title: Komission asetus (EY) N:o 449/2000, annettu 28 päivänä helmikuuta 2000, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Brasiliasta, Japanista, Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Thaimaasta ja Tsekistä peräisin olevien tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa sekä yhden tsekkiläisen vientiä harjoittavan tuottajan tarjoaman sitoumuksen hyväksymisestä

eurovoc_concepts:
anti-dumping duty
dumping
import
originating product
piping
third country

formats: html pdf print

text: 29. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 55/3 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 449/2000, annettu 28 päivänä helmikuuta 2000, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Brasiliasta, Japanista, Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta, Thaimaasta ja Tšekistä peräisin olevien tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa sekä yhden tšekkiläisen vientiä harjoittavan tuottajan tarjoaman sitou- muksen hyväksymisestä EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98 (2), ja erityisesti sen 7 artiklan, (5) on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: sitä edellä mainitun määräajan kuluessa pyytäneet ilmoittaneet, erityisiä syitä. ja että niiden kuulemiseen oli olemassa ja kaikille muille yrityksille, Komissio lähetti kyselylomakkeet osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koske- vassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kyselyyn vastasi kuusi yhteisön tuottajaa, yksitoista asianomaisten maiden vientiä harjoittavan tuottajan sekä niihin etuyh- sai teydessä tuojat vastauksen myös 17 etuyhteydettömältä yhteisön tuojalta/kauppiaalta ja kahdelta käyttäjältä. yhteisössä. Komissio olevat 1 MENETTELY Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimiti- loihin: (1) (2) (3) (4) 1. 1 Aloittaminen Komissio ilmoitti 29 päivänä toukokuuta 1999 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (3), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Brasi- liasta, Japanista, Jugoslavian liittotasavallasta, jäljempänä ’Jugoslavia’, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Korean tasavallasta, jäljempänä ’Korea’, Kroatiasta, Thai- maasta ja Tšekistä peräisin olevien tempervalurautaisten (muokattavaksi soveltuvaa valurautaa olevien) putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa yhteisöön. Menettelyn aloittaminen perustui valitukseen, jonka The Defence Committee of Malleable Cast Iron Tube or Pipe jäljempänä the European Union, Fittings Industry of teki huhtikuussa 1999 yhteisön ’valituksen tekijä’, tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien koko tuotantoa edustavien tuottajien puolesta. Valituk- sessa esitetty näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen. Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta niille vientiä harjoittaville tuottajille ja tuojille/kaup- piaille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä niitä edusta- ville järjestöille, asianomaisten viejämaiden edustajille ja valituksen tekijälle. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituk- sessa esitetyssä määräajassa. Useat asianomaisten maiden vientiä harjoittavat tuottajat sekä yhteisön tuottajat, yhteisön käyttäjät ja tuojat/kaup- piaat esittivät kantansa kirjallisesti. Mahdollisuus tulla jotka olivat kuulluiksi myönnettiin kaikille osapuolille, (1) EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1. (2) EYVL L 128, 30. 4. 1998, s. 18. (3) EYVL C 151, 29. 5. 1999, s. 21. a) Yhteisön tuottajat — Georg Fischer GmbH, Itävalta — R. Woeste Co GmbH & Co KG, Saksa — Ferriere e Fonderie Di Dongo SpA, Italia — Raccordi Pozzi Spoleto SpA, Italia — Accesorios de Tuberia, SA, Espanja — Crane Fluid System, Yhdistynyt kuningaskunta b) Etuyhteydettömät yhteisön tuojat — SIRE SA, Ranska — Sofreco, Ranska — Hage Fittings GmbH & Co KG, Saksa — Hermann Schmidt, Saksa — Intersantherm, Warenhandelsgesellschaft mbH, Saksa — ”Invest” Import und Export GmbH, Saksa — Euraccordi, Italia — GT Comis SpA, Italia — Jannone Arm SpA, Italia — Jannone SpA, Italia — OML SRL, Italia — Gill & Russell Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta — T. Hackett & Sons Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta c) Käyttäjät — Società Italiana per il Gas, Italia — Transco BG plc, Yhdistynyt kuningaskunta d) Vientiä harjoittavat tuottajat — Brasilia — Indústria de Fundição Tupy Ltda, Joinville L 55/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 2. 2000 — Tšekki — Moravské Zelezárny as, Olomouc ja siihen etuyhteydessä oleva kotimarkkinoilla myyntiä harjoittava yritys Moze Prodej sro, Olomouc — Japani — Hitachi Metals Ltd, Tokio — Korea — Yeong Hwa Metal Co. Ltd, Kyongnam — Thaimaa — BIS Pipe Fitting Industry Company Ltd, Samutsakorn — Siam Fittings Co. Ltd, Samutsakorn — Thai Malleable Iron & Steel Co. Ltd, Bangkok tarkis- (markkinatalousasemaa koskevat — Kiina tukset) — Jianzhong Malleable Iron Factory, Hebei — Jinan Meide Casting Co. Ltd, Jinan ajanjakson, Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 1998 ja 31 päivän maaliskuuta 1999 välisen ’tutkimusajanjakso’. jäljempänä Vahinkoa koskevan arvioinnin yhteydessä tarkasteltiin tapahtunutta kehitystä 1 päivästä tammikuuta 1995 tutkimusajanjakson loppuun, ’tarkastelu- jakso’. jäljempänä voidaan yhdistää ainoastaan erilaisin teknisin mene- telmin, esimerkiksi hitsaamalla tai liitoksin. (11) Tutkimuksen tulosten perusteella todettiin, että asian- omaisten viejämaiden tuottajat myyvät yhteisön markki- noilla ainoastaan kierteellisiä liitososia eivätkä tuota tai myy muunlaisia osia. Ottaen huomioon kierteellisten ja kierteettömien tempervalurautaisten liitososien erot sekä sen, että asianomaisista maista tuodaan yhteisöön aino- astaan kierteellisiä osia, päätellään, että tässä menette- lyssä on tarkasteltavana ainoastaan kierteelliset temper- valurautaiset putkien liitos- ja muut osat, jäljempänä ’tempervalurautaiset liitososat’ tai ’tarkasteltavana oleva tuote’. Osat ovat valituksessa mainittujen kansainvälisten standardi standardien EN 10242, (eurooppalainen ISO 49 ja ANSI) (1) mukaisia, ja ne luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 7307 19 10. (12) Tuotteen tuotanto jakautuu moniin eri alalajeihin muun muassa koon, muodon, pintakäsittelyn ja käytettävän valuraudan laadun mukaan. Näistä eroista huolimatta kaikilla kyseisillä lajeilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä käyttötarkoitukset. Niitä pide- tään tämän vuoksi yhtenä ainoana tuotteena. 1. 2 Esitetyt valitusta koskevat näkökannat 2. 2 Samankaltainen tuote Eräät osapuolet kysyivät, miksei Bulgaria ollut mukana tutkimuksessa yhtenä viejämaista. Niiden mukaan se, että menettely aloitettiin vain kahdeksan asianomaisen maan eikä Bulgarian osalta, on syrjivää. (13) Bulgarian tilannetta tarkasteltiin ennen menettelyn aloit- tamista tehdyssä valituksen arvioinnissa. Valituksen tekijä toimitti tietoja bulgarialaisten tuotteiden normaa- liarvosta ja vientihinnasta samaan tapaan kuin muiden ja valituksessa mainittujen maiden osalta (hinnastot Eurostat-tiedot). Tämän näytön perusteella polkumyyntiä ei vaikuttanut esiintyvän, joten tutkimusta ei voitu panna vireille Bulgarian osalta. 2 TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKAL- TAINEN TUOTE 2. 1 Tarkasteltavana oleva tuote Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa kuvat- tuna tarkasteltavana olevana tuotteena ovat tempervalu- rautaiset putkien liitos- ja muut osat. (14) Tutkimuksesta on ilmennyt, että tempervalurautaisia putkien liitos- ja muita osia on useita erilaisia, kuten kierteellisiä, uritettuja, tasapäisiä ja laippa-/hitsiliitososia. Ne luokitellaan kaikki CN-koodiin 7307 19 10. Eri lajeista todettiin, että kierteelliset osat eroavat muista osista fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan ja erityisesti liitosmekanisminsa osalta. Kierteelliset osat yhdistetään toisiinsa ruuvaamalla, kun taas muita osia Komissio totesi, että yhteisön tuottajien tuottamat ja yhteisön markkinoilla myymät tempervalurautaiset lii- tososat ovat samankaltaisia tuotteita kuin asianomaisissa maissa tuotetut ja niistä yhteisöön vietävät tempervalu- rautaiset liitososat, koska eri lajien perusominaisuuksissa ja käyttötarkoituksissa ei ole eroja. Sama koskee viejä- maiden kotimarkkinoilla myytäviä ja yhteisöön vietäviä tämän tempervalurautaisia liitososia. Myös ne ovat vuoksi jäljempänä ’perusasetus’, 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja saman- kaltaisia että Kiinasta yhteisöön vietävät ja vertailumaana käytetyn Thaimaan kotimarkkinoilla myytävät tempervalurautaiset liitososat olivat samankaltaisia. tuotteita. Samaten todettiin, (EY) N:o asetuksen 384/96, 2. 2. 1 Valko- ja mustaydinvalurautaiset liitososat Eräät osapuolet väittivät tältä osin, ettei yhteisön tuotta- jien valmistamia ja myymiä tempervalurautaisia liitososia voida verrata eräissä asianomaisissa viejämaissa valmis- tettaviin ja niistä yhteisöön vietäviin liitososiin, koska yhteisössä tuotettavissa tuotteissa käytettävä materiaali on yleensä valkoydinvalurautaa ja vientituotteissa käytet- tävä materiaali mustaydinvalurautaa. (1) Huomattakoon, että nämä standardit koskevat ainoastaan kierteellisiä valurautaisia putkien liitos- ja muita osia. (6) (7) (8) (9) (10) 29. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 55/5 (15) valko- ilmennyt, että valko- ja Tutkimuksesta on alustavasti mustaydinvalurautaisilla liitososilla on hyvin samankal- taiset fyysiset ominaispiirteet ja samat käyttötarkoitukset, joten ne voivat yleensä korvata toisensa. Tämän vahvistaa se, että tarkasteltavana olevan tuotteen käyt- täjät, kuten kaasulaitokset ja laitteiden asentajat, eivät tee eroa liitososien kesken. Lisäksi sekä valko- että mustaydinvalurautaiset liitososat standardiin EN 10242 ja kansainväliseen standardiin ISO 49, joissa määrätään tarkastelun kohteena olevien tempervalurau- taisten liitososien rakennetta ja käyttöä koskevista edelly- tyksistä. Käytettävän materiaalin laaduksi kelpaa sekä valko- että mustaydinvalurauta. ja mustaydinvalurautaisten eurooppalaiseen kuuluvat (16) Edellä todetut seikat huomioon ottaen päätellään alusta- vasti, että yhteisön tuottajien valmistamia ja myymiä valkoydinvalurautaisia liitososia olisi pidettävä saman- kaltaisina tuotteina kuin asianomaisten viejämaiden tuottamia ja yhteisöön viemiä mustaydinvalurautaisia liitososia. (17) (18) (19) 2. 2. 2 Koreasta peräisin olevan viennin erityispiirteet Korealaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat väittäneet, että niiden tuotteita ei pitäisi sisällyttää tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään, koska niillä on tiettyjä teknisiä erityispiirteitä. Näiden tempervalurautaisten liitososien ulko- ja sisäkierteet ovat kartiokierteitä toisin kuin muissa yhteisöön tuotavissa tempervalurautaisissa liitososissa, joiden ulkokierteet ovat kartiokierteitä ja sisäkierteet yhdensuuntaisia. ja tempervalurautaisia Tutkimuksesta on kuitenkin ilmennyt, että näitä teknisiä erityispiirteitä lukuun ottamatta Koreassa valmistettujen tempervalurautaisten liitososien fyysiset tekniset ominaispiirteet ovat samat kuin muilla yhteisöön tuota- villa tempervalurautaisilla liitososilla. Käyttötarkoituksen osalta tutkimuksesta on lisäksi ilmennyt, että Koreassa liitososia käytetään valmistettuja samalla tavalla kuin muista asianomaisista maista tuotuja osia. Eräässä jäsenvaltiossa, jossa käytetään molempia lajeja, niiden onkin todettu voivan korvata toisensa. Käyttäjät voivat vaihdella käyttämiään lajeja ja tekevätkin edelleen käytetään näin; enemmän niitä osia, joiden molemmat kierteet ovat kartiokierteitä, lähinnä tottumussyistä. Molemmat lajit kuuluvat edellä mainittuun eurooppalaiseen standardiin EN 10242, jossa määrätään ISO 7-1 -standardin mukai- sesti kierteitettyjen elementtien liittämiseen tarkoitettujen tempervalurautaisten liitososien (koko 1/8—6) raken- netta ja käyttöä koskevista edellytyksistä. jäsenvaltiossa kyseisessä vientiä Tämän perusteella päätellään alustavasti, että korea- tuottamat, laisten yhteisöön vietävät liitososat ovat samankaltaisia tuotteita kuin muut yhteisöön tuotavat tempervalurautaiset liitososat tai verrattavissa niihin. tempervalurautaiset harjoittavien tuottajien 3 POLKUMYYNTI A MARKKINATALOUSMAAT 3. 1 Yleiset menetelmät 3. 1. 1 Normaaliarvo (20) Normaaliarvon määrittämiseksi komissio määritti ensin kunkin vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko sen tempervalurautaisten liitososien kokonaismyynti koti- markkinoilla edustavaa verrattuna sen tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvan viennin koko- naismäärään. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukai- sesti vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyyntiä pidettiin edustavana, jos kyseisen myynnin kokonais- määrä oli vähintään 5 prosenttia tuottajan yhteisöön suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä. (21) (22) (23) tämän jälkeen ne tempervalurau- Komissio määritteli taisten liitososien lajit, joita myyvät kotimarkkinoilla yritykset, joiden myynti kotimarkkinoilla on edustavaa, ja jotka ovat samanlaisia kuin yhteisöön vietäväksi myytävät lajit tai verrattavissa niihin. Lajeja, joiden koko, muoto, pintakäsittely ja valuraudan laatu olivat samat, pidettiin yleensä vertailukelpoisina. Komissio tutki kunkin vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan myymän ja yhteisöön vietäväksi myytyjen lajien kanssa suoraan vertailukelpoiseksi todetun tuotelajin osalta, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tietyn lajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin edustavana, jos tutkimusajanjakson aikana kyseisenla- jisten tempervalurautaisten liitososien kotimarkkinoiden kokonaismyynnin määrä oli vähintään 5 prosenttia siihen verrattavissa olevan yhteisöön vietäväksi myydyn lajin koko myyntimäärästä. Komissio tutki myös, voitiinko kunkin lajin kotimarkki- namyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupan- käynnissä, määrittämällä, kuinka suuri osuus kyseisen lajin kaikesta riippumattomille asiakkaille suuntautuvasta myynnistä oli ollut kannattavaa. Kun vähintään lasket- tujen tuotantokustannusten tasoisilla nettohinnoilla myytyjen tempervalurautaisten liitososien myynnin, jäljempänä ’kannattava myynti’, määrä oli vähintään 80 prosenttia kokonaismyynnin määrästä ja kun kyseisen lajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähin- tään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perusteeksi otettiin tosiasiallinen kotimarkkinahinta, joka laskettiin määrittämällä tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo riippumatta siitä, oliko kaikki myynti kannattavaa vai ei. Tapauksissa, joissa temperva- lurautaisten liitososien kannattavan myynnin määrä oli alle 80 prosenttia mutta vähintään 10 prosenttia koko- naismyynnin määrästä, perusteena käytettiin todellista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä ainoastaan kannattavan myynnin hintojen painotettu keskiarvo. normaaliarvon kaiken L 55/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 2. 2000 (24) (25) (26) (27) (28) (29) Jos tempervalurautaisten liitososien tietyn lajin kannat- tavan myynnin määrä oli alle 10 prosenttia kokonais- myynnin määrästä, kyseisen lajin myyntiä pidettiin riittä- mättömänä eikä kotimarkkinahinnan katsottu sovel- tuvan normaaliarvon määrittämisperustaksi. mista varten tehtiin oikaisut maahantuonnin ja jälleen- myynnin välisten kaikenlaisten kustannusten sekä voiton määrän huomioon ottamiseksi. Yhteistyössä toimineelta etuyhteydettömiltä tuojilta saatujen tietojen perusteella voittomarginaaliksi vahvistettiin noin 7 prosenttia. Jos vientiä harjoittavan tuottajan myymän tietyn lajin kotimarkkinahintoja ei voitu käyttää, oli käytettävä laskennallista normaaliarvoa muiden samankaltaisten tuotelajien kotimarkkinahintojen tai muiden vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinahintojen sijaan. Tuotelajien määrän sekä niihin vaikuttavien eri teki- jöiden (esimerkiksi laadunvalvonnan, käytettävän mate- riaalin laadun sekä painon) vuoksi muiden vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinahintojen käyttö olisi edellyttänyt tässä tapauksessa useiden erilaisten oikai- sujen tekemistä yleensä arvioiden perusteella. Tämän vuoksi katsottiin, että laskennallinen arvo oli kunkin vientiä harjoittavan tuottajan osalta asianmukaisempi normaaliarvon määrittämisperusta. Tämän perusteella muodostettiin laskennallinen normaa- liarvo perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti joita lisäämällä vietävien lajien tuotantokustannuksiin, oikaistiin tarvittaessa, kohtuullinen osuus myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voitto- marginaali. Tätä varten komissio tutki, olivatko kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle kotimarkkinoilla aiheutu- neita myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä sen kotimarkkinoilla saamaa voittoa koskevat tiedot luotet- tavia. Tietoja todellisista kotimarkkinoiden myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista pidettiin luotettavina, kun asian- omaisen yrityksen kotimarkkinamyynnin määrää voitiin pitää edustavana yhteisöön suuntautuvan vientimyynnin määrään verrattuna. Kotimarkkinoiden voittomargi- naalin määrittäminen perustui tavanomaisessa kaupan- käynnissä tapahtuneeseen kotimarkkinamyyntiin eli riip- pumattomille asiakkaille vähintään tuotantokustannuksia vastaavilla hinnoilla tapahtuneeseen myyntiin, jonka määrä oli vähintään 10 prosenttia asianomaisen yri- tyksen tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkina- myynnin kokonaismäärästä. Jos tämä ehto ei täyttynyt, joiden tavanomaisessa käytettiin muiden yritysten, kaupankäynnissä tapahtunut myynti oli riittävää, painotettua keskimääräistä voitto- marginaalia. asianomaisessa maassa 3. 1. 3 Vertailu (30) Normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon, oikaisujen muodossa, hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. 3. 1. 4 Tutkittujen yritysten polkumyyntimarginaali (31) Painotettua verrattiin keskimääräistä normaaliarvoa tuotelajeittain kunkin vientiä harjoittavan tuottajan osalta perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vientihintojen painotettuun keskiarvoon. 3. 1. 5 Jäännöspolkumyyntimarginaali (32) Jäännöspolkumyyntimarginaali määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. (33) Niiden maiden osalta, joiden yhteistyön taso katsottiin riittäväksi Eurostatin toimittamien tietojen perusteella eli kun ei ollut mitään syytä uskoa, että yksikään vientiä harjoittava tuottaja olisi kieltäytynyt yhteistyöstä tutki- muksessa, jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistaa korkeimman yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetyn polkumyyntimargi- naalin suuruiseksi, jotta mahdollisten toimenpiteiden tehokkuus voitiin varmistaa. päätettiin (34) Niiden maiden osalta, joissa yhteistyö oli vähäistä, käytettiin sen yhteistyössä toimineen yrityksen toimit- tamia tietoja, jolle oli määritetty korkein polkumyynti- marginaali. Jäännöspolkumyyntimarginaali määritettiin polkumyynnillä edustavassa määrin vietyjen tuotelajien painotetun keskimääräisen marginaalin perusteella. Tätä menetelmää pidettiin tarpeellisena, koska haluttiin välttää yhteistyöstä kieltäytymisen palkitseminen ja koska ei ollut viitteitä siitä, että jokin yhteistyöhön osal- listumaton osapuoli olisi harjoittanut polkumyyntiä vielä vähäisemmässä määrin. 3. 1. 2 Vientihinta 3. 2 Brasilia Kaikissa tapauksissa, joissa tempervalurautaisia liitososia vietiin yhteisöön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukai- sesti, toisin sanoen tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. (35) Yksi yritys vastasi vientiä harjoittaville tuottajille osoitet- tuun kyselyyn. Etuyhteydessä oleville tuojille osoitettuun kyselyyn vastasi yksi yhteisössä toimiva, kyseiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä oleva yritys. Jos vientimyynti kuitenkin suuntautui etuyhteydessä olevalle tuojalle, vientihinta muodostettiin perusase- tuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti, toisin sanoen sen hinnan perusteella, jolla maahan tuodut tuotteet jälleen- myytiin ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle. Tällaisissa tapauksissa luotettavan vientihinnan laske- 3. 2. 1 Normaaliarvo (36) Komissio käytti Brasiliasta peräisin olevien tuotteiden normaaliarvon määrittämisessä edellä 3. 1. 1 kohdassa kuvattuja menettelyjä ja menetelmiä. 29. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 55/7 (37) (38) (39) (40) (41) valmistuskustannuksia Vastauksessaan kyseinen yritys käytti myytyjen yksik- köjen perusteena myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten kohdentamiselle tarkastel- tavana olevan tuotteen kuhunkin kotimarkkinoilla myytyyn lajiin, mutta kustannusten kohdentamisessa ei sisäisesti. tällaista kuitenkaan käytetty Tämän vuoksi pidettiin tarpeellisena muuttaa kohdenta- mismenetelmää niin, että mainitut kustannukset kohden- nettiin liikevaihdon perusteella perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti. järjestelmää vietäväksi myydyistä Yhteisöön noin puolelle määritettiin normaaliarvo vertailukelpoisten perusteella kotimarkkinoiden myyntihintojen lajien perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. tuotelajeista (45) (46) olevan tuotteen Tarkasteltavana kaikkien muiden yhteisöön vietäväksi myytyjen lajien osalta normaaliarvo laskettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Laskennassa käytetyt myynti-, hallinto- ja yleiskustan- nukset sekä voitto olivat asianomaisen vientiä harjoit- tavan tuottajan osalta määritetyt kustannukset ja voitto. 3. 2. 2 Vientihinta Komissio käytti Brasiliasta peräisin olevien tuotteiden vientihinnan määrittämisessä edellä 3. 1. 2 kohdassa kuvattuja menettelyjä ja menetelmiä. Vienti suuntautui sekä etuyhteydettömille että etuyhtey- dessä oleville yrityksille. Komissio ei ottanut polkumyyn- tilaskelmissa huomioon yhteisöön sijoittautuneen etuyh- teydessä olevan yrityksen kautta yhteisöön tapahtunutta vientimyyntiä, koska kyseisen myynnin osuus brasilia- laisen vientiä harjoittavan tuottajan koko vientimäärästä oli vähäpätöinen eikä sillä siis voinut olla olennaista vaikutusta päätelmiin. (42) Kaikki muu vientimyynti suuntautui riippumattomille tuojille yhteisössä. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasial- lisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. (43) (44) 3. 2. 3 Vertailu Välillisten verojen, kaupan portaan, kuljetus-, vakuutus-, luottokus- lastaus- ja liitännäiskustannusten, käsittely-, tannusten, palkkioiden ja myynninjälkeisten kustan- nusten erot otettiin huomioon, kun se oli aiheellista ja perusteltua. oikaisemista Vientiä harjoittava tuottaja pyysi normaaliarvon ja vien- tihinnan erojen huomioon ottamiseksi. Yritys ei kuitenkaan pystynyt toimittamaan näyttöä tällaisesta erosta, joten komissio ei voinut tehdä pyydettyä oikaisua. pakkauskustannusten Vientiä harjoittava tuottaja pyysi normaaliarvon ja vien- tihinnan oikaisemista myös myynninedistämis- ja mainontakustannusten huomioon ottamiseksi. Tarkas- tuksessa ei pystytty riittävän tarkasti määrittämään, oliko kustannukset Lisäksi vaikuttivat yritys hintojen vertailtavuuteen. Tämän vuoksi komissio päätti, ettei myynninedistämis- ja mainontakustannusten huomioon ottamiseksi tehdä oikaisua. ilmoitettu totuudenmukaisesti. että kustannukset todistanut, ei liittyvien rahoituskustannusten Yritys pyysi myös normaaliarvon oikaisemista varastojen pitämiseen erojen huomioon ottamiseksi. Tältä osin todettiin kuitenkin, että kotimarkkinoille ja vientiin suuntautuvaa myyntiä varten pidettyjä varastoja ei joko voitu eritellä tai koti- markkinoille ja yhteisön markkinoille tarkoitettuja tuot- teita pidettiin varastossa suunnilleen tai jopa tarkalleen yhtä kauan. Vientiä harjoittava tuottaja ei myöskään todistanut, että tämä vaikutti hintojen vertailtavuuteen. Näin ollen oikaisua ei voitu myöntää. (47) Myös verojen tiettyjen välillisten kotimarkkinoiden myyntihintoihin pyydettiin oikaisua palautusten huomioon ottamiseksi. Pyyntö perustui virheellisiin laskelmiin ja oli suuresti liioiteltu. Oikaisun määrää on tämän vuoksi vähennetty alustavasti 50 prosenttiin asiaa pyydetystä määrästä. lähemmin voidakseen määrittää sen välillisten verojen määrän, joka tosiasiallisesti palautettiin yhteisöön suun- tautuneen vientimyynnin yhteydessä ja joka samanaikai- sesti kannettiin kulutettaessa tuotetta Brasiliassa. tarkastelee Komissio (48) (49) (50) (51) Koska vientiä harjoittava tuottaja oli käyttänyt valuutta- kursseja, jotka eivät olleet yhteydessä myyntipäivään, komissio laski vientihinnan uudelleen käyttäen kauppa- laskun päivämäärän valuuttakursseja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyynnin perusteella määritettyyn normaa- liarvoon tehdyt oikaisut tehtiin myös perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti laskettuun normaaliar- voon. 3. 2. 4 Polkumyyntimarginaali Yhteisöön viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin kunkin vastaavan lajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti. Vertailusta ilmeni, että kyseinen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja harjoittaa polkumyyntiä. Väli- aikainen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla on seuraava: Indústria de Fundição Tupy Ltda: 26,1 %. L 55/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 2. 2000 (52) laajaa, alustavaksi jäännöspolku- Koska yhteistyö oli myyntimarginaaliksi vahvistettiin sama kuin yhteistyössä toimineen yrityksen polkumyyntimarginaali eli 26,1 prosenttia. (60) luokitellut viemiensä Yhteistyössä toiminut yritys oli tuotteiden tietyt lajit samanlaisiksi tuotteiksi ja ilmoitti kyseisten lajien osalta samat valmistuskustannukset. Komission tutkimuksesta kävi ilmi, että kyseiset tuote- lajit erosivat tosiasiassa toisistaan ja niillä oli toisistaan eroavat valmistuskustannukset. Kyseisten eri tuotelajien valmistuskustannuksia käytettiin tämän jälkeen normaa- liarvon laskemisessa edellä esitetyllä tavalla. 3. 3 Tšekki (53) Yksi yritys vastasi vientiä harjoittaville tuottajille osoitet- tuun kyselyyn. Vastaukseen sisältyi tietoja siihen etuyh- teydessä olevan myyjäyhtiön myynnistä kotimarkki- noilla. Etuyhteydessä oleville tuojille osoitettuun kyse- lyyn vastasi yksi yhteisössä toimiva, kyseeseen vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä oleva yritys. 3. 3. 1 Normaaliarvo Komissio käytti Tšekistä peräisin olevien tuotteiden normaaliarvon määrittämisessä edellä 3. 1. 1 kohdassa kuvattuja menettelyjä ja menetelmiä. Vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittamiin kotimarkki- noiden myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin sisältyi määriä, jotka joko eivät liittyneet tarkasteltavana olevaan tutkimusajanjaksoa. tuotteeseen tai yleiskustannuksia Ilmoitettuja myynti-, hallinto- korjattiin vastaavasti. eivät koskeneet ja 3. 3. 2 Vientihinta (61) (62) Komissio käytti Tšekistä peräisin olevien tuotteiden vien- tihinnan määrittämisessä edellä 3. 1. 2 kohdassa kuvattuja menettelyjä ja menetelmiä. Vienti suuntautui sekä etuyhteydettömille että etuyhtey- dessä oleville yrityksille. Komissio ei ottanut polkumyyn- tilaskelmissa huomioon etuyhteydessä olevan tuojan kautta yhteisöön suuntautuvaa vientimyyntiä, koska kyseisen myynnin osuus tsekkiläisen vientiä harjoittavan tuottajan koko vientimäärästä oli vähäpätöinen eikä sillä siis voinut olla olennaista vaikutusta laskelmiin. (63) Kaikki muu vientimyynti suuntautui riippumattomille tuojille yhteisössä. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasial- lisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. Etuyhteydessä olevan kotimarkkinoilla toimivan myyjä- yhtiön osalta ilmoitetut kotimarkkinoiden myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset oli kohdennettu niin, että tulokset eivät antaneet kohtuullista käsitystä kyseisen tuotteen myyntiin liittyvistä kustannuksista. Komissio kohdensi tämän vuoksi myynti-, hallinto- ja yleiskustan- nukset uudelleen ottaen huomioon eri tuotelajeista aiheutuneet kustannukset. (64) (65) Koska aiempaa menetelmää ei ollut, kunkin kotimarkki- noilla myydyn tuotelajin tuotantokustannuksia lasket- taessa myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten kokonais- määrä korjattiin edellä esitetyllä tavalla ja kohdennettiin kuhunkin tuotelajiin liikevaihdon perusteella perusase- tuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti. 3. 3. 3 Vertailu luottokustan- Kaupan portaan, kuljetuskustannusten, nusten ja palkkioiden erot otettiin huomioon, kun se oli aiheellista ja perusteltua. Vientiä harjoittava tuottaja ja siihen etuyhteydessä oleva kotimarkkinoilla toimiva myyntiyhtiö pyysivät normaa- liarvon oikaisemista ylimääräisen, hypoteettisen määrä- tällainen alennus alennuksen huomioon ottamiseksi; myönnettäisiin kotimarkkinoilla, jos kotimarkkinoiden asiakkaille myytäisiin vastaavia määriä tavaraa kuin oli myyty vietäväksi yhteisössä oleville asiakkaille. Olisi huomattava, että komissio on jo ottanut myyntimäärien erot huomioon vähentämällä myyntihinnoista määrä- erojen mukaisesti myönnetyt alennukset ja hyvitykset, jos ne on määrällisesti asianmukaisesti osoitettu ja jos ne ovat suoraan sidoksissa kyseessä olevaan myyntiin. vietäväksi myydyistä Yhteisöön noin puolelle määritettiin normaaliarvo vertailukelpoisten lajien kotimarkkinahintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. tuotelajeista olevan tuotteen kaikkien muiden Tarkasteltavana yhteisöön vietäväksi myytyjen lajien osalta normaaliarvo laskettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Laskennassa käytetyt myynti-, hallinto- ja yleiskustan- nukset sekä voitto olivat asianomaisen vientiä harjoit- tavan tuottajan osalta määritetyt kustannukset ja voitto. (66) Koska vientiä harjoittava tuottaja oli käyttänyt valuutta- jotka eivät olleet yhteydessä myyntipäivään, kursseja, komissio laski kunkin vientitapahtuman liikevaihdon uudelleen käyttäen kauppalaskun päivämäärän valuutta- kursseja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdan mukaisesti. (67) Kotimarkkinamyynnin määritettyihin normaaliarvoihin tehdyt oikaisut tehtiin myös perusase- tuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti laskettuihin normaaliarvoihin. perusteella (54) (55) (56) (57) (58) (59) (68) (69) (70) (71) (72) (73) 29. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 55/9 3. 3. 4 Polkumyyntimarginaali (77) Yhteisöön viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin kunkin vastaavan lajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti. Vertailusta ilmeni, että kyseinen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja harjoittaa polkumyyntiä. Väli- aikainen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla on seuraava: (78) Moravské Zelezárny as: 28,4 %. laajaa, alustavaksi Koska yhteistyö oli jäännöspolku- myyntimarginaaliksi vahvistettiin sama kuin yhteistyössä toimineen yrityksen polkumyyntimarginaali eli 28,4 prosenttia. Suuri osa vientimyynnistä yhteisöön suuntautui yhtei- sössä toimivalle etuyhteydessä olevalle tuojalle. Komis- sion oli tässä tapauksessa muodostettava vientihinta perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Muiden vientitapahtumien hinnat määritettiin 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti. 3. 4. 3 Vertailu eroihin portaan liittyvien Yritys pyysi oikaisun tekemistä kuljetuskustannusten ja kaupan kustannusten huomioon ottamiseksi. Koska yritys ei kuitenkaan esit- luotettavaa näyttöä paikalla suori- tänyt selvityksiä tai tetun tarkastuksen yhteydessä eikä perusteluja näille oikaisupyynnöille esitetty myöskään kyselyyn toimite- tussa vastauksessa, komission yksiköt eivät voineet hyväksyä pyyntöjä. 3. 4 Japani 3. 4. 4 Polkumyyntimarginaali Yksi yritys vastasi vientiä harjoittaville tuottajille osoitet- tuun kyselyyn. Etuyhteydessä oleville tuojille osoitettuun kyselyyn vastasi yksi yhteisössä toimiva, kyseiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä oleva yritys. 3. 4. 1 Normaaliarvo Komissio käytti Japanista peräisin olevien tuotteiden normaaliarvon määrittämisessä edellä 3. 1. 1 kohdassa kuvattuja menettelyjä ja menetelmiä lukuun ottamatta tapauksia, joissa perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettiin käytettävissä olevia tietoja. Koska yritys ei toimittanut tietoja tiettyjen tuotelajien tuotantokustannuksista ja koska perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti haluttiin välttää yhteistyöstä kieltäy- tymisen palkitseminen, komissio sovelsi näihin lajeihin samaa polkumyyntimarginaalia kuin sellaisiin edusta- vassa määrin myytyihin lajeihin, joiden osalta ilmeni eniten polkumyyntiä. (74) Osalle muista tuotelajeista määritettiin normaaliarvo vertailukelpoisten lajien kotimarkkinahintojen perus- teella perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. (75) olevan tuotteen Tarkasteltavana kaikkien muiden yhteisöön vietäväksi myytyjen lajien osalta normaaliarvo laskettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tämä tehtiin lisäämällä vietyjen lajien valmistuskustan- nuksiin yrityksen omat myynti-, hallinto- ja yleiskustan- nukset sen kotimarkkinoiden voittomarginaali perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti. sekä (79) (80) (81) Vertailu tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti normaaliarvojen painotetun keskiarvon ja vientihintojen painotetun keskiarvon kesken. Vertailusta ilmeni, että kyseinen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja harjoittaa polkumyyntiä. Väli- aikainen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla on seuraava: Hitachi Metals Ltd: 17,6 %. Japaniin sovellettavan alustavan jäännöspolkumyynti- marginaalin määrittämisessä käytettiin edellä 3. 1. 5 kohdassa kuvattua menetelmää, jota sovellettiin maihin, joissa yhteistyö oli vähäistä. Tällä perusteella laskettu jäännöspolkumyyntimarginaali on 28,3 prosenttia. 3. 5 Korea (82) Yksi yritys vastasi vientiä harjoittaville tuottajille osoitet- tuun kyselyyn. 3. 5. 1 Normaaliarvo (83) Komissio käytti Koreasta peräisin olevien tuotteiden normaaliarvon määrittämisessä edellä 3. 1. 1 kohdassa kuvattuja menettelyjä ja menetelmiä. (84) Mainittuja menetelmiä noudattaen voitiin tuotelajeista noin neljänneksen osalta määrittää normaaliarvo vertai- lukelpoisten lajien kotimarkkinahintojen perusteella. 3. 4. 2 Vientihinta (76) Komissio käytti vientihinnan määrittämisessä kuvattuja menettelyjä ja menetelmiä. Japanista peräisin olevien tuotteiden edellä 3. 1. 2 kohdassa (85) Yhteistyössä toimineen yrityksen kaikkien muiden yhteisöön vietäväksi myymien tuotelajien osalta normaa- liarvo laskettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. L 55/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 2. 2000 (86) Tämä tehtiin lisäämällä vietyjen lajien tuotantokustan- nuksiin yrityksen omat kotimarkkinoiden myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä sen kotimarkkinoiden voittomarginaali perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti. 3. 6 Thaimaa (95) Kolme yritystä vastasi vientiä harjoittaville tuottajille osoitettuun kyselyyn. (87) (88) (89) (90) (91) (92) (93) (94) 3. 5. 2 Vientihinta (96) Komissio käytti Koreasta peräisin olevien tuotteiden vientihinnan määrittämisessä edellä 3. 1. 2 kohdassa kuvattuja menettelyjä ja menetelmiä. Kaikki yhteistyössä toimineen yrityksen tarkasteltavana olevan tuotteen myynti yhteisön markkinoille suuntautui yhteisössä toimiville riippumattomille asiakkaille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. 3. 5. 3 Vertailu tehdä oli mahdotonta Yhden thaimaalaisen yrityksen toimittamat tiedot koti- markkinoilla myytyjen tempervalurautaisten liitososien myyntimääristä ja tuotantokustannuksista todettiin erit- täin puutteellisiksi, minkä vuoksi näiden tietojen perus- teella riittävän luotettavia päätelmiä ja laskea alustavaa polkumyyntimarginaalia. Tämän vuoksi päätettiin käyttää osaksi käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Koska sopivampaa vaihtoehtoa ei ollut, kahden muun vientiä harjoittavan tuottajan normaaliarvoja käytettiin aina, kun se oli mahdollista. Sellaiseen vientimyyntiin, jonka osalta ei ollut käytettävissä normaaliarvoa, sovel- todettua yksittäisen polkumyynnillä lettiin suurinta tapahtuneen myyntitapahtuman marginaalia, koska haluttiin välttää puutteellisen yhteistyön palkitseminen. vakuutus- sekä Kuljetus-, pakkauskustannusten ja luottokustannusten erot otettiin huomioon, kun se oli aiheellista ja perusteltua. käsittelykustannusten ja Yritys pyysi myös kotimarkkinamyyntiin liittyvien luot- tokustannusten huomioon ottamista. Kyseinen myynti tapahtui kuitenkin avoimella luotolla. Koska ei toimi- tettu näyttöä siitä, että luottokustannukset olisivat hinnan määrittämisessä huomioon otettava tekijä, luot- tokustannusten huomioon ottamiseksi ei perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan g alakohdan mukaisesti voitu tehdä oikaisua. Lisäksi yritys pyysi kaupan portaan väitettyjen erojen jotta laskelmiin olisi sisällytetty huomioon ottamista, joita sellaiset kotimarkkinoiden myyntikustannukset, vientimarkkinoilla tapahtui kuitenkin molemmilla markkinoilla samassa kaupan portaassa eli se suuntautui jakelijoille, joten pyyntöä ei hyväksytty. Ei myöskään toimitettu näyttöä siitä, että tällaiset myyntikustannusten erot olisivat vaikuttaneet hintojen vertailtavuuteen. aiheutunut. Myynti ei 3. 5. 4 Polkumyyntimarginaali Vertailu tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti normaaliarvon painotetun keskiarvon ja vien- tihintojen painotetun keskiarvon kesken. Vertailusta ilmeni, että kyseinen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja harjoittaa polkumyyntiä. Väli- aikainen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla on seuraava: Yeong Hwa Metal Co. Ltd: 11,8 %. Koreaan sovellettavaa alustavan jäännöspolkumyynti- marginaalin määrittämisessä käytettiin edellä 3. 1. 5 kohdassa kuvattua menetelmää, jota sovellettiin maihin, joissa yhteistyö oli vähäistä. Tällä perusteella laskettu jäännöspolkumyyntimarginaali on 24,6 prosenttia. 3. 6. 1 Normaaliarvo (97) (98) (99) Komissio käytti Thaimaasta peräisin olevien tuotteiden normaaliarvon määrittämisessä edellä 3. 1. 1 kohdassa kuvattuja menettelyjä ja menetelmiä lukuun ottamatta joissa polkumyyntimarginaali määritettiin tapauksia, käytettävissä olevien tietojen perusteella 18 artiklan mukaisesti. Edellä mainittua menettelyä käyttäen normaaliarvo voitiin osittain määrittää perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti vertailukelpoisten lajien kotimarkki- nahintojen perusteella. Kahden yhteistyössä toimineen yrityksen, joiden osalta polkumyyntiä koskeva laskelma tehtiin, kaikkien muiden yhteisöön vietäväksi myymien kyseisen tuotteen lajien osalta normaaliarvo laskettiin laskennallisen normaa- liarvon perusteella perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. (100) Tämä tehtiin lisäämällä vietyjen lajien valmistuskustan- nuksiin yritysten omat kotimarkkinoiden myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä niiden kotimarkki- noiden voittomarginaali perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti. 3. 6. 2 Vientihinta (101) Komissio käytti Thaimaasta peräisin olevien tuotteiden edellä 3. 1. 2 kohdassa vientihinnan määrittämisessä kuvattuja menettelyjä ja menetelmiä. 29. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 55/11 (102) Kaikki kyseisten kahden yrityksen yhteisön markkinoille tempervalurautaisten liitososien myynti suuntautunut tapahtui riippumattomille tuojille yhteisössä. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. 3. 6. 3 Vertailu (103) Kuljetuskustannusten, pakkauskustannusten, luottokus- tannusten ja palkkioiden erot otettiin huomioon, kun se oli aiheellista ja perusteltua. (104) Yksi yhteistyössä toimineesta yrityksistä pyysi oikaisun tekemistä tuontimaksujen huomioon ottamiseksi. Yritys ei esittänyt näyttöä maksettujen tuontitullien ja viejille annettujen verohyvitysten välisestä yhteydestä. Tämän vuoksi oikaisupyyntöä ei hyväksytty. itse asiassa kolme erillistä pyyntöä: (105) Yksi yhteistyössä toimineista yrityksistä pyysi oikaisun tekemistä fyysisten erojen huomioon ottamiseksi. Pyyn- töön sisältyi i) kaupan portaan huomioon ottamista koskeva pyyntö sillä perusteella, että OEM (original equipment manufac- turer) -myynnissä aiheutuneet erot vaikuttivat hintojen ii) muhvien (sileät, pallistetut vertailtavuuteen; tai reunukselliset) fyysisten erojen huomioon ottamista koskeva pyyntö ja iii) määräerojen huomioon ottami- seksi tehtävää oikaisua koskeva pyyntö. Näiden pyyn- töjen tueksi ei kuitenkaan esitetty riittävää näyttöä. Paikalla että hinnoittelussa ei tehty eroa erilaisten asiakkaiden ja muhviliitosten tai määrien välillä. Mikään väitetyistä eroista ei selvästikään vaikuttanut hintojen vertailtavuu- teen. Koska väitetyistä eroista ei ollut näyttöä, oikaisua ei myönnetty. tarkastuksessa suoritetussa todettiin, (106) Kyseinen yritys pyysi myös kotimarkkinamyyntiin liitty- vien luottokustannusten huomioon ottamista. Pyynnön perusteluna oli avoimen luottojärjestelyn käyttö, eikä sen tueksi esitetty näyttöä myyntihetkellä voimassa olleesta tavarantoimittajan ja ostajan sopimuksesta. Pyyntöä ei hyväksytty, koska perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan g alakohdan mukaisesti oikaisu voidaan tehdä ainoastaan myyntihetkellä sovittujen päivien osalta, sillä ainoastaan kyseisiin myyntihetkellä sovittuihin päiviin liittyvien kustannusten voidaan katsoa vaikuttavan hintojen vertailtavuuteen. (107) Yksi yhteistyössä toimineista yrityksistä pyysi oikaisun tekemistä valuutan muuntamiseen liittyvien erojen huomioon ottamiseksi väittäen, että tilauksen päivä- määrän ja kauppalaskun päivämäärän valuuttakurssit olivat erilaiset. Pyyntöä ei hyväksytty, koska perusase- tuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdan mukaisesti väitetylle valuuttakurssien erolle ei saatu vahvistusta paikalla suoritetussa tarkastuksessa eikä vaihtokursseissa tapahtunut tutkimusajanjakson aikana pitkän aikavälin muutoksia; tilauksen tekeminen ei myöskään merkinnyt ostosopimuksen tekemistä, eikä sillä ollut sitovaa vaiku- tusta. 3. 6. 4 Polkumyyntimarginaali (108) Vertailu tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti normaaliarvojen painotetun keskiarvon ja vientihintojen painotetun keskiarvon kesken kaikkien yritysten osalta. (109) Vertailusta ilmeni, että kaikki komission kanssa täysipai- tuottajat harjoittavat polkumyyntimarginaalit yhteisön noisesti yhteistyössä toimineet polkumyyntiä. ilmaistuina prosentteina rajalla ovat seuraavat: cif-tuontihinnasta Väliaikaiset (110) BIS Pipe Fittings Industry Company Ltd, Samutsakorn: 25,8 % Siam Fittings Co. Ltd, Samutsakorn: 12,4 % Thai Malleable Iron & Steel Co. Ltd, Bangkok: 25,8 %. (111) Yhteistyöhön osallistumattomiin yrityksiin sovellettava alustava jäännöspolkumyyntimarginaali määritettiin sen yrityksen marginaalin perusteella, jolle oli määritetty korkein polkumyyntimarginaali. Ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla marginaali on 25,8 prosenttia. 3. 7 Kroatia ja Jugoslavia (112) Koska alustavasti todettiin, että Kroatiasta ja Jugosla- viasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin markkinaosuudet olivat vähimmäistasoa, päätet- tiin alustavasti, tapahtuvan tuonnin osalta lasketa polkumyyntimarginaalia. ettei kyseisistä maista B MUUT KUIN MARKKINATALOUSMAAT 3. 8 Kiina 3. 8. 1 Markkinatalousaseman arviointi (113) Kolme kiinalaista yritystä pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan nojalla, että niille myönnettäisiin markkinatalousolosuhteissa toimivan yrityksen asema. (114) Yhden yrityksen pyyntöä ei voitu hyväksyä, koska yri- tyksen hakemuksen mukaan sen tilejä ei ollut tarkas- tettu. Yritys ei näin ollen täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan toisessa luetelmakohdassa säädettyjä edellytyksiä. Tämän vuoksi paikalla suoritet- tavaa tarkastustakin pidettiin tarpeettomana. (115) Komissio hankki kaikki tarpeellisina pitämänsä tiedot ja suoritti kaikkien markkinatalousasemaa koskevissa pyyn- nöissä esitettyjen tietojen tarkastuksen kahden muun yrityksen toimitiloissa. L 55/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 2. 2000 (116) Toisen yrityksen toiminnassa havaittiin merkittävää valtion puuttumista verohyvitysten sekä työntekijöiden palkkojen määräämisen muodossa. Lisäksi todettiin, että selkeä peruskirjanpito puuttui ja että yrityksen tuotanto- kustannuksiin ja taloudelliseen tilaan kohdistui merkit- täviä vääristymiä. (117) Toisen yrityksen osalta komissio totesi, että sen tilintar- kastus ei ollut riippumatonta ja etteivät siinä käytetyt menetelmät olleet kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisia. (118) Kumpikaan näistä markkinatalousasemaa pyytäneistä yrityksistä ei siis täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä edellytyksiä. Kaikille kolmelle yritykselle ilmoitettiin, ettei niiden markkinata- lousasemaa koskevia pyyntöjä voitu hyväksyä. 3. 8. 2 Vertailumaan valinta (119) Koska yksikään yritys ei täyttänyt markkinatalousaseman myöntämisen edellytyksiä, kiinalaisten vientiä harjoitta- vien tuottajien vientihintoja oli verrattava normaaliar- voon, joka määritettiin sopivan vertailumaan osalta perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukai- sesti. (124) Perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti yhteisön toimielimen käytäntönä on yleensä määrittää muille kuin markkinatalousmaille yksi ainoa maakohtainen tulli lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne ovat oikeudellisesti ja tosiasiallisesti riit- jotta maakohtaisen tullin kiertämisen tävän itsenäisiä, vaara vältetään. Tämän vuoksi asianomaisille osapuolille lähetettyyn markkinatalousasemaa koskevaan hakemus- lomakkeeseen sisällytettiin yksityiskohtaisia kysymyksiä. (125) Yhden yrityksen yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön yhteydessä toimittamien tietojen tarkastelun perusteella vaikutti siltä, että yritykseen voitaisiin soveltaa yksilöl- listä kohtelua. Yrityksen kyselyyn toimittamassa vastauk- sessa oli kuitenkin eräitä olennaisia puutteita erityisesti vientimyyntiä koskevien tietojen suhteen. Tämän vuoksi on alustavasti päätetty, ettei yritykselle myönnetä yksilöl- listä kohtelua. Asiaa tarkastellaan kuitenkin lähemmin tutkimuksen lopulliseen vaiheeseen mennessä. (126) Kahden muun yhteistyössä toimineen yrityksen toimin- nassa oli havaittavissa selvää valtion viranomaisten puut- tumista vientihintojen ja -määrien määrittämiseen. (127) Tämän vuoksi yhdellekään näistä kolmesta yrityksestä ei voitu myöntää yksilöllistä kohtelua. 3. 8. 4 Normaaliarvo (120) Valituksen tekijä ehdotti vertailumaaksi Puolaa, ja myös komissio esitti tätä menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa. Yksi puolalainen tuottaja toimi tämän jälkeen yhteistyössä toimittaen vastauksen kyselyyn. Vastaus todettiin kuitenkin puutteelliseksi useilta olen- ja naisilta osiltaan, tuotantokustannuksia suhteen. Komissio ei tämän vuoksi pitänyt Puolan käyttämistä vertailumaana asianmukaisena tässä tutkimuksessa. erityisesti kotimarkkinamyyntiä koskevien tietojen yhteistyössä toimineiden (128) Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvo thaimaalaisten laskettiin yritysten osalta määritettyjen normaaliarvojen perus- teella edellä 3. 1. 1 kohdassa kuvattuja menetelmiä käyt- täen. Tässä yhteydessä käytettiin niitä Thaimaan koti- joiden todettiin olevan markkinoilla myytyjä lajeja, vertailukelpoisia Kiinasta yhteisöön vietyjen lajien kanssa. (121) Komission yrityksistä huolimatta tämän tutkimuksen ulkopuolisista maista ei löytynyt muita yhteistyöhaluisia tuottajia. Yhteistyön puuttumisen vuoksi komissiolla ei ollut muita mahdollisuuksia kuin valita jokin tutki- muksen kohteena oleva maa. (122) Komissio päätti lopulta, että Thaimaa olisi sopivin kolmas markkinatalousmaa normaaliarvon määrittä- mistä varten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukai- sesti, koska thaimaalaisten tuottajien kotimarkkina- myynnin määrä oli verrattavissa Kiinasta yhteisöön suuntautuvaan tuonnin määrään ja koska Thaimaan kotimarkkinoilla oli useita tuottajia, minkä ansiosta kyseisenkaltaisen tuotteen myynnistä oli mahdollista saada kohtuullinen voitto. 3. 8. 3 Yksilöllinen kohtelu (123) Kaikki kolme yhteistyössä toiminutta yritystä pyysivät yksilöllistä kohtelua. 3. 8. 5 Vientihinta (129) Komissio käytti Kiinasta peräisin olevien tuotteiden vien- tihinnan määrittämisessä edellä 3. 1. 2 kohdassa kuvattuja menettelyjä ja menetelmiä. Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vientihinta määritettiin tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. Yhteistyöstä kieltäytyneiden osapuolten vien- titietoina käytettiin Eurostatin toimittamia käytettävissä olevia tietoja. 3. 8. 6 Vertailu (130) Vientihintaa oikaistiin tarvittaessa kuljetus-, vakuutus- ja käsittelykustannusten sekä pakkauskustannusten erojen huomioon ottamiseksi. (131) Normaaliarvon määrittämisessä kaikki thaimaalaisille vientiä harjoittaville tuottajille myönnetyt oikaisut, joilla oli merkitystä vientiä harjoittavien tuottajien vientitoi- minnassa, tehtiin myös Kiinan tapauksessa. 29. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 55/13 3. 8. 7 Polkumyyntimarginaali (132) Kiinaan sovellettava väliaikainen polkumyyntimarginaali yhteisön cif-tuontihinnasta ilmaistuna rajalla on 49,4 prosenttia. prosentteina 4 VAHINKO 4. 1 Yhteisön tuotannonala (133) Koska valituksen tehneet yhteisön tuottajat edustavat tempervalurautaisten liitososien koko yhteisön tuo- tantoa, katsotaan niiden tällä perusteella muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. (134) Yksi asianomainen osapuoli väitti, ettei erästä tuottajaa pitäisi lukea kuuluvaksi yhteisön tuotannonalaan, koska se toi kyseistä tuotetta yhdestä asianomaisesta maasta eli Kiinasta. Tätä väitettä ei kuitenkaan millään tavoin perusteltu eikä sitä myöskään tutkimuksessa vahvistettu. Tämän lisäksi eräät asianosaiset osapuolet väittivät, että tietyt yhteisön tuottajat ovat tuoneet kyseistä tuotetta muista kolmansista maista. Tutkimuksesta on ilmennyt, että mainittua tuontia on todella esiintynyt yhden tuot- tajan osalta. Tämä tuonti on kuitenkin ollut vähäpä- töistä, kun sitä verrataan yhteisössä tuotettujen tuot- teiden myyntiin yhteisön markkinoilla. Tällä perusteella yrityksen katsottiin olevan ydintoiminnaltaan kiistatto- masti yhteisön tuottaja. Muiden yritysten osalta väitteitä ei vahvistettu. (135) Tämän vuoksi mainitut väitteet hylättiin. 4. 2 Yhteisön kulutus (136) Yhteisön todettavissa olevan kulutuksen määrittäminen perustui yhteisön tuotannonalan myynnin määrään yhteisön markkinoilla ja tempervalurautaisten liitososien tuontiin yhteisöön kaikista asianomaisista maista ja kaikista kolmansista maista, joiden tiedettiin tuottavan kyseistä tuotetta ja vievän sitä yhteisöön. Tämän perus- teella kulutus vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson väli- senä aikana supistui 6 prosenttia eli noin 65 000 tonnista 61 000 tonniin ollen pienimmillään vuonna 1996, jolloin koko tuotannonala kärsi vaikeista markki- naolosuhteista. 4. 3 Tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi (137) Eräiden asianomaisten maiden osalta on väitetty, ettei tuontia pitäisi tarkastella kumulatiivisesti muun tuonnin kanssa ottaen huomioon perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitetyt edellytykset. Tältä osin tutkimuksesta on ilmennyt seuraavaa: (138) Kroatian ja Jugoslavian osalta todettiin alustavasti, että Kroatiasta peräisin olevan tuonnin määrä edusti 0,4 prosenttia ja Jugoslaviasta peräisin olevan tuonnin määrä 0,3 prosenttia yhteisön kokonaiskulutuksesta tutkimus- jakson aikana. Perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti todetaan alustavasti, ettei kyseinen tuonti ole millään tavoin vaikuttanut yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, minkä perusteella se sulje- taan vahingon arvioinnin ulkopuolelle. tulisi (139) Lisäksi brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, ettei Brasiliasta peräisin olevaa tempervalurautaisten liitososien tuontia tarkastella kumulatiivisesti muista asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin kanssa markkinakäyttäytymisen ja vientihintojen erojen vuoksi. Samaan tapaan tšekkiläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, ettei Tšekistä peräisin olevaa vientiä tulisi tarkastella kumulatiivisesti muista asianomaisista maista peräisin olevan viennin kanssa Tšekin ja mainittujen muiden maiden välisten kaupan rakenteiden erojen vuoksi. Thaimaalaiset vientiä harjoittavat tuottajat väit- tivät niin ikään, ettei Thaimaasta peräisin olevaa vientiä tulisi tarkastella kumulatiivisesti muista asianomaisista maista peräisin olevan viennin kanssa, koska niiden viennin määrät ovat vähenemässä ja niiden vientihinnat suhteellisesti korkeampia. Lopuksi korealaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, ettei Koreasta peräisin olevaa vientiä tulisi tarkastella kumulatiivisesti muista asianomaisista maista peräsin olevan viennin kanssa, koska niiden tuotteilla, joita ne vievät ainoastaan Yhdis- tyneeseen kuningaskuntaan, on erityisiä teknisiä perus- ominaisuuksia. Tältä osin on tehty seuraavat alustavat päätelmät. 4. 3. 1 Brasilia (140) Brasiliasta peräisin olevan tuonnin määrä ei kehittynyt tasaisesti. Tältä osin todetaan kuitenkin, että eräiden muidenkin asianomaisten maiden tuonti kehittyi vastaa- valla tavalla. Brasiliasta peräisin olevan tuonnin määrät olivat absoluuttisesti tarkasteluina jatkuvasti huomat- tavia, vaikkakin sen markkinaosuus pysytteli melko vakaana eli oli noin 7—8 prosenttia koko tarkastelu- jakson ajan. Hinnat kehittyivät epävakaasti tarkastelu- jakson aikana. Vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson väli- senä aikana ne kuitenkin laskivat lähes keskeytyksettä. Lopuksi vahvistettiin, että Brasiliasta peräisin olevan tuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat merkittävästi. Näiden syiden perusteella katsotaan alusta- vasti, että olisi asianmukaista tarkastella Brasiliasta peräisin olevaa tuontia kumulatiivisesti asianomaisista muista maista peräsin olevan tuonnin kanssa. 4. 3. 2 Tšekki (141) Tšekistä peräsin oleva tuonti Erityisesti lisääntyi tarkastelujakson aikana sekä absoluuttisesti että suhteellisesti tarkastel- tuna. 123 tuonnin määrät prosenttia, kun taas tuonnin markkinaosuus kasvoi noin 4 prosenttiyksikköä eli noin 3 prosentista noin 7 prosenttiin. Hinnat pysyttelivät suhteellisen vakaina kasvoivat, L 55/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 2. 2000 tarkastelujakson aikana ja ne alittivat huomattavasti yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla. Näiden syiden perusteella katsotaan alustavasti, että olisi asianmukaista tarkastella Tšekistä peräisin olevaa tuontia kumulatiivisesti asianomaisista muista maista peräisin olevan tuonnin kanssa. 4. 3. 3 Thaimaa (142) Thaimaasta peräisin olevan tuonnin määrien yleinen kehitys ei poikkea eräiden muiden asianomaisten maiden tuonnin kehityksestä, joka niin ikään oli epätasainen. Hinnat nousivat vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Vahvistettiin kuitenkin, että yhteisön tuotannonalan hintojen alittavuus on merkittävä. Edellä mainittujen syiden perusteella katsotaan alustavasti, että olisi asianmukaista tarkastella Thaimaasta peräisin olevaa tuontia kumulatiivisesti muista asianomaisista maista peräsin olevan tuonnin kanssa. 4. 3. 4 Korea (143) Korealainen vientiä harjoittava tuottaja esitti tuotteensa, jota se valmistaa ja vie yhteisöön eli kyseisessä tapauk- sessa erääseen jäsenvaltioon, erityisten teknisten perus- ominaisuuksien perusteella kumulaatiosta luopumista koskevan pyynnön, jonka osalta viitataan edellä tuotteen samankaltaisuudesta esitettyihin päätelmiin. Näin ollen sen perusteella, että korealaisten vientiä harjoittavien tuottajien valmistamien ja kyseisen jäsenvaltion markki- noilla myytävien tempervalurutaisten liitososien sekä kyseisessä jäsenvaltiossa ja muualla yhteisössä tuotet- tujen tempervalurautaisten liitososien todettiin olevan samankaltaisia, katsotaan alustavasti, että olisi asianmu- kaista tarkastella Koreasta peräisin olevaa tuontia kumu- latiivisesti muista asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin kanssa. arvioinnin kumulatiivisen (144) Yhteenvetona voidaan todeta tutkimuksesta ilmenneen, että viennin ja vientihintojen tason ja kehityksen välillä on runsaasti eroja. Perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa edellytykset tarkoitetut kuitenkin täyttyvät, koska polkumyyntimarginaali on vähimmäistasoa suurempi eikä tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä ole ollut vähäpätöinen. Tuota- vien tuotteiden välisten kilpailuedellytysten sekä tuota- vien tuotteiden ja yhteisön tuotteen välisten kilpailuedel- lytysten todettiin olevan vertailukelpoisia, koska tarkas- teltavana olevan tuonnin määrät ovat kaikkiaan olleet tutkimusajanjakson aikana merkittäviä, tuonti on saanut merkittäviä markkinaosuuksia ja se on tapahtunut alhai- yhteisön tuotannonalan hintoja merkittävästi semmin hinnoin. Tämän lisäksi yhteisön tuotteella ja asianomaisista maista tuotavalla tuotteella on todettu olevan samat tai samankaltaiset jakelukanavat. Tämän perusteella katsotaan alustavasti, että olisi asianmukaista tarkastella asianomaisista maista peräisin olevaa tuontia kumulatiivisesti viaa, joiden tuonti on ollut vähäpätöistä. lukuun ottamatta Kroatiaa ja Jugosla- 4. 4 Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja mark- kinaosuus 4. 4. 1 Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä (145) Eurostatin tietojen ja yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille osoitettuun kyselyyn toimitet- tujen vastausten perusteella asianomaisista maista peräisin olevien tempervalurautaisen liitososien tuonnin määrä lisääntyi vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson väli- senä aikana noin 32 prosenttia eli noin 13 100 tonnista noin 17 500 tonniin. Tarkemmin sanoen sen jälkeen, kun tuonti vuosina 1995—1996 ensin väheni, mikä tapahtui samanaikaisesti kuin yhteisön kulutus kyseisenä vuotena supistui, tuonti asianomaisista maista tasaisesti kasvoi. Vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tuonnin määrä kasvoi noin 45 prosenttia noin 12 000 tonnista noin 17 500 tonniin. 4. 4. 2 Markkinaosuus (146) Asianomaisista maista tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi jatkuvasti vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, noin 20 prosentista noin 29 prosenttiin. 4. 5 Tarkasteltavana olevan tuonnin hinnat 4. 5. 1 Hintojen kehitys (147) Asianomaisten maiden painotettu keskimääräinen vienti- hinta laski vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana noin 5 prosenttia, 1,88 ecusta/kg 1,78 ecuun/kg. Tarkemmin sanoen hinnat nousivat vuosina 1995— 1996 merkittävästi, samaan aikaan, kun markkinahinnat yleisesti nousivat, mitä myös yhteisön tuotannonala ja muut kolmannet maat seurasivat. Vuoden 1996 ja tutki- musajanjakson välisenä aikana hintojen lasku oli selvästi nähtävissä: 1,96 ecusta/kg 1,78 ecuun/kg eli 10 prosenttia. 4. 5. 2 Hinnan alittavuus (148) Tarkasteltiin lähemmin, esiintyikö asianomaisten maiden vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteisön tuotannonalan välillä hinnan alittavuutta tutkimusajanjakson aikana. Tätä tarkoitusta varten vientiä harjoittavien tuottajien tempervalurautaisten tarvittaessa liitososien oikaistiin cif-tuontihinta tullattuna -tasolle, kun taas yhteisön tuottajien hinnat oikaistiin vapaasti tehtaalla -tasolle. Tältä osin todettiin, että yhteisön tuotannonalan ja asianomaisten maiden vientiä harjoittavien tuottajien myynti tapahtui yleisesti ottaen samoille asiakasryhmille, eli kauppiaille ja jakelijoille, joissakin tapauksissa jopa täsmälleen samoille asianomaisille yrityksille. Mainitut asiakasryhmät toimivat myös tuojina. hinnat 29. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 55/15 (149) Tempervalurautaisten liitososien kunkin lajin osalta, jotka on määritelty johdanto-osan 10 kappaleessa, yhteisön tuottajien painotettuja keskimääräistä vapaasti tehtaalla -hintoja verrattiin kunkin asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan painotettuihin keskimääräisiin vientihintoihin. Tällä perusteella kullekin maalle todetut hinnan alittavuuden marginaalit, jotka on ilmaistu prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista, ovat kaikissa tapauksissa huomattavasti yli 20 prosenttia. 4. 6 Yhteisön tuotannonalan tilanne 4. 6. 1 Tuotanto (150) Tempervalurautaisten liitososien yhteisön tuotannonalan tuotanto väheni vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana noin 10 prosenttia, eli noin 54 600 tonnista noin 49 300 tonniin. Tuotanto väheni erityisen merkittävästi vuosina 1995—1996 kahdesta syystä: tempervalurautaisten sijainnut liitososien tuotantolaitos oli suljettava ja kysyntä yhteisön markki- supistunut. Tämän lisäksi olisi pantava noilla oli merkille, että kun yhteisön tuotannonala lisäsi tuotan- toaan vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välillä pyrkien alentamaan kiinteitä kustannuksiaan, seurauksena tästä oli nimenomaan varastojen eikä myynnin kasvu huoli- matta siitä, että yhteisön kulutus alkoi vuodesta 1996 jälleen kasvaa. Saksassa 4. 6. 2 Tuotantokyky (151) Yhteisön tuotannonalan tuotantokyky laski vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson aikana 14 prosenttia, eli 85 000 tonnista 73 000 tonniin. Tätä kehitystä olisi tarkasteltava ottaen huomioon se edellä mainittu tosi- seikka, että Saksassa sijainnut lopetti toimintansa. tuotantolaitos 4. 6. 3 Kapasiteetin käyttöaste (152) Kapasiteetin käyttöaste nousi vuoden 1995 ja tutkimus- ajanjakson välisenä aikana 64 prosentista 67 prosenttiin. 4. 6. 4 Myynnin määrä (153) Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä laski vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 45 500 tonnista 37 700 tonniin eli noin 17 prosenttia. Olisi pantava merkille, että yhteisön tuotannonalan myynti väheni aikana, jona markkinat olivat supistuneet, kun taas asianomaiset maat pystyivät vastaavana aikana lisää- mään myyntinsä määrää noin 32 prosenttia. 4. 6. 5 Markkinaosuus (154) Yhteisön yhteisön tuotannonalan markkinaosuus markkinoilla väheni vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 70 prosentista 62 prosenttiin eli noin 8 prosenttiyksikköä. Laskeva suuntaus alkoi vuoden 1996 jälkeen, jolloin yhteisön tuotannonalan markkina- osuudet olivat korkeimmillaan eli noin 71 prosenttia. 4. 6. 6 Myyntihinnat (155) Tutkimuksesta on ilmennyt, että yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat nousivat vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 3,60 ecusta 3,88 ecuun eli noin 8 prosenttia. Nousu tapahtui kahdessa eri vaiheessa, ensin vuosina 1995—1996 ja toiseksi vuosina 1997—1998. Kun ensimmäisessä vaiheessa nousivat kaikkien markkinoilla toimivien (erityisesti yhteisön tuotannonalan, ja muiden kolmansien maiden) taloudellisten toimijoiden hinnat, toisessa vaiheessa nousivat ainoastaan yhteisön tuotan- nonalan ja muiden kolmansien maiden tuottajien hinnat. Asianomaisten kolmansien maiden osalta kehitys oli päinvastainen: niiden myynti väheni noin viisi prosenttia mainittuna ajanjaksona 1997—1998. asianomaisten maiden 4. 6. 7 Varastot (156) Yhteisön tuotannonalan lopulliset varastot kasvoivat tutkimusajanjakson vuoden 1995 16 300 tonnista 17 400 tonniin eli noin 6 prosenttia. Varastojen kasvu oli erityisen voimakasta vuodesta 1996, samanaikaisesti kun yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi ja myynnin määrät laskivat. 4. 6. 8 Kannattavuus (157) Yhteisön kannattavuus tuotannonalan prosentteina nettomyynnistä ilmaistuna laski vuoden 1996 ja tutki- musajanjakson välisenä aikana 1,4 prosentista – 0,9 prosenttiin eli 2,3 prosenttiyksikköä. Vuodesta 1995 katsoen kannattavuus kehittyi – 2,2 prosentista – 0,9 prosenttiin. Vuoden 1995 tilanteeseen ja yhteisön tuotannonalan todettuun keskimääräiseen tappiollisuu- teen vaikuttivat kuitenkin edellä mainitusta tuotantolai- toksen sulkemisesta vuonna 1995 aiheutuneet kustan- nukset. Vuodelle 1995 olivat ominaisia myös erityisesti kahden tuottajan rakenneuudistustoimenpiteet, joilla järkiperäistämään tuotantoaan, sekä tuottajat pyrkivät inves- yhteisön ympäristölainsäädännön edellyttämät toinnit. 4. 6. 9 Työllisyys (158) Yhteisön tuotannonalan työllisyys heikkeni vuoden 1995 ja tutkimusjakson välisenä aikana 2 532 työnteki- jästä 2 370 työntekijään eli noin 6 prosenttia. Työlli- syyden laskuun ovat vaikuttaneet yhteisön tuotan- nonalan pyrkimykset rakenneuudistuksen toteuttamiseen ja kustannusten vähentämiseen. Tutkimuksesta onkin ilmennyt, että tempervalurautaisten liitososien tuotanto on erittäin työvoimavaltaista. L 55/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 2. 2000 4. 6. 10. Investoinnit ecusta kasvoivat (159) Yhteisön tuotannonalan investoinnit vähenivät vuoden 1995 20,4 miljoonasta tutkimusajanjakson 17 miljoonaan ecuun eli noin 16 prosenttia. Mainitulla ajanjaksolla havaittiin merkittäviä eroja. Esimerkiksi vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana investoinnit ecusta 17 miljoonaan ecuun. On syytä panna merkille, että investoinnit olivat varsin merkittäviä koko tarkastelu- jakson ajan, ja erityisesti vuonna 1995, jolloin samanai- kaisesti toteutettiin edellä mainittuja rakenneuudistustoi- menpiteitä. Tämä osoittaa yhteisön tuotannonalan olevan edelleen elinkelpoinen eikä ole halukas luopu- maan tästä tuotantolohkosta etenkään kun mainitut investoinnit tehtiin pääosin tuotantoprosessin järkipe- räistämistä silmällä pitäen. 12,7 miljoonasta 4. 7 Vahinkoa koskeva päätelmä (160) Edellä mainittujen vahinkoa kuvaavien tekijöiden tarkas- telusta ilmenee, että yhteisön tuotannonalan tilanne huononi. Erityisesti pienenivät yhteisön tuotannonalan tuotanto, tuotantokapasiteetti, myynti ja markkinaosuus. yhteisön tuotannonalan työllisyys heikkeni Lisäksi huomattavasti, varastot kasvoivat. Kapasiteetin käyttöaste kasvoi, mikä aiheutui tuotantokapasiteetin vähenemisestä. investoinnit vähenivät ja (161) Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että yhteisön perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. tuotannonalalle aiheutui noin 62 prosenttiin. Yhteisön tuotannonalan markkina- osuuden pieneneminen ja muiden asianomaisista viejä- maista tapahtuneen tuonnin markkinaosuuden kasvu olivat lähes toisiaan vastaavia erityisesti vuodesta 1996 lähtien. (164) Lisäksi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintojen osalta todettiin huomattavat hinnan alittavuuden margi- naalit. Tempervalurautaisten liitososien markkinat ovat hyvin hintaherkät ja käyttäjät valitsevat tuotteen nimen- omaan hinnan perusteella, kuten yhteistyössä toimineet tuojat ja käyttävät ovat vahvistaneet. (165) Näissä olosuhteissa asianomaisen tuonnin aiheuttama hintapaine vaikutti yhteisön tuotannonalan myynnin määrään ja markkinaosuuteen merkittävästi. Koska yhteisön tuotannonala ei kyennyt vastaamaan kyseisen tuonnin laskevaan hintatasoon, sen myyntimäärät vähe- nivät huomattavasti ja sille aiheutui taloudellisia tap- pioita. Myyntimäärien huomattavalla vähenemisellä oli haitallisia vaikutuksia myös tuotannon tasoon sekä varastojen määrään, mikä nosti kiinteitä kustannuksia. Tämä puolestaan heikensi yhteisön tuotannonalan tuot- tavuutta kokonaisuudessaan. 5. 2 Muiden tekijöiden vaikutus (166) Tarkasteltiin myös, olisiko yhteisön tuotannonalan kärsimä merkittävä vahinko aiheutunut kokonaan tai osittain muista tekijöistä kuin asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. 5 SYY-YHTEYS (162) Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko yhteisön tuotannonalan kärsimä merkit- tävä vahinko aiheutunut polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja oliko vahinko aiheutunut osittain tai koko- naan muista tekijöistä, jotta varmistuttaisiin siitä, ettei mahdollisesti muista tekijöistä aiheutuneen vahingon katsottaisi aiheutuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. 5. 1 Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus (163) Komissio totesi, että asianomaisista viejämaista tulleen tuonnin kehitys ja markkinaosuuden kasvu toteutuivat samaan aikaan kuin yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni. Samanaikaisesti kuin yhteisön tuotannonalan kulutus väheni noin 6 prosenttia, kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi noin 9 prosenttiyksikköä eli noin 20 prosentista noin 29 prosenttiin vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, kun taas yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni 70 prosentista 5. 2. 1 Tuonti muista kolmansista maista (167) Eräät asianomaiset osapuolet väittivät Eurostatin tietojen perusteella, että kaikki yhteisön tuotannonalan kärsimä vahinko olisi aiheutunut kolmansista maista, jotka eivät ole tarkasteltavina tässä menettelyssä, ja näistä erityisesti Turkista, Bulgariasta ja Puolasta, peräisin olevasta tuon- nista. (168) Mainittujen tietojen mukaan kaikista muista kolmansista maista peräisin olevien tempervalurautaisten liitososien tuonti laski vuoden 1995 noin 6 200 tonnista tutkimus- jakson noin 5 300 tonniin eli noin 14 prosenttia, kun markkinaosuudet, vuonna 1995 noin 10 prosenttia ja tutkimusajanjaksolla noin 9 prosenttia, olivat koko ajan- jaksolla suhteellisen vakaat ja laskivat vain hieman. Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat nousivat Eurostatin tietojen mukaan 1,93 ecusta/kg 2,22 ecuun/kg. On huomattava, että nämä hinnat olivat huomattavasti korkeammat kuin asianomaisten maiden painotetut keskimääräiset hinnat koko tarkastelujakson aikana. 29. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 55/17 (169) Yksittäisistä maista tapahtuneen tuonnin tarkastelusta ilmenee ensiksi, ette Turkista peräisin oleva tuonti säilyi vakaana ja oli lähes vähäpätöisellä tasolla koko tarkaste- lujakson ajan. Tuonnin määrät olivat vuonna 1995 553 tonnia ja tutkimusajanjakson aikana 632 tonnia ja markkinaosuudet pysyivät vakaina eli noin yhdessä prosentissa koko tarkastelujakson ajan. Yksikköhinnat olivat Eurostatin tietojen perusteella tarkasteltavana olevan tuonnin hintoja korkeammat koko tarkastelu- jakson ajan. (170) Bulgarian osalta tuonti kasvoi sekä absoluuttisesti että suhteellisesti: vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson väli- senä aikana tuonnin määrä kasvoi 43 tonnista 1 109 tonniin ja markkinaosuudet kasvoivat 0,1 prosentista 1,8 prosenttiin, eli tuonti pysytteli varsin alhaisella tasolla. Yksikköhinta nousi tarkastelujaksolla ja oli tutki- musjakson aikana asianomaisista maista tapahtuvan viennin keskimääräisiä painotettuja hintoja korkeampi. (171) Puolasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus säilyi tarkastelujakson ajan melko vakaana, noin 4—5 prosen- tissa, vaikka se absoluuttisesti tarkasteltuna kasvoi vuoden 1995 2 500 tonnista noin 3 000 tonniin tutki- musajanjakson aikana. Yksikköhinta oli tutkimusajan- jakson aikana kuitenkin huomattavasti asianomaisten maiden painotettuja keskimääräisiä hintoja korkeampi. (172) Lisäksi eräät asianomaiset osapuolet väittivät Eurostatin tietojen perusteella, että kaikki yhteisön tuotannonalan kärsimä vahinko olisi aiheutunut erityisesti Yhdysval- loista peräisin olevasta tempervalurautaisten liitososien tuonnista. Kuitenkin koska tutkimuksesta on ilmennyt, että Yhdysvalloista peräisin oleva tuonti sisältää muita kuin nyt tarkasteltavina olevia tuotteita, päätellään, ettei Yhdysvalloista aiheuttaa tuonti ole vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. voinut tuleva (173) Tämän lisäksi ei havaittu merkkejä siitä, että muista kolmansista maista, jotka eivät ole tarkastelun kohteena tässä menettelyssä, olisi esiintynyt polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. 5. 2. 2 Muut esitetyt huomiot olisi kärsimä vahinko (174) Eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisön aiheutunut tuotannonalan yhteisön omasta tuonnista, jota se harjoittaa yhdestä asianomaisesta maasta ja muista kolmansista maista jälleenmyyntiä varten. Kuten johdanto-osan 127 kappa- leessa todettiin, tutkimuksesta on ilmennyt, että yhdellä yhteisön tuottajalla todella oli kyseisen tuotteen tuontia yhdestä kolmannesta maasta. Kuitenkin koska tuodut määrät olivat hyvin pieniä ja niiden osuus yhteisön myynnistä yhteisön markkinoilla oli vähäpätöinen, ei kyseisellä tuonnilla ole voinut olla merkittävää vaiku- tusta mainitun yhteisön tuottajan tilanteeseen. (175) Lisäksi tietyt asianomaiset osapuolet väittivät, että pääsyynä kaikkeen yhteisölle aiheutuneeseen vahinkoon korvaaminen olisi liitososien muista materiaaleista kuten kuparista ja muovista valmistetuilla liitososilla. Tietyt asianosaiset osapuolet tempervalurautaisten tekijä olisi väittivät lisäksi, että eräs yhteisön tuotannonalalle aiheu- tuneeseen vahinkoon vaikuttanut raken- nusalan tilan heikkeneminen ja tästä aiheutunut kyseisen tuotteen yhteisön kulutuksen vähentyminen. Tältä osin tutkimuksesta on ilmennyt, että valuraudan korvautu- minen merkittävässä määrin muilla materiaaleilla kuten kuparilla ja muovilla tapahtui 1980-luvulla. Tämän jälkeen korvattavuuden esiintyminen hidastui ja temper- valurautaisten liitososien käyttö vakiintui erityisesti sellaisissa käyttötarkoituksissa, jotka edellyttävät fyysistä kestävyyttä, vastusta, sekä erityistä vetolujuutta ja veny- vyyttä. (176) Tutkimuksesta ilmennyt yhteisön kulutuksen kehitys tukee näitä päätelmiä. Vaikka kulutus olisi vähentynyt tarkastelujakson aikana 6 prosenttia, ei tämä vähenty- minen olisi vaikuttanut millään tavoin merkittävästi yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Päinvastoin asianomaiset maat pystyivät tässä tilanteessa, ottaen huomioon myös rakennusteollisuuden kehityksen hidastumisen, lisäämään huomattavasti tuonnin määriä yhteisöön, noin 32 prosenttia, mikä lisäsi entisestään yhteisön tuotannonalalle, jonka myynti väheni noin 17 prosenttia, aiheutunutta vahinkoa. 5. 3 Syy-yhteyttä koskeva päätelmä (177) Tämän perusteella päätellään alustavasti, että Brasiliasta, Japanista, Kiinasta, Koreasta, Thaimaasta ja Tšekistä peräisin oleva polkumyynnillä tapahtuva tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannon- alalle. Mahdolliset muut jotka ovat saattaneet osittain aiheuttaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon, erityisesti kolmansista maista tuleva tuonti, eivät kuitenkaan ole sellaisia, että ne poistaisivat polku- myynnin ja todetun merkittävän vahingon välisen syy- yhteyden ottaen huomioon kyseisen alhaisilla hinnoilla tapahtuneen tuonnin huomattava kasvu. tekijät, 6 YHTEISÖN ETU 6. 1 Yleisiä huomioita (178) Komissio tutki perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, edellyttääkö yhteisön etu polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa; se tarkasteli erityisesti tarvetta poistaa vahingollisen polkumyynnin kauppaa vääristävät vaiku- tukset ja palauttaa tehokas kilpailu. Yhteisön edun määrittäminen perustui arviointiin kaikista asiaan liitty- vistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevan tuot- teen yhteisön tuotannonalasta, tuojista, kauppiaista ja käyttäjistä. (179) Arvioidakseen polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton tai siitä luopumisen vaikutuksia komissio pyysi tietoja kaikilta edellä mainituilta asianomaisilta osapuolilta. Kyselylomakkeet lähetettiin 52 tuojalle. Kyselyyn vastasi 17 tuojaa, ja näistä 13 tuojan antamat tiedot tarkastet- tiin. Lisäksi 11:lle käyttäjien järjestölle, joita menettelyn L 55/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 2. 2000 katsottiin koskevan, ilmoitettiin tutkimuksen vireillepa- nosta. Nämä järjestöt eivät antaneet mitään vastausta tai esittäneet lähetettiin näkökantoja. Kyselylomakkeet 34:lle tempervalurautaisten liitososien riippumattomalle käyttäjälle, joista kaksi vastasi kyselyyn; toimitetut tiedot tarkastettiin. 6. 2 Yhteisön tuotannonala luopuminen käyttöönotosta (180) Asianomaisista maista tarkastelujakson aikana tapah- tempervalurautaisten liitososien halpatuonti on tunut vahingoittanut yhteisön tuotannonalaa. Polkumyyntitoi- menpiteiden kyseisen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin osalta pahentaisi entisestään yhteisön tuotannonalan vaikeaa tilannetta, erityisesti koska myynti on laskusuunnassa. Tempervalu- asiassa rautaisten itse ominaista huomattavat kiinteät kustannukset (kuten varastointikustannukset, poistot jne. ), mistä syystä tietyn tuotanto- ja myyntitason saavuttaminen on välttämä- töntä. Ottaen huomioon, että tarkasteltavana oleva tuonti ja yhteisön tuotannonalan myynti vastaavasti väheni, yhteisön tuotannonalan olisi vaikeaa hankkia takaisin menettämäänsä myyntiä ja saavuttaa riittävä kannattavuuden taso, jos polkumyynti- toimenpiteiden käyttöönotosta luovuttaisiin. tuotannolle liitososien tasaisesti lisääntyi on 6. 3 Riippumattomat tuojat/kauppiaat toimivat kiitettävästi (181) Koska tarkasteltavana olevan tuotteen riippumattomat yhteistyössä tuojat/kauppiaat tietyissä tapauksissa, tempervalurautaisille liitososille oli mahdollista määrittää kannattavuus: se oli tutkimusajan- jaksona keskimäärin 7 prosenttia. Lisäksi todettiin, että myyntihinnassa vaihtelee huomattavasti tuotteen hankintahinnasta riippuen; kate on suurempi, kun hankintahinta on ollut alhaisempi ja päinvastoin. veloitettu kaupan kate tuontia asianomaisista maista, ostavat (182) Näin ollen tarkasteltavana olevan tuotteen riippumat- tomat tuojat/kauppiaat saattaisivat siirtää osan maksa- mistaan tulleista asiakkaiden kannettaviksi. Lisäksi on jotka harjoit- pidettävä mielessä, että eräät kauppiaat, lisäksi tavat tempervalurautaisia liitososia myös yhteisön tuottajilta ja muista kolmansista maista, joten niillä on käytössään vaihtoehtoisia hankintalähteitä. Lisäksi tutkimuksesta on ilmennyt, että vaikka jotkut tuojat/kauppiaat käyvät kauppaa yksinomaan tempervalurautaisilla liitososilla, ne ovat useasti peräisin useista lähteistä, joista asianomaiset maat muodostavat vain osan. On myös todettu, että muut tuojat/kauppiaat käyvät kauppaa paljon suurem- malla tuotevalikoimalla. (183) Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden vaikutus tarkasteltavana olevan tuotteen tuojiin/kauppiaisiin ei vaarantaisi niiden taloudellista toimintaa vakavasti. todennäköinen 6. 4 Käyttäjät (184) Tarkasteltavana olevan tuotteen tavallisimmat käyttäjät ovat kaasu- ja vesilaitokset sekä LVI-asentajat. Tuotetta käytetään myös jonkin verran teollisuuden palvelujen ja (vain kaksi tekniikan aloilla. Yhteistyön vähäisyys vastausta) näyttää osoittavan, että polkumyyntitoimenpi- teiden käyttöönoton tai luopumisen vaikutus tempervalurautaisten liitososien käyttäjien on merkityk- setöntä. Vaikutuksen vähäisyys on vahvistettu tutkimuk- sessa, josta on käynyt ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen osuus käyttäjille aiheutuvista kokonaiskustan- nuksista on vähäpätöinen. Esimerkiksi kaasunjakelu- markkinoilla, erityisesti kotitalouksiin tarkoitetuissa lait- teissa, suurin kustarmustekijä koskee pääasiassa työsuo- ritusta, kun taas laitteisiin käytettävien liitososien osuus on noin 1 prosentti kokonaiskustannuksista. siitä (185) Koska edellä esitetyn perusteella käyttäjiin kohdistuva vaikutus on vähäinen, voidaan alustavasti päätellä, että polkumyyntitoimenpiteillä ei ole merkittävää kielteistä vaikutusta käyttäjien tilanteeseen. Jos yhteisön tuotan- toimintansa, käyttäjiltä nonala sitä vastoin lopettaisi joka varmistaa hyvän tärkeä hankintalähde, poistuisi palvelun ja asianmukaiset toimitusajat. 6. 5 Yhteisön etua koskevat päätelmät (186) Edellä esitetyt syyt huomioon ottaen päätellään alusta- vasti, ettei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja. 7 VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET 7. 1 Vahingon korjaava taso (187) Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyt- töön väliaikaiset toimenpiteet, jotta estettäisiin polku- myynnillä tapahtuvasta tuonnista aiheutuvien lisävahin- kojen syntyminen yhteisön tuotannonalalle. (188) Tullin tason määrittämisessä on otettu huomioon todetut polkumyyntimarginaalit sekä se tullin määrä, joka on tarpeen yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi. Viitehinnan alittavuus laskettiin, jotta voitiin määrittää polkumyynnin aiheuttaman vahingon poistavan tullin taso. Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemi- sessa määritettyä painotettua keskimääräistä tuotelaji- kohtaista vientihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien eri tuotelajien vahinkoa aiheutta- mattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta on saatu lisäämällä yhteisön tuotannonalan myyntihintaan siltä tosiasiallisesti keskimäärin saamatta jäänyt tuotto ja lisäksi 7 prosentin voittomarginaali. Tämä voittomargi- jotta yhteisön tuotannonala naali vaikuttaa riittävältä, voisi saavuttaa kannattavuuden, ilman joka sillä olisi polkumyyntiä. Tämän vertailun tuloksena saadut erot ilmaistiin prosenttimääränä vahinkokynnykseen perustu- vasta tuonnin cif-kokonaisarvosta. 29. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 55/19 7. 2 Väliaikaiset toimenpiteet (189) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että väliaikainen polkumyyntitulli olisi otettava käyttöön perus- todettujen polkumyyntimarginaalien — jotka olivat asetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikissa tapauksissa vahinkokynnystä alhaisempia — suuruisena. (190) Yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava jäännöstulli vahvistettiin tapauksissa, joissa yksittäisten viejämaiden yhteistyö oli ollut runsasta, yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta määritetyn korkeimman polkumyyntitullin suuruiseksi. Tapauk- sissa, jäännöstulli vahvistettiin yhteistyössä toimineiden, vientiä harjoittavien tuottajien viemien tuotelajien edustavan valikoiman osalta määri- tetyn korkeimman polkumyyntimarginaalin tai vahinkokynnyksen perusteella ja näistä alhaisempaa prosenttimäärää soveltaen. joissa yksittäisten maiden yhteistyö oli ollut vähäistä, (191) Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset tullit ovat prosentteina cif yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna seuraavat: 7. 2. 1 Asianomaiset maat Maa Yritys Väliaikainen tulli (%) Brasilia Indústria de Fundição Tupy Ltda Muut Tšekki Moravské Zelezárny a. s. Muut Japani Hitachi Metals Ltd Muut Korea Yeong Hwa Metal Co. Ltd Muut Thaimaa BIS Pipe Fitting Industry Company Ltd Siam Fittings Co. Ltd Thai Malleable Iron & Steel Co. Ltd Muut Kiina Kaikki yritykset 7. 2. 2 Kroatia ja Jugoslavia 26,1 26,1 28,4 28,4 17,6 28,3 11,8 24,6 25,8 12,4 6,3 25,8 49,4 (192) Koska todetut markkinaosuudet olivat vähimmäistasoa, menettelyn tässä vaiheessa ei toistaiseksi pidetä aiheellisena ottaa käyttöön polkumyyntitullia tuotaessa Kroatiasta tai Jugoslaviasta peräisin olevia tempervalurautaisia liitososia. Komissio jatkaa kuitenkin asian tutkimista esittääkseen siitä lopulliset päätelmät. 7. 2. 3 Yksilölliset tullit (193) Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset tullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten senhetkistä tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin maakohtaisia ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin yksilöityjen oikeus- subjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. L 55/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 2. 2000 (194) Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (1) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkki- namyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta neuvoa-antavaa komi- teaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle. 7. 3 Sitoumus (195) Tšekkiläinen vientiä harjoittava tuottaja on tarjonnut perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaista hintasitoumusta. Komissio katsoo, että kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan tarjoama sitoumus voidaan hyväksyä, koska se korjaa polkumyynnistä aiheutuvan vahingon. Lisäksi yritys on sitoutunut toimittamaan komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja viennistään, mistä syystä sitoumusta voidaan valvoa tehokkaasti. (196) Sitoumuksen tehokkaan noudattamisen ja valvonnan varmistaminen edellyttää, että sitoumukseen perustuvan vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen yhteydessä on mahdollista saada vapautus tullista ainoastaan esittämällä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille liitteessä luetellut tiedot jonka tarjoama sitoumus on sisältävä pätevä sitoumuslasku siltä vientiä harjoittavalta tuottajalta, hyväksytty. Jos tällaista laskua ei esitetä tai jos se ei vastaa tulliviranomaisille esitettyjä tavaroita, sovelletaan, sitoumuksen kiertämisen estämiseksi, asianmukaista polkumyyntitullia. (197) Jos sitoumusta rikotaan tai se peruutetaan, polkumyyntitulli voidaan ottaa käyttöön perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan ja 10 artiklan mukaisesti. (198) Polkumyyntiä, vahinkoa ja yhteisön etua koskeva tutkimus saatetaan perusasetuksen 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti päätökseen, vaikka tutkimuksen kuluessa hyväksyttäisiin sitoumuksia. 8 LOPPUSÄÄNNÖKSET (199) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi on vahvistettava määräaika, jonka kuluessa asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt päätelmät ovat alustavia ja niitä voidaan joutua muuttamaan mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Brasiliasta, Japanista, Kiina kansantasavallasta, Korean 1. tasavallasta, Thaimaasta ja Tšekistä peräisin olevien, CN-koodiin ex 7307 19 10 (Taric-koodi 7307 19 10*10) kuuluvien kierteellisten tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on 2. seuraavista maista peräisin olevien tuotteiden osalta seuraava: Maa Väliaikainen tulli (%) Taric-lisäkoodi Brasilia Tšekki Japani Kiinan kansantasavalta Korean tasavalta Thaimaa (1) Euroopan komissio Kauppapolitiikan pääosasto Linja C DM 24 - 8/38 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel. 26,1 28,4 28,3 49,4 24,6 25,8 — A999 A999 — A999 A999 29. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 55/21 Edellä säädettyjä tulleja ei sovelleta seuraavassa taulukossa lueteltujen yritysten valmistamiin tuotteisiin, joihin sovelletaan sen sijaan seuraavia polkumyyntitulleja: Maa Yritys Japani Korean tasavalta Thaimaa Hitachi Metals Ltd Seavans North 2-1, Shibaura 1 — Chome Minato-Ku Tokyo 105-8614 Japani Yeong Hwa Metal Co. Ltd 363-6 Namyang-Dong Chinhae Kyongnam Korea BIS Pipe Fitting Industry Company Ltd 107 Moo 4, Petchkasem Rd Omnoi, Krathumban Samutsakorn 74130, Thaimaa Siam Fittings Co. , Ltd 100/1-100/2, Moo 2, Settakit 1 Road Omnoi, Krathumban Samutsakorn 74130 Thaimaa Thai Malleable Iron & Steel Co. Ltd 469/19 Rama III Road, Yannawa, Bangkok 10120, Thaimaa Väliaikainen tulli (%) Taric-lisäkoodi 17,6 A092 11,8 A093 25,8 A094 12,4 A095 6,3 A096 3. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, väliaikaista tullia ei sovelleta tuonnin yhteydessä tuotteisiin, jotka 2 artiklan 1 kohdassa mainittu yritys on valmistanut ja vienyt suoraan (huolehtien toimituksesta ja, laskutuksesta) tuojana toimivalle ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä, jos tuonti täyttää 2 artiklan 2 kohdassa asetetut vaatimukset. 4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliai- 5. kaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista. 2 artikla 1. Hyväksytään sitoumus, jota seuraava yritys on tarjonnut Brasiliasta, Japanista, Kiinan kansantasaval- lasta, Korean tasavallasta, Thaimaasta ja Tšekistä peräisin olevien, CN-koodiin ex 7307 19 10 kuuluvien kierteellisten tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä: Maa Yritys Tšekki Moravské Zelezárny as Repcinska 86 77900 Olomouc 9 Tšekki Taric-lisäkoodi A097 2. Sitoumukseen perustuvan vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen yhteydessä on mahdollista saada vapautus tullista ainoastaan esittämällä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille 2 artiklan 1 kohdassa mainitun yrityksen antama pätevä sitoumuslasku. Sitoumuslaskun keskeiset osat luetellaan tämän asetuksen liitteessä. Tällaisella laskulla tapahtuvaa tuontia tullattavaksi ilmoitettaessa on käytettävä 2 artiklan 1 kohdassa annettua taric-lisäkoodia. L 55/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 2. 2000 Tullista vapauttamisen edellytyksenä on lisäksi se, että tullille tulliselvitystä varten esiteltävät vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa esitettyä kuvausta. tavarat 3 artikla Asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut osapuolet voivat esittää kantansa 1. kirjallisesti ja pyytää komissiolta saada tulla kuulluiksi 30 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. Asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut osapuolet voivat esittää huomautuk- 2. siaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta. Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tätä asetusta sovelletaan kuuden kuukauden ajan. 4 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 28 päivänä helmikuuta 2000. Komission puolesta Pascal LAMY Komission jäsen 29. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 55/23 LIITE Asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa sitoumuslaskussa ilmoitettavat tiedot: 1. Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuna laskuun sisältyvät tavarat voidaan tullata yhteisön rajalla (ilmoitetaan asetuksessa). 2. Tavaroiden tarkka kuvaus, johon sisältyy: — tuotteen ilmoituskoodi (ilmoitetaan asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan esittämässä sitoumuksessa), johon sisältyy lajinumero, läpimitta ja pintakäsittely, — CN-koodi, — määrä (yksikköinä). 3. Myyntiehdot, joihin sisältyy: — yksikköhinta, — sovellettavat maksuehdot, — sovellettavat toimitusehdot, — kaikki alennukset ja hyvitykset. 4. Sen etuyhteydettömän tuojan nimi, jota yritys suoraan laskuttaa. 5. Sitoumuslaskun laatineen työntekijän nimi ja seuraava allekirjoitettu ilmoitus: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti Euroopan yhteisöön suoraan vietäviksi tapahtuu … (yrityksen nimi) esittämän ja Euroopan komission asetuksella (EY) N:o 449/2000 hyväksymän sitou- muksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti ja että tässä laskussa esitetyt tiedot ovat täydelliset ja asianmukaiset”