Samma dag föreslog den anmälande parten att sälja LPG- verksamheten inom Elf-koncernen. Detta nya förslag är en följd av det negativa resultatet av marknadstestet för de förslag som kommissionens enheter prima facie hade betraktat som tillräckliga för att underkastas ett sådant test. Det nya förslaget kom in en arbetsdag efter det att kommissionen tagit emot resultatet av marknadstestet. Förslaget avlägsnar tydligt de identifierade konkurrens- problemen på den relevanta marknaden. Av detta skäl kunde samrådet med medlemsstaterna inom ramen för den rådgivande kommittén hållas snarast möjligt. Det föreligger således exceptionella förhållanden enligt arti- kel 18. 2 i förordning (EG) nr 447/98 som motiverar att det nya förslaget gavs in efter det att den i förordningen föreskrivna tremånadersfristen löpt ut. (316) Kombinationen av TotalFinas och Elfs verksamheter i inom polyetylen och PVC, senare marknadsled, dvs. kommer inte att leda till att Elfs dominerande ställning förstärks. TotalFinas enda verksamhet inom etylentill- verkning i Europa är verksamheten vid en produktions- enhet i Belgien. TotalFina har för övrigt verksamhet inom tillverkning av polyetylen med hög densitet, där företaget har [5–15 %] av den europeiska marknaden. (320) Åtagandena sammanfattas och bedöms i följande punk- ter. De relevanta marknaderna gås igenom i samma ordning som i meddelandet om invändningar, en ord- ning som även följts i konkurrensbedömningen i detta beslut. Texten till åtagandena är bifogad detta beslut och utgör en integrerad del av detsamma. 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/51 1. FO¨ RSA¨ LJNING UTANFO¨ R NA¨ TET, IMPORTDEPÅER OCH RO¨ R- LEDNINGAR 1. 1 Beskrivning (321) TotalFina åtar sig att avyttra följande tillgångar eller verksamheter på området för import- och distributions- depåer: — TotalFinas och Elfs kombinerade andelar (38,72 %) i kapitalet i CPA. — Hela Elfs andel på 49 % i SFDM, varigenom SFDM blir oberoende av TotalFina/Elf. — Hela Elfs andel på 50 % i företaget CIM, som därigenom blir oberoende av den sammanslagna enheten. — Hela Elfs andel på 25,7 % i företaget DP Fos. TotalFina/Elf förlorar kontrollen över DP Fos och behåller en andel utan kontroll på 25,7 % och tre styrelseledamöter i stället för som tidigare sex. — Importdepån i Port la Nouvelle (TotalFina, södra regionen). — En andel på 51 % i importdepån i Lorient, där den sammanslagna enheten skulle behålla två av de tidigare fyra styrelseledamöterna (TotalFina, västra och mellersta regionen). — Hela distributionsdepån i Nanterre (TotalFina, Nor- mandie, Parisområdet). — En andel på 8,76 % som Elf innehar i distributions- depån EPL i Lyon (Rhône Alpes), där den samman- slagna enheten skulle behålla fem av de tidigare sex styrelseledamöterna. — En andel på 6,54 % i det företag som driver depån SES i Strasbourg, i vilken TotalFina/Elf inte längre kommer att äga andelar. — Vidare åtar sig TotalFina att öppna tillträdet till rörledningen ODC för depåer i Strasbourg (östra regionen) som tillhör andra än parterna. — Hela Elfs andel på 14,1 % och en andel på 3,5 % som innehas av TotalFina i kapitalet i företaget SPMR. TotalFina/Elf kommer att behålla en andel utan kontroll på 29 % och tre av de tidigare fem styrelseledamöterna. 1. 2 Analys (323) Vad gäller marknaden utanför nätet skulle de försäljning- ar som TotalFina föreslagit leda till att kapacitet vid import- och distributionsdepåer i var och en av de sex regioner som identifierats i beslutet skulle undgå TotalFina/Elfs kontroll. De volymer som på så sätt blir oberoende av TotalFina/Elf är tillräckliga för att säkerställa att det finns andra inköpskällor för raffinerade produkter än de som innehas av TotalFina/Elf eller de andra raffinaderierna. Likaså ger de föreslagna åtagande- na möjlighet att avlägsna den kontroll som den nya enheten skulle ha utövat över de rörledningar som är flaskhalsar för försörjningen av de berörda regionerna. TotalFina/Elfs och mera generellt raffinaderiernas utbud av raffinerade produkter på marknaden utanför nätet kommer således att kunna utmanas genom användning av import, oavsett om de aktuella marknaderna är nationella eller regionala. (324) I södra regionen ger försäljningen av importdepån i Port- la-Nouvelle möjlighet att på nytt öppna för importer som sker oberoende av TotalFina/Elf från den västra delen av det franska Medelhavsområdet. Det är av avgörande betydelse att den sammanslagna enheten förlorar kon- trollen över importdepån DP Fos, eftersom denna, förutom det strategiska läget för att försörja Frankrikes sydöstra Medelhavsområde, styr tillträdet för importera- de produkter till rörledningen SPMR som följer Rhône fram till Lyon. Genom dessa två åtgärder bör man kunna återinrätta möjligheter för efterfrågan utanför nätet att köpa in genom import, oberoende av TotalFina/Elf och de andra franska raffinaderierna. (322) TotalFina åtar sig att avyttra följande tillgångar eller verksamheter på området för rörledningar: — Hela Elfs andel på 26,6 % i företaget Trapil. TotalFinal/Elf kommer att behålla en andel utan kontroll på 34,5 % och fyra av de tidigare sex styrelseledamöterna. — Hela Elfs andel på 49 % i kapitalet i företaget SFDM, som driver rörledningen DMM. SFDM blir självständigt gentemot den sammanslagna enheten. (325) I regionen Rhône-Alpes-Auvergne-Bourgogne frigör To- talFina kapacitet i depån EP Lyon. Avyttringen av andelar i CPA kommer att leda till att TotalFina/Elf förlorar allt inflytande över distributionsdepån i Saint Priest. Minskningen av ägandet i rörledningen SPMR till 29 % leder också till att avlägsna alla möjligheter för TotalFi- na/Elf att kontrollera denna rörledning, även om de går samman med en aktieägare som har en liten andel. Besluten fattas nämligen med två tredjedelars majoritet. Efterfrågan på marknaden utanför nätet kommer således att kunna öppnas för en fri konkurrens mellan raffinade- rierna och mellan raffinaderierna och importer. L 143/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 (326) I västra regionen förlorar TotalFina/Elf all kontroll över rörledningen DMM och en distributionsdepå som är knuten till rörledningen och som erbjuder en oberoende koppling till rörledningen ODC för tre importdepåer i Strasbourg. Den nya enheten kommer under alla omständigheter att överlåta (se skäl 327) sitt innehav i CPA (38,8 %), ett företag som även kontrollerar importdepån SES i Strasbourg. Vad gäller denna depå kommer överlåtelsen automatiskt att minska enhetens inflytande betydligt. TotalFina har även föreslagit att det skall avstå från sitt innehav på 6,54 % i SES, som efter överlåtelsen av andelarna i CPA skulle ha utgjort ett resterande innehav. Genom dessa åtgärder förlorar Total- Fina/Elf den kontroll som man hade kunnat utöva över inköpskällorna och det frigörs kapacitet i distributions- depåerna som bör ge efterfrågesidan möjlighet att göra sina inköp oberoende av raffinaderiernas utbud. (327) I norra regionen, där TotalFina/Elf kontrollerar det enda raffinaderiet, förlorar den sammanslagna enheten sin kontroll över rörledningen DMM och en till denna kopplad distributionsdepå. Genom försäljningen av an- delarna i CPA upphävs den nya enhetens förköpsrätt till lagringskapaciteten i importdepån i Dunkerque. Den leder också till att undanröja allt eventuellt inflytande över CPA:s drift av depån. Åtagandena ger således på nytt möjlighet att använda inköpskällor som är oberoende av TotalFina/Elf och att återupprätta en effektiv konkurrens. utan att vara beroende av TotalFina/Elf eller de andra raffinaderierna och de kommer att säkerställa att distri- butionsdepåerna förblir öppna och inte kontrolleras av den nya enheten. (330) Åtagandena om att ge upp styrelseplatser är, med undantag för den plats som frigörs i EPL (Lyon), en följd av åtagande om försäljning av samtliga andelar i ett visst företag (såsom CPA) eller en förlust av kontroll (såsom SPMR, Trapil, CIM, SFDM, Lorient och DP Fos). Försälj- ningen av en andel i EPL åtföljs endast av en samtidig förlust av lagringskapacitet men inte av en förlust av kontroll över depån. Åtagandet om att ge upp en plats i styrelsen utesluter inte att TotalFina/Elf har kontroll över depån, eftersom de behåller majoriteten på bolagsstäm- man. Kommissionen noterar alltså att TotalFina/Elf har för avsikt att avstå från en plats i EPL:s styrelse, men ställer inte detta som ett villkor för att förklara koncentrationen förenlig med den gemensamma mark- naden. (331) Vad gäller marknaderna för att ställa till förfogande lagringskapacitet i de importdepåer som är kopplade till masstransportmedel avlägsnar TotalFinas åtaganden helt och hållet överlappningarna mellan verksamheterna och ger möjlighet att återupprätta en effektiv konkurrens. (328) I västra och mellersta regionen föreslår TotalFina att det skall avyttra 51 % av en importdepå i Lorient i Bretagne och ge upp sin kontroll över importdepån i Donges (Nantes-området) och rörledningen DMM, som är knu- ten till den. TotalFina/Elf kommer att äga det enda raffinaderiet i regionen (i Donges) men kommer inte att kontrollera de alternativa inköpskällorna. Förutsättning- arna för en effektiv konkurrens skulle därmed återupp- rättas. (332) Vad gäller marknaderna för transport av raffinerade produkter via rörledning avlägsnar de föreslagna åtagan- dena helt och hållet överlappningarna mellan verksam- heterna, genom försäljningen av Elfs andel i SFDM och Trapil och genom försäljningen av Elfs andel och en del av TotalFinas andel i SPMR. Genom dessa åtgärder kan en effektiv konkurrens återupprättas. (329) I Normandie-Parisområdet kommer TotalFina att ge upp all kontroll över importdepån CIM i Le Havre och, genom avyttringen av andelarna i CPA, sin förköpsrätt till lagringskapaciteten i importdepån i Rouen. Denna avyttring leder även till att avlägsna allt eventuellt inflytande över CPA:s drift av depån. Dessutom förlorar TotalFina/Elf kontrollen över rörledningssystemet Trapil. TotalFina har även åtagit sig att sälja en distributionsdepå i norra Parisområdet och dess åtagande att sälja andelar- na i CIM och SFDM kommer att leda till en förlust av kontrollen över tre distributionsdepåer (CIM Coignière, CIM Grigny och SFDM La Ferté Alais) som ligger i det södra Parisområdet. Dessa försäljningar kommer att ge kunderna utanför nätet möjlighet att göra sina inköp (333) Kommissionens marknadstest har bekräftat att de före- slagna åtgärderna kommer att leda till att en effektiv och varaktig konkurrens återupprättas på marknaderna utanför nätet, för tillhandahållande av lagringskapacitet i importdepåer som är kopplade till masstransportmedel och för transport av raffinerade produkter via rörledning. Vissa tredje parter som tillfrågats har åberopat vikten av de lagringsrättigheter som TotalFina och Elf har i vissa geografiska områden, särskilt för eldningsolja i vissa delar av Bretagne och att åtagandena inte kommer att påverka deras ställning i det avseendet. Genom de föreslagna åtagandena frigörs dock tillräckligt med lag- ringskapacitet i import- eller distributionsdepåerna för att kunderna skall kunna göra sina inköp oberoende av de franska raffinaderierna (särskilt den nya enheten). 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/53 2. FO¨ RSA¨ LJNING AV MOTORBRA¨ NSLE PÅ MOTORVA¨ GAR 2. 1 Beskrivning (334) TotalFina åtar sig att avyttra 70 bensinstationer på de motorvägar som omfattas av den relevanta marknad som definierats i detta beslut. Dessa stationer är förteck- nade med namn och det är fråga om 35 stationer med märket Elf, 27 med märket Total och 8 med märket Fina. Valet av bensinstationer beaktar bland annat de problem som identifierats i skäl 219 i detta beslut. (335) Om försäljningen av vissa bensinstationer på motorvä- gar inte skulle kunna äga rum som planerat, på grund av att motorvägens koncessionsinnehavare [. ] inte godkänner den, åtar sig den anmälande parten att sälja till en annan köpare eller att sälja en annan bensinstation på en motorväg. Om ett sådant utbyte görs måste den anmälande parten föreslå en likvärdig bensinstation för kommissionen (i fråga om försäljning, geografiskt läge, villkor för koncession eller underkoncession). Under alla omständigheter måste kommissionen ge sitt godkännan- de och den anmälande parten har åtagit sig att rådgöra med de franska konkurrensmyndigheterna. 2. 2 Analys (336) Genom den anmälda transaktionen tillför Elf 77 bensin- stationer på den relevanta marknaden till den nya koncernen. O¨ verlappningen avlägsnas därmed praktiskt taget. Detta gäller även i fråga om TotalFinas försälj- ningsvolym. (337) Vad gäller möjligheten att byta ut en bensinstation mot en annan eller ett erbjudande mot ett annat om en tredje part gör invändningar, bör den av TotalFina föreslagna bestämmelsen leda till att åtagandena får full verkan. Kommissionen noterar den anmälande partens avsikt i punkt 37 h andra stycket andra meningen i åtagandena att rådgöra med de franska myndigheterna i ett sådant fall. utomstående parter har hävdat att koncernerna TotalFi- na och Elf erbjuder exklusiva kort för sina bensinstations- nät och att en stor del av kunderna vid de stationer som skall säljas skulle förbli lojala med TotalFina/Elf, vilket skulle minska försäljningen betydligt och öka den sam- manslagna enhetens marknadsstyrka lika mycket. Total- Fina har upplyst kommissionen om att cirka [. ] av företagets försäljning härrör från exklusiva kort. För att bemöta tredje mans farhågor om att en del av försäljningen skulle försvinna, har den anmälande parten åtagit sig att erbjuda köparna av bensinstationerna en möjlighet att acceptera dess exklusiva kort under tre år. Detta erbjudande gäller bara för det fall att köparen inte har ett eget exklusivt kort. Kommissionen anser att TotalFinas åtaganden om de exklusiva korten kommer att ge köparna möjlighet att behålla de avyttrade bensin- stationernas försäljning och ge dem tillräckligt lång tid att skapa egna incitament gentemot kunderna. 3. FO¨ RSA¨ LJNING AV FLYGBRA¨ NSLE 3. 1 Beskrivning (339) TotalFina åtar sig att avyttra Elfs andel på 50 % i GAT (Groupement pour l’Avitaillement de Toulouse-Blagnac) och Elfs andel på 50 % i GALYS (Groupement pour l’Avitaillement de Lyon-Satolas). 3. 2 Analys (340) Genom det föreslagna åtagandet undanröjs överlapp- ningen mellan Elfs och TotalFinas verksamheter på de två berörda marknaderna helt och hållet. Marknadstestet har bekräftat att det är tillräckligt att öppna dessa två grupperingar för en tredje man för att denne omedelbart skall kunna utöva en effektiv konkurrens på den relevan- ta marknaden. 4. FLYTANDE PETROLEUMGAS 4. 1 Beskrivning (338) Marknadstestet har bekräftat att konkurrensen skulle återställas på marknaden för bränsleförsäljning på mo- torvägar, med förbehåll för att köparen eller köparna av de sålda bensinstationerna har självständig kapacitet att göra inköp. Några företag som tillfrågats ansåg att försäljningarna inte var tillräckliga. Ett av företagen bygger denna inställning på en marknadsdefinition som även omfattar bensinstationer som inte tagits med i kommissionens definition av den relevanta marknaden och därför beaktas det företagets synpunkter inte. Andra (341) De åtaganden som TotalFina föreslog först bestod i) att klippa av de strukturella banden med två konkurrenter ([. ]), ii) att öppna importdepåerna för LPG genom att sälja andelar eller rätt till lagringskapacitet i importde- påerna Norgal i Le Havre, Geogaz i söder och Cobogal i Bordeaux och andra logistiska anläggningar (fyra fyllningscentrum i södra respektive västra Frankrike) samt iii) att avyttra näringsverksamhet med tillhörande logistik inom segmentet för bulkförsäljning av små volymer som omfattar den södra halvan av Frankrike. L 143/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 (342) Marknadstestet av dessa förslag gav negativa resultat med hänsyn till följande överväganden om åtagandenas förmåga att omedelbart återupprätta en varaktig och effektiv konkurrens. För det första fanns det en viss osäkerhet om TotalFina hade rättskapacitet att föreslå en försäljning av lagringsrättigheterna i Norgal-depån i stället för en försäljning av aktier. För det andra var ingen av de föreslagna åtgärderna tillräcklig för att möjliggöra oberoende och lönsamma inköp genom användning av fartyg med stor kapacitet. För det tredje var de totala volymer som kunde frigöras knappast tillräckliga för att tillgodose [. ] och de avyttrade närings- verksamheternas behov. För det fjärde och vad gäller försäljning av LPG i flaska, gav den anmälande partens förslag inga avsättningsmöjligheter, eftersom majorite- ten av försäljningen sker till stormarknader som tar ut betydande kostnader för att föra produkterna. För det femte [. ]. Slutligen var det inte säkert att de föreslagna verksamheterna med bulkförsäljning i små volymer skulle disponera över hela det logistiska stöd som de hade inom Elf-koncernen. (343) Som svar på marknadstestet föreslog TotalFina ändrade åtaganden som i huvudsak bestod i att man ökade den importkapacitet som man erbjuder att sälja. Den kapacitet som nu erbjöds var betydande, men löste inte de andra problemen i fråga om LPG i flaska, [. ] och bulkförsäljning av små volymer. Som bäst skulle de ändrade åtagandena ha lett till att göra de befintliga konkurrenterna mera oberoende och att sänka inträdes- hindren för potentiella konkurrenter. Med hänsyn till att marknaden i fråga är mycket koncentrerad, skulle de faktiska konkurrenterna emellertid ha intresse av att följa en prisökning som inletts av TotalFina/Elf snarare än att försöka öka sina marknadsandelar. Eftersom det var osäkert om nya konkurrenter skulle gå in på marknaden, kunde förutsättningarna för en effektiv och varaktig konkurrens inte återupprättas genom de ändrade åtgärderna. Osäkerheten kring åtgärdernas verk- ningar förvärrades ännu mer av att de erbjudna försälj- ningarna var spridda och inte kunde säkerställa en effekt motsvarande en övergripande försäljning och förmodligen hade lett till att det skapades enheter som var beroende av någon av de aktörer som redan är närvarande på marknaden. samband med LPG-verksamhet i Frankrike kommer att stanna kvar i den sammanslagna enheten. Slutligen kommer lagringsutrymmena i Donges och Lacq, som är knutna till raffinaderiet i Donges och gasfyndigheten i Lacq att stanna inom den sammanslagna enheten. Paral- lellt med dessa försäljningar åtar sig den anmälande parten att bibehålla de gemensamma inköpen vid im- portdepåerna i Norgal och Cobogal och att fortsätta att leverera till den sålda enheten utan ensamrätt under [. ]. Slutligen åtar sig TotalFina/Elf i dess egenskap av minoritetsinnehavare i Vitogaz att inte invända mot att detta företag anmäler sig som köpare av Elf Antargaz. I så fall, och om ett sådant erbjudande skulle godtas, åtar sig TotalFina/Elf att sälja sina andelar i Vitogaz. 4. 2 Analys (345) Med hänsyn till att det lämnades in så sent har man inte kunnat göra ett marknadstest av detta förslag. Med hänsyn till förslagets omfattning och Elf Antargaz karak- tär av självständigt fungerande enhet kan det dock inte råda rimliga tvivel om att detta åtagande omedelbart kan återupprätta en effektiv och varaktig konkurrens. Dessutom har Elf Antargaz betydande verksamhet inom vart och ett av de tre användningsområdena för LPG: i flaska samt i bulk i små respektive medelstora och stora volymer. Sammantaget kan det sägas att även om TotalFina/Elf förmodligen kommer att få större mark- nadsandelar till följd av förvärvet av produktionskapaci- tet för LPG (direkt vid raffinaderierna) och infrastruktu- rerna i Donges och Lacq, kommer marknadsandelarna inte bli större än tröskeln för dominerande ställning, eftersom antalet konkurrenter på de relevanta markna- derna kommer att bevaras. 5. GENOMFO¨ RANDE 5. 1 Tidsfrist (344) Som reaktion på kommissionens allvarliga tvivel i fråga om de ändrade åtagandena, återkallade den anmälande parten sitt föregående förslag och erbjöd sig att sälja Elfs LPG-verksamhet i Frankrike. Denna verksamhet är i huvudsak samlad i företaget Elf Antargaz men omfattar även tillgångar som ägs av andra enheter inom Elf- koncernen. Vissa av Elf Antargaz tillgångar som inte har (346) TotalFina har föreslagit att tidsfristen för att genomföra åtagandena skall vara [. ]. Om TotalFina/Elf inte har undertecknat ett oåterkalleligt avtal om avyttring inom denna tid, kommer ett ombud att få i uppdrag att sälja tillgångarna i fråga inom en ny tidsfrist på [. ]. Tidsfristen på [. ] förefaller godtagbar mot bakgrund av kommissio- nens praxis och åtagandenas särskilda kännetecken, dvs. det stora antal tillgångar som skall säljas och de olika former som försäljningarna kan ta (vissa köpare kan vara intresserade av ”urval” av tillgångar). 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/55 5. 2 Ombud (347) Den anmälande parten kommer att utse ett ombud efter godkännande av kommissionen. Ombudets huvudsakli- ga uppdrag skall vara att säkerställa att åtagandena iakttas. (352) Vad gäller försäljningen av depån i Port la Nouvelle och bensinstationerna på motorvägar kommer ombudet att fatta alla beslut om den affärsmässiga ledningen av de tillgångar som skall säljas inom ramen för de befintliga strukturerna, medan den anmälande parten kommer att säkerställa den löpande administrativa och tekniska driften av tillgångarna. Denna uppdelning förefaller proportionerlig, särskilt med hänsyn till att enheterna i fråga är integrerade i koncernerna TotalFina och Elf. 5. 3 Särskild förvaltning (348) I överensstämmelse med praxis åtar sig den anmälande parten att under perioden mellan dagen för kommissio- nens beslut och den dag då den slutliga överlåtelsen genomförs förvalta de tillgångar som skall säljas separat. Ett sådant åtagande har två syften; dels att säkerställa att tillgångarnas affärsmässiga och konkurrensmässiga värde inte ändras under denna period, dels att se till att en sammanblandning av tillgångar, även om den är tillfällig, inte leder till att konkurrensvillkoren på de relevanta marknaderna ändras. (349) De åtaganden som den anmälande parten har lämnat begränsar i största möjliga utsträckning informationsut- bytet på alla nivåer av de tillgångar som skall säljas. I åtagandena förutses att alla nödvändiga åtgärder skall vidtas för att undvika att konfidentiell information yppas. Likaså måste personalen vid en tillgång som skall säljas välja mellan TotalFina/Elf och den enhet som skall säljas. Vad gäller representation i styrelser skiftar åtagandena beroende på om de föreslagna försäljningar- na avser avyttring av andelar i företaget eller tillgångar som är integrerade med någon av koncentrationens parter. (350) Vad gäller avyttring av andelar i företag, kommer TotalFina/Elf att avlägsna de styrelseledamöter som representerar de delar som skall säljas och ersätta dem med ombudet. De styrelseledamöter som kommer från TotalFina eller Elf men som är personligt valda att sitta i styrelsen (intuitu personae), kommer att ge ombudet en fullmakt. Möjligheten att påverka de enheter som skall säljas eller att utnyttja konfidentiell information genom styrelsen kommer därigenom i praktiken att undanröjas. (351) Det bör noteras att den anmälande parten kommer att behålla ordförandeposterna i företagen CIM och SFDM samt posten som verkställande direktör i SFDM. Allmän- na politiska åtgärder och strategiska beslut skall emeller- tid godkännas av ombudet på förhand och denne skall övervaka de åtgärder inom den dagliga ledningen som vidtas av ordföranden och/eller verkställande direktören. Ombudet kommer därmed att fungera som en sköld mellan företagen CIM och SFDM och TotalFina/Elf. 5. 4 Värvings- och återköpsklausuler (353) I de föreslagna åtagandena finns en värvningsklausul som gäller i [. ] avseende de överlåtna depåernas och Elf Antargaz kunder och all personal vid de avyttrade tillgångarna. Denna klausul bör säkerställa att köparna är i stånd att etablera de förvärvade tillgångarna varaktigt och effektivt på de relevanta marknaderna. (354) Åtagandena innehåller också en återköpsklausul som gäller i [. ] för samtliga avyttrade tillgångar. TotalFina/Elf kommer således inte kunna justera räckvidden för åtagandena genom att selektivt köpa tillbaka vissa tillgångar. Analysen av de föreslagna åtagandenas effekt beaktar med nödvändighet kombinationen av alla enskil- da åtaganden, eftersom det vore konstlat att dela upp de olika inslagen i avyttringarna. 5. 5 Förvärvarnas egenskaper och organisation av avyttringarna (355) Den anmälande parten har varit mån om att i åtagandena erinra om att man har gett kommissionen möjlighet att kontrollera att en effektiv och varaktig konkurrens återupprättas omedelbart, men att man anser sig vara fri i) att avyttra alla eller en betydande del av tillgångarna till en enda förvärvare, i en eller flera transaktioner, och ii) att ersätta dem med liknande eller andra tillgångar utanför Frankrike. (356) Kommissionen noterar denna avsikt, som uttrycks i punkterna 9, 10 och 37 f andra och tredje styckena i åtagandena. L 143/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 (357) Många av de tredje parter som tillfrågats har reserverat sig i fråga om det godtycke som TotalFina anger i åtagandena. De är bland annat rädda för att en ny aktör som går in på marknaden genom ett avtal om utbyte av tillgångar med TotalFina/Elf får små incitament att konkurrera med den sammanslagna enheten på grund av att många kontakter på de olika marknaderna eller intressen blir gemensamma. Vissa tredje parter har också förklarat att när det gäller åtagandena om marknaden utanför nätet och oljelogistik skulle en överlåtelse av alla tillgångarna i klump eller en stor del av dem till en och samma förvärvare inte leda till det önskade öppnandet av marknaden som skulle uppväga den nya enhetens sammanlagda raffineringskapacitet. (358) Kommissionen kommer att beakta dessa farhågor i alla skeden av genomförandet av åtagandena. (359) Som framgår av analysen i detta beslut har TotalFina/Elf och de konkurrerande raffinaderierna (Shell, BP Amoco och ExxonMobil) vissa gemensamma intressen på mark- naderna utanför nätet, särskilt gentemot konkurrensen från återförsäljare som inte är raffinaderier (främst stormarknader). Om den anmälande parten eller ombu- det under dessa omständigheter skulle välja en eller flera av dessa aktörer för att förvärva tillgångarna på marknaderna utanför nätet, för att tillhandahålla lagringskapacitet i importdepåerna som är knutna till masstransportmedel eller för transport av raffinerade produkter via rörledning, skulle kommissionen beakta dessa inslag i sin bedömning av det förslag som den föreläggs. Om andra raffinaderier anmäler sig som köpare måste även de bedömas mot bakgrund av analysen ovan och, i förekommande fall, de kontakter som dessa raffinaderier kan ha kvar med TotalFina/Elf på andra marknader. (360) Om den anmälande parten eller ombudet skulle föreslå BP Amoco, Shell eller ExxonMobil som köpare av bensinstationer vid motorvägar kommer kommissionen även att beakta den redan höga koncentrationsnivån på marknaden för försäljning av motorbränsle vid motorvägar och att denna marknad har en oligopolistisk struktur som riskerar att utvecklas till kollektiv domi- nans. Anmärkningen i skäl 359 om andra raffinaderier som anmäler sig som köpare gäller även denna marknad. (361) Generellt har den anmälande parten åtagit sig att inte sälja de tillgångar som skall avyttras till en enhet som den utövar ett betydande inflytande över. Denna klausul bör leda till att förvärvaren eller förvärvarna kommer att vara fullständigt oberoende av parterna. VII. SLUTSATS (362) De av den anmälande parten föreslagna åtagandena förefaller vara av sådan art att de omedelbart kan återupprätta en effektiv och varaktig konkurrens på de relevanta marknaderna. De flesta av åtagandena måste dessutom anses nödvändiga för att åstadkomma detta. Bortsett från de aspekter som kommissionen begränsar sig till att notera (att en styrelsepost i EPL Lyon kommer att ställas till förfogande – punkt 27 g –, förfarandena för överlåtelse av tillgångar som anges i punkterna 9, 10 och 37 f andra och tredje styckena i åtagandena och att de franska myndigheterna skall rådfrågas om ett erbjudande eller en bensinstation vid en motorväg ersätts på det sätt som anges i punkt 37 h i åtagandena), är det ett villkor för att den föreslagna koncentrationen skall vara förenlig med den gemensamma marknaden att samtliga de åtaganden som lämnats till kommissionen iakttas. HA¨ RIGENOM FO¨ RESKRIVS FO¨ LJANDE. Artikel 1 På villkor att de åtaganden som anges i bilagan till detta beslut – med undantag för punkterna 9, 10, 27 g, 37 f andra och tredje styckena och 37 h andra stycket sista meningen iakttas fullt ut, förklaras den anmälda koncentrationen mellan TotalFina och Elf Aquitaine förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalets funktion. Artikel 2 Detta beslut riktar sig till TotalFina F-92069 Paris La Défense Cedex Utfärdat i Bryssel den 9 februari 2000. På kommissionens vägnar Mario MONTI Ledamot av kommissionen 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/57 BILAGA 1 TOTALFINAS FO¨ RSLAG TILL ÅTAGANDEN I. GEMENSAMMA VILLKOR FO¨ R UPPFYLLANDE AV ÅTAGANDENA Förvärvarens egenskaper 1. I syfte att upprätthålla en effektiv konkurrens på de relevanta marknaderna åtar sig den anmälande parten att överlåta de tillgångar som åtagandena omfattar (nedan kallade tillgångarna) till ett eller flera företag som uppfyller följande villkor: a) TotalFina- och ELF-grupperna får inte ha direkta eller indirekta materiella intressen hos förvärvaren eller förvärvarna. Detta hindrar emellertid inte att de företag i vilka TotalFina eller Elf har materiella intressen som den anmälande parten åtar sig att avyttra helt genom avyttrandeåtagandena, träder in som förvärvare av samtliga tillgångar eller delar av dessa. Den anmälande parten åtar sig att varken direkt eller indirekt invända mot att ett eller flera av dessa företag ansöker om att förvärva tillgångarna och vidtar de åtgärder som krävs för detta. b) c) Förvärvaren/förvärvarna skall vara dugliga aktörer, vara etablerade på de relevanta marknaderna eller ha kapacitet att etablera sig där samt kunna vidmakthålla eller skapa en effektiv konkurrens. Förvärvaren skall ha eller rimligen kunna erhålla alla tillstånd som behövs för att förvärva och exploatera tillgångarna. 2. Den anmälande parten skall till kommissionen utan dröjsmål lämna a) befintliga informationshandlingar om överlåtelsen av varje kategori tillgångar (depåer för raffinerade produkter, andelar i rörledningar, bensinstationer vid motorvägarna, tillgångar inom LPG-sektorn) som skall överlåtas till potentiella förvärvare, b) en förteckning över de potentiella förvärvare som den anmälande parten avser att kontakta. Om inte kommissionen inom fem (5) arbetsdagar från inlämnandet av dessa dokument har yttrat sig över handlingarna i fråga, skall kommissionen anses ha godtagit dessa. 3. Med förbehåll för kommissionens godkännande av förvärvarna och de särskilda bestämmelser som anges nedan för tillgångar knutna till lagring och transport av raffinerade produkter samt för bensinstationer vid motorväg, kan förvärvaren eller förvärvarna av hela eller delar av tillgångarna vara a) b) utanför Frankrike etablerade aktörer som utövar eller har betydande intressen inom oljesektorn (produktion, raffinering, lagring, försäljning) eller energisektorn som helhet, alternativt finansiella aktörer, i Frankrike etablerade aktörer med ställning av godkänd mottagare av upplagsgods, alternativt finansiella aktörer. 4. Valet av förvärvare måste godkännas av kommissionen. Ansökan om godkännande av förvärvare skall innehålla sådan information att kommissionen kan kontrollera om de kandiderande förvärvarna uppfyller kraven enligt punkt 1 ovan. Kommissionen skall informera den anmälande parten om sitt godkännande eller förkastande av de föreslagna kandidaterna inom tio (10) arbetsdagar från mottagandet av begäran om godkännande. Om kommissionen inte har yttrat sig inom tio (10) dagar skall detta ses som en sådan särskild situation som avses i punkt 6 nedan. L 143/58 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 Tidsfrist 5. 6. 7. Den anmälande parten åtar sig att ingå bindande avtal om överlåtelse av tillgångarna inom [. ] från dagen för mottagandet av det beslut varigenom koncentrationen godkänns i enlighet med artikel 8. 2 i förordningeeg (EEG) nr 4064/89 (första fristen). Den faktiska överlåtelsen av tillgångarna skall äga rum inom högst [. ] från det att överlåtelseavtalet ingicks (andra fristen). Om särskilda omständigheter har förhindrat avtalets ingående eller den faktiska överlåtelsen under den första respektive den andra fristen enligt vad som nämnts ovan, skall fristen i fråga kunna förlängas efter kommissionens gottfinnande, på motiverad begäran från den anmälande parten. En eventuell begäran om förlängning av den första fristen skall meddelas kommissionen senast vid utgången av den [. ] av denna. En eventuell begäran om förlängning av den andra fristen skall meddelas senast vid utgången av den [. ] av denna. Kommissionen skall ge besked i frågan om förlängning inom högst åtta (8) dagar från det att begäran lämnades in, dock utan att utebliven reaktion från kommissionens sida inom denna frist på åtta (8) dagar kan anses som ett tyst godkännande av begäran om förlängning. O¨ verlåtelse av tillgångar Såvida den anmälande parten har givit kommissionen möjlighet att försäkra sig om att överlåtelsen är av sådan natur att den leder till ett omedelbart återskapande av en effektiv och hållbar konkurrens 8. är den anmälande parten fri att avyttra tillgångarna på det sätt som den finner lämpligt. 9. Den anmälande parten förbehåller sig rätten att överlåta alla tillgångar eller en betydande del av dessa i en eller flera omgångar till en enda förvärvare. 10. Den anmälande parten förbehåller sig även rätten att genomföra avyttringen i form av byten med tillgångar av samma eller annan typ utanför Frankrike. 11. Den anmälande parten åtar sig vidare att inte återta kontrollen över tillgångarna före utgången av en frist på [. ] från avyttringen av tillgångarna i fråga. Föremålet för avyttringen 12. 13. 14. Utan det påverkar vad som anges i punkt 37 b om vissa särskilda tillgångar (bensinstationer vid motorvägar), skall tillgångarna (utom andelar i sådana företag som anges i punkterna 26 a–d, 26 f–h, 31 a–c, 38 och 40 c–d) överlåtas som separata driftsenheter. Därför skall begreppet tillgångar omfatta de materiella (mark, byggnader och andra anläggningar samt inventarier) och immateriella tillgångar (kundkrets, databaser, avtal och tillstånd) som behövs för förvaltningen av de aktuella tillgångarna och för att förvärvaren skall kunna bedriva en effektiv konkurrens. Den personal som är knuten till tillgångarna skall överföras tillsammans med tillgångarna i enlighet med artikel L. 122-12 i den franska lagen om anställning (Code français du travail). Den anmälande parten skall informera förvärvaren om dennes möjlighet att tillfälligt disponera över, alternativt helt överta, administrativ personal och försäljningspersonal som för närvarande är anställda hos TotalFina och Elf och vilkas insatser är nödvändiga för att kunna utnyttja och förvalta de tillgångar som överlåtits till förvärvaren. Den anmälande parten åtar sig att på förvärvarens begäran förhandla på tro och heder med denne om det tillfälliga tillhandahållandet, alternativt övertagandet, av denna personal till förmån för förvärvaren. Den anmälande parten skall informera förvärvaren om möjligheten att med vissa angivna tredje parter ingå avtal om leverans av de varor och tjänster som krävs för utnyttjandet av tillgångarna. Den anmälande parten åtar sig att på förvärvarens begäran, under förutsättning att de utomstående leverantörerna lämnar sitt medgivande, till förvärvaren överföra de avtal om leverans av varor och/eller tjänster som TotalFina- och Elf- grupperna ingått med tredje part för tillämpning på de överlåtna tillgångarna. 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/59 15. Den anmälande parten åtar sig att avstå från att anställa personer ur den personal som överförts i samband med överlåtelsen av tillgångarna under [. ] från överlåtelse av tillgångarna i fråga. Den anmälande parten skall vidare göra sitt yttersta för att övertyga personalen om att inte säga upp sig fram till dagen för överlåtelsen. Upprätthållande av konkurrensvillkoren och tillgångarnas värde till dess att avyttringen har genomförts 16. Den anmälande parten åtar sig att bibehålla tillgångarnas fulla ekonomiska och konkurrensmässiga värde fram till dagen för den faktiska överlåtelsen av tillgångarna, i enlighet med god handelssed och i den utsträckning det är möjligt med hänsyn till vilka medel som står till förfogande genom dessa åtaganden. Den anmälande parten åtar sig särskilt att fram till dagen för överlåtelse av tillgångarna avstå från att på eget bevåg göra något som i betydande omfattning kan påverka tillgångarnas ekonomiska värde, förvaltning eller konkurrenskraft. Vidare åtar sig den anmälande parten att fram till dagen för överlåtelse av tillgångarna avstå från att på eget bevåg göra något som kan ändra på egenskaperna hos eller omfattningen av det verksamhetsomhetsområde som dessa tillgångar används inom, den industriella eller affärsmässiga strategin eller inversteringspolitiken för tillgångarna i fråga. Dessutom åtar sig den anmälande parten att vidta nödvändiga åtgärder för att undvika spridning av konfidentiella uppgifter om tillgångarna inom TotalFina- och Elf-grupperna eller hos tredje man, med undantag för sådana uppgifter som behövs för att överlåta tillgångarna på bästa sätt i enlighet med åtagandena. När det gäller den personal inom TotalFina- och Elf-grupperna vars arbete är kopplat till tillgångarna, åtar sig den anmälande parten att inom [. ] från delgivningen av beslutet om godkännande av koncentrationen erbjuda den berörda personalen att välja mellan att säga upp sig från sin nuvarande tjänst inom TotalFina- eller Elf-gruppen, varvid grupperna skall göra sitt bästa för att placera dessa i tjänster som är knutna till tillgångarna, eller att stanna inom TotalFina- eller Elf-gruppen, varvid de senare skall göra sitt bästa för att ersätta denna personal med personer utanför TotalFina och Elf. Om den anmälande parten anser att det finns hinder för att kunna bibehålla tillgångarnas funktion och konkurrenskraft, skall denna vända sig till kommissionen för att utverka en förlängning av den frist på [. ] som angivits ovan. Om inte kommissionen yttrat sig inom åtta (8) dagar från det att den motiverade begäran om förlängning lämnades in, skall kommissionen anses ha godtagit denna. Den anmälande parten skall tillhandahålla det ombud som avses i punkt 20 alla de medel och uppgifter som denne finner nödvändiga för att han skall kunna följa upp den löpande förvaltningen av tillgångarna. Ombud 17. Inom åtta dagar från mottagandet av det beslut varigenom koncentrationen godkänns i enlighet med artikel 8. 2 i förordning (EEG) nr 4064/89, skall den anmälande parten föreslå kommissionen namnen på tre ombud och meddela denna ett förslag till uppdrag i enlighet med bestämmelserna i dessa åtaganden; förslaget skall i detalj ange uppdragets omfattning, ombudets ansvar och sättet för hur ombudet skall få ersättning (dock utan precisering av beloppet). 18. Kommissionen skall yttra sig om förslaget till ombud och förslaget till uppdrag inom åtta dagar från inlämnandet. Kommissionen får inom denna frist välja att godkänna eller förkasta en eller två eller tre av de föreslagna ombuden. Om endast ett av de föreslagna ombuden godkänns av kommissionen, skall den anmälande parten utse denne till ombud. Om kommissionen godkänner fler än en av de föreslagna ombuden, skall den anmälande parten fritt utse en av dessa personer till ombud. Om kommissionen förkastar alla de föreslagna ombuden, skall kommissionen välja ett ombud som därefter utses av den anmälande parten. Den anmälande parten skall på kommissionens begäran ändra förslaget till uppdrag. L 143/60 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 19. Om kommissionen inte har yttrat sig om den anmälande partens förslag inom åtta (8) dagar från det att förslaget mottogs, skall kommissionen anses ha godtagit de tre föreslagna namnen på ombud och förslaget till uppdrag. 20. Den anmälande parten skall utse ombudet inom fem arbetsdagar från det att kommissionen lämnat sitt godkännande. Ombudets ersättning skall fastställas gemensamt av denne och den anmälande parten. En kopia av ombudets uppdrag skall tillställas kommissionen. När uppdraget har undertecknats får den anmälande parten inte på något sätt ändra i uppdraget utan kommissionens godkännande. Kommissionen får på ombudets begäran kräva ändring av uppdraget om det visar sig att det inte ger ombudet full möjlighet att utföra de uppgifter som tillförordnats honom. 21. Ombudet skall ha följande uppgifter: a) b) Ombudet skall försäkra sig om att den anmälande parten upprätthåller tillgångarnas livskraft och säljbarhet liksom att förvaltningen och utnyttjandet av tillgångarna hålls inom ramen för den normala affärsverksamheten, i enlighet med tidigare praxis fram till den faktiska överlåtelsen av tillgångarna. Ombudet skall regelbundet rapportera till kommissionen om hur långt genomförandet av de nedan nämnda åtagandena och ombudets uppdrag har kommit. Därför skall ombudet upprätta och tillhandahålla kommissionen en konfidentiell rapport var fjärde vecka, inom de fem arbetsdagar som avslutar varje period eller varje gång en sådan rapport begärs. Denna rapport skall i första hand i) ii) redogöra för om tillgångarna förvaltas så att deras fulla värde och konkurrenskraft bibehålls på det sätt som anges i punkt 21 a, ange vilka åtgärder som vidtagits för att förverkliga åtagandena, reaktionen hos de tredje parter som kontaktats (potentiella förvärvare, tredje part med rätt till godkännande och/eller förköpsrätt, arbetsmarknadens parter eller administrativa myndigheter) och på vilket stadium överlåtelsen befinner sig i formellt hänseende, samt iii) i förekommande fall identifiera de delar av uppdraget som ombudet inte kunnat uppfylla och vilka skäl som kan berättiga underlåtenheten att genomföra uppdraget i detta avseende. En icke konfidentiell version av rapporten som riktats av ombudet till kommissionen skall tillställas den anmälande parten. c) När det gäller aktieinnehav i företag i enlighet med vad som anges i punkterna 26 a–d, 26 f–h, 31 a–c, 38, 40 c–d och 41, som den anmälande parten åtar sig att överlåta och de styrelseposter som den åtar sig att frigöra, skall ombudet i) ii) fram till dagen för den faktiska överlåtelsen av innehavet, dock med förbehåll för vad som anges nedan, utöva den rösträtt som är förbunden med de andelar som skall överlåtas och träda i stället för de fysiska personer som innehaft de poster som skall frigöras alternativt agera som fullmäktig för dessa personer (utom när det gäller ordförandeposterna i CIM:s och SFDM:s styrelse, vilket framgår av punkt 21 c v); detta innebär att en styrelsepost i SFDM som skall frigöras inte får besättas av ombudet och inte heller fyllas av ombudet genom fullmakt, i sådant fall skall styrelseledamoten i fråga bemyndiga SFDM:s ordförande, i enlighet med instruktionerna till ombudet; utöva de befogenheter som innehades av de personer han ersatt eller befullmäktigats av enligt punkt 21 c i; vid utförandet av detta uppdrag till den del som gäller betydande försäljning av tillgångar, fördelning av utdelningar, upplösning av företaget, nyemission och ökning eller minskning av kapitalet, skall ombudet beakta skyddet av den anmälande partens finansiella intressen och samråda med denna part i sådana frågor, dock utan att tillhandahålla någon konfidentiell information, på villkor att det inte inkräktar på den främsta skyldigheten, nämligen att se till att företaget i fråga bibehålls som en fungerande enhet; 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/61 iii) iv) v) om ombudet finner lämpligt, begära att representanter för TotalFina- eller Elf-gruppen, som innehar de andelar som skall överlåtas och/eller personer som innehar styrelseposter som skall frigöras enligt åtagandena, personligen deltar i hela eller delar av bolagsstämman eller styrelsesammanträdet och, i förekommande fall, att de vid detta tillfälle använder de befogenheter som tilldelats dem, förutsatt att de inte vidarebefordrar konfidentiella uppgifter om företaget till TotalFina- eller Elf-gruppen; under alla omständigheter, om bolagsstämman eller styrelsen måste uttala sig om antingen aktieöverlåtelser mellan aktieinnehavare eller godkännandet av en ny aktieinnehavare, har TotalFina eller Elf (beroende på vilken av grupperna som berörs) eller de styrelsemedlemmar som företräder dessa rätt att dels instruera ombudet om vilken ståndpunkt han skall inta i dessa frågor, dels själva delta i de bolagsstämmor eller styrelsemöten som denna fråga på dagordningen samt delta vid omröstningen med de begränsningar som föreskrivs i det aktuella företagets stadgar; när det gäller företagen CIM och SFDM i vilka det anmälande företaget innehar styrelseordförande- posten (CIM och SFDM) och VD-posten (SFDM), förhandsgodkänna övergripande åtgärder och strategiska beslut samt övervaka den löpande förvaltning som utförs av ordföranden och/eller den verkställande direktören i de aktuella företagen; syftet är att se till att tillgångarna förvaltas på ett sätt som bevarar deras fulla ekonomiska värde och konkurrenskraft utan att det för den skull sänds någon konfidentiell information till den anmälande parten; d) när det gäller andra tillgångar än andelar i företag, dvs. de tillgångar som anges i punkterna 26 e, 36 och 40 a, i) ii) iii) fram till dagen för den faktiska överlåtelsen av tillgångarna i fråga fatta alla beslut om den affärsverksamhet som rör tillgångar som skall överlåtas inom ramen för de befintliga förvaltningsstrukturerna; den anmälande parten skall fortsätta att sköta den löpande administrativa och tekniska förvaltningen av tillgångarna (såsom utbetalning av lön till den personal som är direkt anställd i anslutning till tillgångarna, regelbundna tekniska kontroller etc. ), i enlighet med tidigare praxis, allt under ombudets tillsyn; försäkra sig om att tillgångarna utnyttjas på ett sätt som är normalt för affärsverksamheten och överensstämmer med tidigare praxis, fram till dagen för den faktiska överlåtelsen; försäkra sig om att åtgärder har vidtagits för att inte sprida någon i konkurrenshänseende känslig information om tillgångarna i fråga till den anmälande parten, med undantag för information som behövs för att kunna överlåta tillgångarna på bästa sätt, i enlighet med de aktuella åtagandena; iv) i allmän bemärkelse se till att bevara tillgångarnas fulla ekonomiska värde och konkurrenskraft och vidta de åtgärder som behövs i detta hänseende; och, e) i allmän bemärkelse vaka över att den anmälande parten genomför sina åtaganden på ett tillfredsställande sätt. 22. Om den anmälande parten inte har fullföljt sina åtaganden inom de frister som anges i punkterna 5–7, skall ombudet ha till uppgift att föra förhandlingar med intresserade tredje parter i syfte att enligt sitt uppdrag på tro och heder avyttra tillgångarna till högsta möjliga pris till en förvärvare som godkänts av kommissionen. O¨ verlåtelseavtalen skall därpå ingås inom högst förlängning i enlighet med punkterna 6–7. [. ], med möjlighet till 23. Om den anmälande parten till betydande del underlåter att fullgöra sina åtaganden kan kommissionen komplettera ombudets uppdrag för att ge denne full möjlighet att se till att åtagandena efterlevs. 24. Den anmälande parten åtar sig att ge ombudet allt rimligt stöd och all information som denne anser nödvändig för utförandet av sitt uppdrag som det beskrivs ovan. Den anmälande parten skall ställa ett eller flera kontor till ombudets förfogande i sina egna lokaler eller lokaler som tillhör de företag som är föremål för åtagandena. Den anmälande parten skall hålla regelbundna möten med ombudet i den utsträckning som överenskommits dem emellan i syfte att ge ombudet den muntliga och skriftliga information som denne behöver för fullgörandet av sitt uppdrag. På ombudets begäran skall den anmälande parten ge ombudet tillträde till de anläggningar som skall överlåtas. L 143/62 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 25. När de uppdrag som tilldelats ombudet fullgjorts, skall den anmälande parten hos kommissionen begära tillstånd att befria ombudet från sitt uppdrag. Kommissionen kan dock i ett senare skede begära att ombudet återinsätts om det framkommer att åtagandena inte helt har fullgjorts. II. INNEHÅLL I OCH SA¨ RSKILDA VILLKOR FO¨ R GENOMFO¨ RANDET AV ÅTAGANDENA PÅ MARKNA- DEN FO¨ R FO¨ RSA¨ LJNING AV RAFFINERADE PRODUKTER UTANFO¨ R NA¨ TET: DEPÅLOGISTIK A. INNEHÅLLET I ÅTAGANDENA 26. Den anmälande parten åtar sig att avyttra a) b) c) d) e) f) g) h) BTT:s (ett dotterbolag som ägs till hälften av TotalFina och till hälften av Elf) totala innehav på 38,72 % i CPA:s kapital; CPA äger eller innehar andelar i depåerna CPA Rouen (regionen Normandie och Parisområdet), CPA Dunkerque (norra regionen), Stockbrest (östra regionen), CPA Saint Priest (regionen Rhône-Alpes) och SES Strasbourg, Elf-gruppens totala innehav på 49 % i kapitalet i SFDM, ett företag som utöver rörledningen DMM driver följande fyra depåer: SFDM Donges, SFDM La Ferté Alais, SFDM Vatry la Chaussé sur Marne och SFDM Saint Baussant, Elf-gruppens totala innehav på 50 % i företaget CIM, som äger tre depåer: CIM Le Havre, CIM Coignières och CIM Grigny, Elf-gruppens totala innehav i DP Fos, liksom hela innehavet (76,65 %) i Fos Import, som äger 10,63 % av aktierna i DP Fos, hela depåföretaget Fina Port la Nouvelle och depåföretaget Fina Nanterre, innehavet på 51 % i depåföretaget Fina Lorient, Elf-gruppens innehav på 8,76 % i EPL Lyon, TotalFina-gruppens innehav på 6,54 % i SES Strasbourg, en depå där TotalFina/Elf inte längre kommer att ha något innehav. 27. Den anmälande parten åtar sig att senast efter det att ombudets uppdrag upphört, men före den faktiska överlåtelsen av tillgångarna frigöra a) b) c) d) e) f) g) TotalFinas och Elfs tre (3) styrelseposter i CPA, Elf-gruppens tre styrelseposter i CIM, TotalFinas och Elfs tre (3) respektive sex (6) styrelseposter i DP Fos, TotalFinas tre (3) styrelseposter i depåföretaget Fina de Nanterre, TotalFinas tre (3) styrelseposter i depåföretaget i Port la Nouvelle, två (2) av TotalFinas fyra (4) styrelseposter i depåföretaget Fina de Lorient, en (1) av Elfs sex (6) styrelseposter i EPL. 28. Den anmälande parten åtar sig vidare att under [. ] tid från dagen för frigörandet av de styrelseposter som nämns ovan avstå från att öka TotalFinas och Elfs representation i styrelsen som den ser ut efter genomförandet av åtagandena. Vid ändring av det totala antalet styrelseposter i företaget, skall antalet poster som innehas av TotalFina/Elf ändras proportionsenligt; antalet skall i förekommande fall avrundas neråt, men aldrig vara lägre än ett. 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/63 29. Den anmälande parten åtar sig att, under en period som tar sin början dagen för mottagandet av det beslut varigenom koncentrationen godkänns, och löper ut [. ] efter den faktiska överlåtelsen av depån, avstå från att bearbeta kundkretsen hos de depåer som omfattas av åtagandena (och vid vilka TotalFina och Elf efter genomförandet av de åtaganden som anges ovan inte längre har något innehav) i syfte att föreslå kunderna hyreskontrakt eller ”genomfartsrätt” i de depåer som tillhör TotalFina/Elf eller där TotalFina/Elf har ett innehav och som ligger i upptagningsområdet till de depåer som omfattas av åtagandena. B. GENOMFO¨ RANDE 30. Vad gäller genomförandet av de åtaganden som just beskrivits, hänvisar den anmälande parten till de gemensamma bestämmelser som tagits upp ovan och lägger till följande förtydliganden: a) b) Den anmälande parten skall efter mottagandet av det beslut varigenom koncentrationen godkänns och överenskommelsen om det informationsdokument som avses i punkt 2 a tillfråga de olika aktörer etablerade inom och utom Frankrike som kan ha intresse av att förvärva hela eller delar av tillgångarna i fråga, och därvid tillhandahålla de tekniska, miljömässiga, avtalsmässiga, affärsmässiga och finansiella uppgifter och specifikationer som behövs för att upprätta ett anbud. Namnen på dem som kandiderar för att förvärva alla eller delar av tillgångarna i fråga skall godkännas av kommissionen på de villkor som anges i de gemensamma bestämmelserna och med förbehåll för utövandet av den rätt till godkännande och förköp som föreskrivs i stadgarna för CPA, SFDM, la CIM, DP Fos och Fos Import, EPL och SES. Vad gäller SFDM och CIM erinras om att förvärvarna av tillgångarna även måste godkännas av regeringens kommissarier (commissaires du Gouvernement) och de myndigheter som beviljar rätt till exploatering (regeringen för SFDM och le Port Autonome du Havre för CIM). III. INNEHÅLL I OCH SA¨ RSKILDA VILLKOR FO¨ R GENOMFO¨ RANDET AV ÅTAGANDENA PÅ MARKNADEN FO¨ R FO¨ RSA¨ LJNING AV RAFFINERADE PRODUKTER UTANFO¨ R NA¨ TET: RO¨ RLED- NINGAR FO¨ R FA¨ RDIGA PRODUKTER A. INNEHÅLLET I ÅTAGANDENA 31. Den anmälande parten åtar sig att överlåta a) b) c) Elf-gruppens totala innehav på 26,60 % i Trapil, Elf-gruppens totala innehav på 49 % i SFDM, som driver rörledningen DMM, Elf-gruppens totala innehav på 14,10 % och ett TotalFina-innehav på 3,50 % i SPMR. 32. Den anmälande parten åtar sig att a) b) c) inom [. ] från mottagandet av det beslut varigenom koncentration godkänns föreslå GIE Groupement Pétrolier de Strasbourg (GPS) att omedelbart erbjuda alla aktörer som verkar i området (SES, Bolloré, Propétrol) och som så begär tillgång till det rörsystem som tillhör GPS och som sammanbinder ODC med SPLS, dock med hänsyn till begränsningarna i rörsystemets kapacitet, samt att rösta för detta förslag; eventuella tvister om användningen av kapaciteten i GPS rörsystem skall hänskjutas till en expert som utsetts gemensamt av de berörda parterna, eller, om ingen sådan expert utsetts, till Tribunal de Commerce de Strasbourg, samtidigt föreslå SPLS att utan dröjsmål och på egen bekostnad utföra de rörarbeten som behövs för att aktörerna i området skall kunna transportera produkter som härrör från och som är destinerade till ODC utan att gå via GPS tankar, samt att rösta för detta förslag, och sedan rörarbetena hos SPLS avslutats se till att på plats hos GPS gemensamt ta itu med de föroreningar som orsakas av alla aktörernas verksamhet. L 143/64 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 33. Den anmälande parten åtar sig att senast efter det att ombudets uppdrag upphört, men före den faktiska överlåtelsen av tillgångarna, frigöra a) b) c) två (2) av sex (6) poster i Trapils styrelse, som har totalt tio (10) poster; två (2) av fem (5) poster i SPMR:s styrelse, som har total tio (10) poster; fyra (4) av Elfs poster i SFDM:s styrelse, som har total åtta (8) poster. 34. Den anmälande parten åtar sig vidare att under [. ] från dagen för frigörandet av nämnda styrelseposter avstå från att öka TotalFinas och Elfs representation i Trapils och SPMR:s styrelser som den ser ut efter genomförandet av åtagandena. Vid ändring av det totala antalet styrelseposter i företaget, skall det antal poster som innehas av TotalFina/Elf ändras proportionsenligt; antalet poster skall i förekommande fall avrundas neråt, men aldrig vara lägre än ett. B. GENOMFO¨ RANDE 35. Vad gäller genomförandet av de åtaganden som just beskrivits, hänvisar den anmälande parten till den gemensamma lösningar som tagits upp ovan och lägger till följande förtydliganden: a) b) Den anmälande parten skall efter mottagandet av det beslut varigenom koncentrationen godkänns och överenskommelsen om det informationsdokument som avses i punkt 2 a tillfråga de olika aktörer etablerade inom och utom Frankrike som kan ha intresse av att förvärva hela eller delar av tillgångarna i fråga, och därvid tillhandahålla de tekniska, miljömässiga, avtalsmässiga, affärsmässiga och finansiella uppgifter och specifikationer som behövs för att upprätta anbuden. Namnen på dem som kandiderar för att förvärva alla eller delar av innehavet skall underställas kommissionen för godkännande på de villkor som anges i de gemensamma bestämmelserna och med förbehåll för utövandet av den rätt till godkännande och förköp som föreskrivs i stadgarna för Trapil, SPMR och SFD samt med förbehåll för ”regeringskommissariernas” (commissaires du Gouvernement) samtycke. IV. INNEHÅLL I OCH SA¨ RSKILDA VILLKOR FO¨ R GENOMFO¨ RANDET AV ÅTAGANDENA PÅ MARK- NADEN FO¨ R BRA¨ NSLEFO¨ RSA¨ LJNING PÅ MOTORVA¨ GAR A. INNEHÅLLET I ÅTAGANDENA 36. Den anmälande parten åtar sig att avyttra sjuttio (70) vid motorväg belägna bensinstationer av märkena Elf, Total och Fina, som uppfyller kommissionens kriterier för definition av en marknad. Av dessa stationer är 35 av märket Elf, 26 av märket Total och 9 av märket Fina. I bilaga 1 till detta avtal finns en förteckning över de sjuttio (70) bensinstationer som omfattas av avtalet, med preciseringar av vid vilka motorvägar de är belägna, det företag som har koncession på motorvägen och som stationerna är beroende av i förekommande fall, den årliga försäljningen av bränsle och diverse produkter samt dagen för när avtalet om underkoncession löper ut. B. GENOMFO¨ RANDE 37. Vad gäller genomförandet av de åtaganden som just beskrivits, hänvisar den anmälande parten till de gemensamma bestämmelser som tagits upp ovan, och lägger till följande förtydliganden: a) Den anmälande parten skall efter mottagandet av det beslut varigenom koncentrationen godkänns och överenskommelsen om den dokumentation som avses i punkt 2 a, samråda med olika aktörer etablerade inom och utom Frankrike som kan ha intresse av att förvärva alla eller delar av tillgångarna i fråga, och därvid tillhandahålla de tekniska, miljömässiga, avtalsmässiga, affärsmässiga och finansiella uppgifter om stationerna som behövs för att upprätta anbuden. 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/65 b) Avyttringen av bensinstationerna skall ha formen av en överlåtelse mot vederlag av de tillstånd som beviljats av motorvägsföretagen samt av installationer, möbler, utrustning, apparatur och verktyg som behövs för stationernas drift. Den driftspersonal som är direkt knuten till försäljningsstället skall följa med vid överlåtelsen. Den anmälande parten preciserar att de enda materiella eller immateriella tillgångar som finns eller används vid stationerna som inte skall överlåtas, är tillgångar som grundar sig på intellektuell äganderätt eller know-how som tillhör den anmälande parten, särskilt lös egendom som är typisk för varumärket och administrativa datasystem som hör till stationen. c) För att möjliggöra att en effektiv och hållbar konkurrens återupprättas omedelbart, åtar sig den anmälande parten att föreslå förvärvarna av hela eller delar av de avyttrade stationerna att de övertar den personal som behövs för administration, affärsverksamhet och räkenskapshantering. Antalet personer som överförs och sättet för hur detta skall ske samt de berörda personernas uppgifter skall studeras från fall till fall, med särskild hänsyn till förvärvarnas önskemål, antalet stationer som övertas och vilken typ av förvaltning förvärvarna vill tillämpa (direkt förvaltning eller franchising). Vidare åtar sig den anmälande parten att informera förvärvarna av stationerna om möjligheten att övergångsvis ingå avtal om administrativ förvaltning av de berörda försäljningsställena för den tid som krävs för att förvärvarna skall kunna få en egen infrastruktur på plats. Den anmälande parten åtar sig att ingå ett sådant avtal med de förvärvare som så begär. Den anmälande parten åtar sig att fram till den faktiska överlåtelsen av stationerna leverera till dessa till internpriser. Under samma period skall försäljningspriset på bränsle vid de aktuella stationerna fastställas av ombudet på grundval av utvecklingen av Platt’s-noteringarna och de eftersträvade marginaler som bör ha fastställts för att bibehålla dessa stationers livskraft, konkurrenskraft och säljbarhet. d) Den anmälande parten åtar sig att informera förvärvaren om möjligheten att låta innehavare av TotalFinas GR- och Eurotrafic-kort och Elfs Elf Credit- och PAN-kort använda dessa kort vid de stationer som accepterade korten den dag beslutet om godkännande av koncentrationen meddelades, under högst [. ] från dagen för den faktiska överlåtelsen av bensinstationen i fråga, under förutsättning att förvärvaren inte har ett kortsystem för försäljning av bränsle som direkt konkurrerar med ovan nämnda TotalFina- och Elf-kort och uppfyller villkoren för handhavande av korten i enlighet med vad som fastställts genom avtalet med ett dotterbolag till TRD SA, kallat Centre de Management de Transactions Monétiques SA (definition av vilka produkter och tjänster som kan tillhandahållas genom kortet, krav på datorsystem och finansiella, administrativa och affärsmässiga krav som gäller för kortsystemet, ansvar och reklamationer, fakturering och betalning av leveranser, indrivning av fordringar, handläggnings- och administrationsavgifter, finansiella villkor och affärsvillkor, varaktighet och forumklausul). Den anmälande parten skall på förvärvarens begäran ingå ett avtal med denne för att innehavarna av de aktuella korten skall kunna använda dessa vid de överlåtna stationerna under en period på högst [. ] från dagen för den faktiska överlåtelsen av bensinstationen i fråga, under förutsättning att och så länge som de villkor som anges i punkt 37 d är uppfyllda. Den anmälande parten åtar sig att inte påverka termer och villkor för tillhandahållandet av bränsle och andra produkter vid de överlåtna stationerna genom tillämpning av kortsystemen vid stationerna i fråga, ett åtagande som under alla förhållanden skall gälla oavsett följderna av förvärvarens eller förvärvarnas anslutning till kortsystemet. När det gäller andra kort än TotalFinas och Elfs egna, t. ex. DKV- och UTA-korten, som används vid de överlåtna stationerna, åtar sig den anmälande parten att vidta de åtgärder som anges i punkt 14. L 143/66 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 e) Potentiella förvärvare av hela eller delar av stationerna skall själva uppfylla de krav som de företag som har koncession på motorvägen ställer enligt kravspecifikationer och rådfrågningsregler. Följaktligen skall de företag som önskar lägga fram ett förvärvserbjudande kunna uppvisa direkt eller indirekt erfarenhet när det gäller att driva ett nät av bensinstationer, oavsett vilket. f) De anbud som lämnas av dem som kandiderar för förvärv kan gälla antingen en enda station, ett antal stationer eller samtliga stationer som omfattas av detta åtagande. Dessa anbud kan helt eller delvis förbindas med förslag till avtal om byte av tillgångar, av samma natur eller inte, utanför Frankrike. Den anmälande parten förbehåller sig rätten att vid jämbördiga anbud prioritera sådana som avser alla eller en betydande del av bensinstationerna och anbud som inbegriper utbyte av tillgångar. g) För att underlätta genomförandet av åtagandena, skall alla förvärv av fem bensinstationer eller fler i lämplig omfattning även avse stationer vilkas avtal om underkoncession löper fram till 2005. Den anmälande parten får dock prioritera anbud som avser en grupp av fem (5) stationer eller fler framför anbud som avser fyra (4) stationer eller färre, även om det inte omfattas av den skyldighet som anges i föregående mening. h) Den anmälande parten skall lägga fram inkomna anbud för godkännande dels inför de företag som har koncession på motorvägen, dels inför den eller de franchisetagare som eventuellt berörs. Om motorvägsföretaget och/eller franchisetagaren reser invändningar, kan den anmälande parten föreslå att bensinstationen i fråga byts ut mot en annan eller lägga fram för godkännande den kandidat som inkommit med det näst fördelaktigaste anbudet. Den anmälande parten skall då lägga fram en väl underbyggd och motiverad ansökan till kommissionen. Den anmälande parten skall även kontakta de franska konkurrensmyndigheterna. Om kommissionen inte har avslagit ansökan inom tio (10) dagar från det att den inkom, skall den anmälande partens förslag anses godtaget. Om en station byts ut mot en annan, skall den anmälande parten intyga att den nya station som föreslås har samma egenskaper som den ursprungliga stationen, särskilt motsvarande försäljning av bränsle och omsättning för försäljning av olika andra produkter, att slutdatumet för den underkoncession som gäller för stationen ligger nära i tiden och (utom när det visar sig omöjligt därför att ett byte skulle resultera i förvägrat godkännande från motorvägsföretaget) vara belägen inom samma geografiska område. Vidare får ett sådant förslag inte innebära fara för det ursprungliga förslagets ekonomiska bärkraft och totala konkurrenskraft. i) Det åligger förvärvarna att i samförstånd med berörda motorvägsföretag utföra de arbeten som behövs för överföringen av underkoncessionen, och den anmälande parten får inte hållas ansvarig för förseningar i genomförandet när överlåtelseavtalet har ingåtts. V. INNEHÅLL I OCH SA¨ RSKILDA VILLKOR FO¨ R GENOMFO¨ RANDET AV ÅTAGANDENA PÅ MARKNA- DEN FO¨ R FO¨ RSA¨ LJNING AV FLYGBRA¨ NSLE I TOULOUSE-BLAGNAC OCH LYON-SATOLAS A. INNEHÅLLET I ÅTAGANDENA 38. Den anmälande parten åtar sig att avyttra a) b) Elfs innehav på 50 % i GAT (Groupement pour l’Avitaillement de Toulouse-Blagnac), och Elfs innehav på 50 % i GALYS (Groupement pour l’Avitaillement de Lyon-Satolas). B. GENOMFO¨ RANDE 39. Vad gäller genomförandet av de åtaganden som just beskrivits, hänvisar den anmälande parten till de gemensamma lösningar som tagits upp ovan och lägger till följande förtydliganden: 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/67 a) Den anmälande parten skall efter mottagandet av det beslut varigenom koncentrationen godkänns och överenskommelsen om den dokumentation som avses i punkt 2 a samråda med olika aktörer etablerade inom och utom Frankrike, enligt beskrivning i de allmänna villkoren, som kan ha intresse av att förvärva innehaven. För att möjliggöra sådana anbud skall den anmälande parten se till att de aktörer som kan ha intresse av att förvärva innehaven får tillgång till alla tekniska, miljömässiga, avtalsmässiga, affärsmässiga och finansiella uppgifter och specifikationer som sammanhänger med tillgången till GAT och GALYS. b) Förvärvaren av innehaven måste uppfylla de krav som anges i stadgarna för GAT och GALYS. VI. INNEHALL I OCH SA¨ RSKILDA VILLKOR FO¨ R GENOMFO¨ RANDET AV ÅTAGANDENA PÅ MARK- NADEN FO¨ R FLYTANDE PETROLEUMGAS (LPG) A. INNEHÅLLET I ÅTAGANDENA 40. Den anmälande parten åtar sig att a) överlåta 100 % av Elf-gruppens innehav i ELF Antargaz, som saluför LPG genom sin LPG-verksamhet i Frankrike, och b) från överlåtelse undanta — ELF Antargaz innehav i dotterföretag som bedriver LPG-verksamhet utanför Frankrike, — Elf Antargaz innehav för Elf Antar France räkning i bolag som är etablerade inom eller utom Frankrike, men som inte bedriver LPG-anknuten verksamhet. Före den faktiska överlåtelsen av Elf Antargaz-andelarna, skall den anmälande parten överföra de innehav som undantagits enligt ovan, till Elf Antar France. Denna överlåtelse skall först godkännas av ombudet, som i sin tur skall rådfråga kommissionen. c) O¨ verlåtelsen av Elf Antargaz-andelarna innefattar, utöver de tillgångar och bolag som Elf Antargaz äger direkt och fullt ut, även Elf Antargaz innehav i följande bolag i Frankrike: — Gie Norgal: 52,67 % Den anmälande parten skall före överlåtelsen föreslå och rösta för en ändring av Norgals stadgar i syfte att i stadgarna ta upp kapacitetsfördelningen i Norgal som den ser ut idag; fördelningen framgår av bilaga 2 till dessa åtaganden. Den anmälande parten åtar sig att fullfölja det poolavtal som ingåtts med den andra av Norgals nuvarande ägare för en period på [. ] från dagen för den faktiska överlåtelsen av depån, och om förvärvaren så begär och den andra av Norgals nuvarande ägare är överens om detta, ansluta förvärvaren till detta avtal. — Rhône Gaz SA: 50,62 % — Sigap-Ouest sarl: 66,67 % — Wogegal SA: 100 % — Gaz est distribution SA: 100 % — Nord GPL SA: 100 % — GIE Floregaz: 90 % — Midi-Pyrénées Gaz SA: 75 % L 143/68 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 — Cobogal SA: 15 % Den anmälande parten åtar sig att under [. ] tid från dagen för den faktiska överlåtelsen av andelarna fullfölja det gemensamma leverantörsavtalet med den andra av Cobogals nuvarande ägare. Dessutom åtar sig den anmälande parten att erbjuda förvärvaren av andelarna att, om denne så begär och den andra av Cobogals nuvarande ägare är överens om detta, ansluta sig till detta gemensamma leverantörsavtal. I annat fall åtar sig den anmälande parten att, om denne så begär, erbjuda förvärvaren ett leverantörsavtal med en löptid på [. ] på de villkor som gäller inom TotalFina-gruppen, med tillägg för eventuella extra omkostnader. — SP de Queven: 50 % — SP Bus Paris: 50 % — GIE GPL Bus: 25 % — GIE Groupement Technique Citerne: 20 % d) Vid överlåtelsen av andelarna i Elf Antargaz tillkommer överlåtelse av Elfs innehav i följande företag, på grund av dessa företags LPG-verksamhet i Frankrike: — Sobegal SA (flaskfyllningscentrumen Lacq, Nerac, Rodez och bulkdepån Domene: Elf-gruppen innehar 78 %. — Geogaz SA: Elf-gruppen innehar 16,67 %. — Geovexin SA:Elf-gruppen innehar 44,9 %. e) Vidare åtar sig den anmälande parten att inom den frist som fastställts för den faktiska överlåtelsen och på de villkor som anges i de gemensamma bestämmelserna för genomförande av åtagandena frigöra de styrelseposter som Elf-gruppen har i bolagen som ingår i överlåtelsen 41. Den anmälande parten åtar sig att under en period som tar sin början dagen för mottagandet av det beslut varigenom koncentrationen godkänns, och löper ut [. ] från dagen för den faktiska överlåtelsen av Elfs innehav i Elf Antargaz, avstå från att försöka vinna över Elf Antargaz kundkrets. B. GENOMFO¨ RANDE 4. 2 Vad gäller genomförandet av de åtaganden som just beskrivits, hänvisar den anmälande parten till de gemensamma bestämmelser som tagits upp ovan, men lägger till följande förtydliganden: a) b) c) Namnen på dem som kandiderar för att förvärva alla eller delar av innehavet skall godkännas av kommissionen på de villkor som anges i de gemensamma bestämmelserna. Den anmälande parten skall efter mottagandet av det beslut varigenom koncentrationen godkänns samråda på det sätt som anges i de gemensamma bestämmelserna med olika aktörer etablerade inom och utanför Frankrike som kan ha intresse av att förvärva hela eller delar av innehavet; aktörerna skall därvid tillhandahållas de affärsmässiga, tekniska och finansiella uppgifter och specifikationer som behövs för att kunna upprätta ett anbud. Om Vitogaz anmäler intresse för att förvärva andelarna i Elf Antargaz, åtar sig den anmälande parten att inte invända mot detta. Om Vitogaz antas som förvärvare av andelarna i Elf Antargaz, åtar sig den anmälande parten att överlåta sitt innehav på (34 %) i Vitogaz i enlighet med de form- och tidsvillkor som anges i avtalen mellan den anmälande parten och den andra ägaren av Vitogaz. 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/69 43. Den anmälande parten påpekar att tillgångar som grundar sig på intellektuell och/eller industriell äganderätt eller know-how som tillhör den anmälande parten, skall överlåtas tillsammans med innehaven i fråga om de används inom ramen för Elf Antargaz Lpg-verksamhet i Frankrike, med undantag för varumärken som tillhör och/eller används av Elf-gruppen och mjukvara för administrativa ändamål som tillhör Elf. Den anmälande parten skall bevilja förvärvaren en licens som gör det möjligt för denne att under högst [. ] från dagen för den faktiska överlåtelsn använda varumärken som utnyttjas av Elf-gruppen för LPG-verksamhet i Frankrike. Om tillgångar som härrör från en intellektuell och/eller industriell äganderätt eller know-how, som tillhör den anmälande parten och medföljer vid överlåtelsen, skulle täcka ett område som sträcker sig utanför Frankrike, skall överlåtelsen av dessa tillgångar vara beroende av att förvärvaren beviljar den anmälande parten en kostnadsfri licens som räcker lika länge som den intellektuella och/eller industriella äganderätt eller know- how som överlåtits och som innebär att den anmälande parten kan utnyttja dessa tillgångar utanför Frankrike. 44. Om tillgångarna i fråga inte överlåts till en förvärvare, skall den anmälande parten försäkra sig om att Elf Antargaz förvaltas som en avgränsad och säljbar enhet med egen internredovisning, och informera ledningen för Elf Antargaz om att företaget skall förvaltas som en oberoende enhet och under tillsyn av ombudet, så att det säkert bevarar sin lönsamhet och sitt marknadsvärde. 45. Efter den faktiska överlåtelsen av andelarna i Elf Antargaz, åtar sig den anmälande parten att informera förvärvaren om möjligheten att med den anmälande parten ingå ett icke exklusivt leverantörsavtal för en övergångsperiod på [. ], så att förvärvaren har tillgång till leveranser under den period som krävs för att finna alternativa lösningar. Anläggningens namn Väg Motor- vägs- företag Avgift Förvalt- ning Konces- sion upphör Genom- strömning i m3 Translay Est A28 DDE Nej Jonchets Récompenses les A5 SAPRR Ja Elf Elf [. ] [. ] Roucas A7 ASF Nej Total [. ] Scoperta A8 ESCOTA Porte-la-Drôme A49 AREA Savignac A62 ASF Beuzeville Sud A13 SAPN Deux Mers A62 ASF Verdun Sud A4 SANEF ex APPEL Ja Ja Ja Ja Ja Ja Elf [. ] Total [. ] Total [. ] Elf [. ] Total [. ] Total [. ] Beaune-les-Mines A20 DDE Nej Total [. ] La Courneuve A1 SANEF Nej Saint Léger A1 SANEF Ja Elf Elf [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Omsätt- ning för detalj- handel i 1 000 FRF exklusive skatt Dubbeletablering/ Sandwich [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] L 143/70 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 Anläggningens namn Väg Motor- vägs- företag Avgift Förvalt- ning Konces- sion upphör Genom- strömning i m3 Omsätt- ning för detalj- handel i 1 000 FRF exklusive skatt [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Dubbeletablering/ Sandwich [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Elf Total Total Elf Elf [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Fina [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Elf [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Elf Total [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Elf [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Elf Total Total Total Elf Elf Elf Elf Fina [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Assevillers A1 SANEF Saugon A10 ASF Usseau A10 COFI- ROUTE Fenioux Est A10 ASF Jaunay Clan A10 Poitiers Chince A10 Meung A10 COFI- ROUTE COFI- ROUTE COFI- ROUTE Fenioux Ouest A10 ASF Parce Porte Sud A11 ASF COFI- ROUTE COFI- ROUTE La Pivardière A11 Rosny Sud A13 SAPN Saint Hilaire A26 SANEF Souchez A26 SANEF Champ Rolland A26 SANEF Rumancourt A26 SANEF Esterel A8 ESCOTA La Combe Ronde A36 SAPRR Bois Guillerot A36 SAPRR Jura A39 SAPRR d’Angers A11 Nej Fina 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/71 Anläggningens namn Väg Motor- vägs- företag Avgift Förvalt- ning Konces- sion upphör Genom- strömning i m3 Saverne A4 SANEF Valmy A4 SANEF ex APPEL Ja Ja Total [. ] Total [. ] Brumath Ouest A4 SANEF Nej Elf Tardenois Sud A4 SANEF Tardenois Nord A4 SANEF Verdun A4 SANEF ex APPEL Valleiry A40 ATMB Bonneville Nord A40 AREA Cesardes A41 AREA Le Guiers A43 AREA Arclusaz A43 AREA L’Abis A43 AREA Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja [. ] [. ] [. ] Fina Elf Total [. ] Elf Elf [. ] [. ] Total [. ] Elf Fina Elf [. ] [. ] [. ] Voreppe A48 AREA Nej Total [. ] Jonchets A5 SAPRR Chien Blanc A6 SAPRR Ja Ja Total [. ] Total [. ] Graveyron A6 SAPRR Nej Total [. ] Maison Dieu A6 SAPRR Ja Total [. ] Les Chères A6 SAPRR Nej Fina Acheres Est A6 SAPRR La Ferté A6 SAPRR Beaune Merceuil A6 SAPRR Ja Ja Ja Elf Elf Elf [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Omsätt- ning för detalj- handel i 1 000 FRF exklusive skatt Dubbeletablering/ Sandwich [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] L 143/72 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 5. 2001 Anläggningens namn Väg Motor- vägs- företag Avgift Förvalt- ning Konces- sion upphör Genom- strömning i m3 Nemours A6 SAPRR Ja Dardilly A6 DDE Nej Naurouze A61 ASF Arzens A61 ASF Bazadais Nord A62 ASF Lacq Nord A64 ASF Mornas les Adrêts A7 ASF Crousilles A7 ASF L’Allier Doyet A71 SAPRR L’Allier Saulzet A71 SAPRR Salbris Ouest A71 COFI- ROUTE Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Elf Elf Total Total Elf Elf Elf Total Fina Fina Elf La Lozaire A75 DDE Nej Fina L’Aval le Coudray A81 COFI- ROUTE Tavel Villemolaque Fabergues Sud Fabergues Nord A9 A9 A9 A9 ASF ASF ASF ASF Ja Ja Ja Ja Ja Elf Total Total Elf Elf [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Omsätt- ning för detalj- handel i 1 000 FRF exklusive skatt Dubbeletablering/ Sandwich [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] 29. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 143/73 Bilaga 2 STRUKTUR NORGAL Innehav Propan (P1) % Propan (P1) Lagringsrätt TotalFina Elf Vitogaz Totalt 26,40 % 52,66 % 20,94 % 100,00 % [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] [. ] Butan (P2) [. ] [. ] [. ] [. ] % Butan (P2) [. ] [. ] [. ] [. ]