title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0415/00 af Torben Lund (PSE) til Kommissionen. Kunstnerisk ophavsret.

eurovoc_concepts:
EU law
copyright
interpretation of the law

text: 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/191 (2000/C 303 E/218) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0415/00 af Torben Lund (PSE) til Kommissionen (23. februar 2000) Om: Kunstnerisk ophavsret I henhold til Bernerkonventionen og EU(cid:146)s direktiv 93/98 (1) der omhandler harmonisering af beskyt- telsestiden for ophavsret og visse besl(cid:230)gtede rettigheder łnskes fłlgende spłrgsm(cid:229)l besvaret. 1. I hvilket omfang har lovlig mangfoldiggłrelse af et original v(cid:230)rk, uanset metoden til mangfoldiggł- relse, indflydelse p(cid:229) den beskyttelsestid, der ifłlge EU-reglerne skal v(cid:230)re v(cid:230)rket til del? 2. Kan lovlig mangfoldiggłrelse af et v(cid:230)rk, uanset metoden, medfłre, at anden mangfoldiggłrelse kan ske mod ophavsmandens interesser fłr udlłbet af den beskyttelsesperiode, der ifłlge EU-reglerne skal v(cid:230)re v(cid:230)rket til del? (1) EFT L 290 af 24. 11. 1993, s. 9. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (10. april 2000) I R(cid:229)dets direktiv 93/98/E(cid:216)F om harmonisering af beskyttelsestiden for ophavsret og visse besl(cid:230)gtede rettigheder fasts(cid:230)ttes b(cid:229)de beskyttelsestiden inden for F(cid:230)llesskabet for hver kategori af beskyttede v(cid:230)rker og andre genstande og det tidspunkt, fra hvilket beskyttelsestiden beregnes i hvert enkelt tilf(cid:230)lde. For at sikre et velfungerende indre marked, inden for hvilket de varer og tjenesteydelser, som er beskyttet af den intellektuelle ejendomsret, kan drage fordel af den frie bev(cid:230)gelighed, er den harmonisering, der er foretaget, fuldst(cid:230)ndig, og den tager hensyn til alle de faktorer, der kan indvirke p(cid:229) beskyttelsestiden. Lovlig mangfoldiggłrelse af et v(cid:230)rk udgłr en normal metode til udnyttelse af et v(cid:230)rk og har ingen indflydelse p(cid:229) beskyttelsestiden. Det er vanskeligt at forestille sig en situation, hvor en lovlig mangfoldig- głrelse ville kunne medfłre andre former for mangfoldiggłrelse til skade for ophavsmandens interesser, da disse ogs(cid:229) skal godkendes af ophavsmanden eller v(cid:230)re omfattet af et af de tilf(cid:230)lde af udnyttelse af v(cid:230)rket, der er tilladt efter lovgivningen. Under alle omst(cid:230)ndigheder indvirker en s(cid:229)dan situation ikke p(cid:229) beskyt- telsestiden. (2000/C 303 E/219) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0428/00 af Pietro-Paolo Mennea (ELDR) til Kommissionen (11. februar 2000) Om: Placering af et symbol p(cid:229) medicinpakninger, der kan vise, hvilke medikamenter indeholder forbudte dopingstoffer Sport spiller en vigtig rolle i samfundet og kan nu betragtes som en integreret del af kulturen i samtlige f(cid:230)llesskabslande. (cid:129) Den har en uddannelsesm(cid:230)ssig, kulturel og rekreativ funktion, der anerkendes i Amsterdam-traktaten, (cid:129) og er vigtig med henblik p(cid:229) at beskytte de sportsfolks sundhed, som dyrker de forskellige former for sport. (cid:129) Det er p(cid:229)vist, at medicinmisbrug har alvorlige indvirkninger p(cid:229) kort og lang sigt p(cid:229) folks sundhed og fysiske integritet, ogs(cid:229) for sportsfolk. (cid:129) De alvorlige skadevirkninger varierer alt efter den kategori medicin, der anvendes, samt andre variable faktorer som f. eks. dosis, behandlingens varighed, den kombinerede indvirkning af forskellige former for medicin og tilstedev(cid:230)relsen af sygdomme, som kan forv(cid:230)rre de toksiske virkninger. (cid:129) Generelt undervurderes de risici, der er forbundet med at indtage s(cid:229)danne medikamenter,


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0576/00 af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen. Fremme af æbleciderindustrien i Den Europæiske Union.

eurovoc_concepts:
cider
common commercial policy
sales promotion

formats: html pdf print

text: C 374 E/110 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/127) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0575/00 af Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) til Kommissionen (23. februar 2000) Om: Strukturfondene Hvilket belłb vil De Baleariske (cid:216)er ud fra Europa-Kommissionens skłn og under anvendelse af de fastsatte kriterier modtage fra Strukturfondene i tidsrummet 2000-2006, og hvorledes opdeles dette belłb? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (21. marts 2000) Kommissionen vedtog den 22. december 1999 en principbeslutning om listen over de spanske omr(cid:229)der, der er stłtteberettigede under m(cid:229)l 2 for programmeringsperioden 2000-2006. Efter hłringen sidst i januar 2000 af de tre komitØer, der er fastsat i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (1), vil Kommissionen i de kommende dage tr(cid:230)ffe en endelig beslutning om den n(cid:230)vnte liste. Balearerne vil delvist blive opfłrt p(cid:229) denne liste og dermed nyde godt af bevillingerne til m(cid:229)l 2. Den 1. juli 1999 traf Kommissionen beslutning om den vejledende fordeling mellem de berłrte medlems- stater af forpligtelsesbevillingerne til m(cid:229)l 2 i programmeringsperioden 2000-2006. Tildelingen til Spanien er p(cid:229) 2 553 mio. EUR for de stłtteberettigede omr(cid:229)der og p(cid:229) 98 mio. EUR for de omr(cid:229)der, der er berłrt af overgangsstłtten vedrłrende m(cid:229)l 2. S(cid:229) snart den endelige beslutning om listen over stłtteberettigede omr(cid:229)der under m(cid:229)l 2 er truffet, vil Kommissionen tilsende de spanske myndigheder et forslag om fordelingen mellem de berłrte regioner af de bevillinger, der er til r(cid:229)dighed vedrłrende dette m(cid:229)l. Dette forslag bygger p(cid:229) den metode, som Kommissionen har anvendt til fordelingen af m(cid:229)l 2-bevillingerne mellem medlemsstaterne. imidlertid understreges, at forslaget kun er vejledende. Den endelige fordeling vil blive aftalt Det skal mellem medlemsstaten og Kommissionen i forbindelse med vedtagelsen af de forskellige relevante enheds- programmeringsdokumenter. Det er derfor ikke p(cid:229) nuv(cid:230)rende stadium muligt at foregribe det bevillings- belłb til m(cid:229)l 2, som Balearerne vil komme til at nyde godt af. Det samme g(cid:230)lder for de łvrige strukturinterventioner, som vil kunne berłre Balearerne, dvs. m(cid:229)l 3, det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet og EF-initiativerne Interreg, URBAN, EQUAL og Leader. (1) EFT L 161 af 26. 6. 1999. (2000/C 374 E/128) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0576/00 af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen Om: Fremme af (cid:230)bleciderindustrien i Den Europ(cid:230)iske Union (23. februar 2000) ˘blecider er blevet et typisk produkt p(cid:229) forskellige f(cid:230)llesskabsregioner, s(cid:230)rlig den spanske region Asturias, der generelt er kendt som et uomg(cid:230)ngeligt referencepunkt for fremstillingen af denne drik, hvis afs(cid:230)tning og forbrug har overskredet det nationale markeds gr(cid:230)nser og omfatter hele Europa og s(cid:230)rligt Amerika. En s(cid:229) udbredt drik som (cid:230)blecider har imidlertid p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt brug for at f(cid:229) styrket sine handels- og afs(cid:230)tningsmuligheder, s(cid:230)rlig p(cid:229) EU-markedet, og alle producenterne łnsker derfor at vide, om det er muligt at modtage stłtte fra Kommissionen til udarbejdelse af programmer, som kan tilskynde forbrugeren til at foretr(cid:230)kke (cid:230)blecider frem for andre mere skadelige drikke. Kan Kommissionen oplyse, om den i forbindelse med de forskellige kampagner, den har organiseret til fremme af forbruget af andre landbrugsprodukter som f. eks. olie, vin, appelsiner osv. , mener at kunne p(cid:229)tage sig udarbejdelsen af programmer til fremme af handelen med og forbruget af (cid:230)blevin inden for EU- markedet? 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/111 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (15. marts 2000) Som det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner, yder EU tilskud til finansiering af programmer til fremme af forbruget af visse landbrugsprodukter med oprindelse i Spanien. Det drejer sig for łjeblikket om olivenolie, m(cid:230)lk og mejeriprodukter, kvalitetsoksekłd, (cid:230)bler og citrusfrugter, nłdder, spiseoliven, rosiner, druesaft, kvalitets- produkter fra randomr(cid:229)der, levende blomster og planter samt spindhłr. Der findes et retsgrundlag for EU(cid:146)s medfinansiering af disse programmer i R(cid:229)dets forordninger om de n(cid:230)vnte produkter. For at udvide muligheden for at stłtte s(cid:229)danne forbrugsfremmende programmer planl(cid:230)gger Kommissionen inden l(cid:230)nge at forel(cid:230)gge R(cid:229)det et forordningsudkast om harmonisering og forenkling af ordningen for fremme af forbruget af landbrugsprodukter i EU. Med henblik herp(cid:229) bliver listen over produkter, der falder ind under ordningen, ikke udtłmmende, og der vil s(cid:229)ledes v(cid:230)re mulighed for at słge om EU-tilskud til forbrugsfremme for ethvert produkt. (2000/C 374 E/129) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0580/00 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (29. februar 2000) Om: En b(cid:230)redygtig europ(cid:230)isk transportpolitik Vil det v(cid:230)re muligt for allierede institutioner som f. eks. Europa-Parlamentet og Kommissionen at give indtryk af enighed, n(cid:229)r de formidler begreber som »af interesse for F(cid:230)llesskabet« til et bredere publikum? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Romano Prodi (15. juni 2000) Kommissionen beklager, at den ikke har tilstr(cid:230)kkelige oplysninger til at besvare spłrgsm(cid:229)let. (2000/C 374 E/130) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0581/00 af Mark Watts (PSE) til Kommissionen (29. februar 2000) Om: En b(cid:230)redygtig europ(cid:230)isk transportpolitik I hvilket omfang har traditionelle stridigheder mellem nationale og lokale forvaltninger i medlemsstaterne skabt vanskeligheder for udviklingen af de transeurop(cid:230)iske transportnet? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (10. april 2000) I overensstemmelse med n(cid:230)rhedsprincippet er medlemsstaterne ansvarlige for gennemfłrelsen af trans- portnetprojekterne p(cid:229) deres eget territorium. De nationale, regionale og lokale myndigheders respektive rolle i udviklingen af infrastrukturprojekterne varierer fra medlemsstat til medlemsstat, men i hvert enkelt tilf(cid:230)lde finder der forhandlinger sted mellem de forskellige aktłrer i medlemsstaten, uden at Kommissionen er direkte involveret


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0429/00 från Ioannis Averoff (PPE-DE), Antonios Trakatellis (PPE-DE) och Christos Folias (PPE-DE) till kommissionen. Finansieringen av jordbrukets utveckling i Grekland.

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
distribution of EU funding
fund (EU)
rural development

text: 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/73 (2000/C 374 E/085) SKRIFTLIG FR¯GA E-0429/00 fr(cid:229)n Ioannis Averoff (PPE-DE), Antonios Trakatellis (PPE-DE) och Christos Folias (PPE-DE) till kommissionen (23 februari 2000) ˜mne: Finansieringen av jordbrukets utveckling i Grekland Jordbrukets utveckling kommer h(cid:228)danefter att vara den andra pelare som den gemensamma jordbruks- politiken vilar p(cid:229), och i r(cid:228)ttsligt h(cid:228)nseende st(cid:246)djer den sig p(cid:229) r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 (1). Kommissionen f(cid:246)rhandlar just nu med medlemsstaterna om de tredje gemenskapsst(cid:246)dramarna. I Greklands fall (cid:129) d(cid:228)r en s(cid:228)rskilt stor del av befolkningen, ca 20 procent, (cid:228)r sysselsatt inom jordbruket (cid:129) (cid:228)r jordbrukets utveckling ett speciellt viktigt omr(cid:229)de som kr(cid:228)ver stor varsamhet. I de grekiska myndigheternas f(cid:246)rslag inf(cid:246)r den tredje gemenskapsst(cid:246)dramen uppg(cid:229)r den avsatta andelen endast till 11,87 procent, och dessutom innefattar detta anslag b(cid:229)de jordbruk och fiske, samtidigt som man avs(cid:228)tter 36,7 procent till transporter. I den f(cid:246)rsta gemenskapsst(cid:246)dramen (cid:129) och d(cid:229) fanns inte ens n(cid:229)gon s(cid:228)rskild f(cid:246)rordning om jordbrukets utveckling (cid:129) var andelen 12,9 procent och i den andra 13,7 procent. I den tredje sker allts(cid:229) en kraftig minskning. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder avser kommissionen att vidta f(cid:246)r att de grekiska myndigheterna skall l(cid:228)gga tillr(cid:228)cklig vikt vid landsbygden och den del av den grekiska befolkningen som (cid:228)r sysselsatt inom lantbruket? (1) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 80. Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (24 mars 2000) Kommissionen (cid:246)nskar f(cid:246)rst och fr(cid:228)mst f(cid:246)rs(cid:228)kra ledamoten om att landsbygdsutveckling verkligen utg(cid:246)r den andra pelare som den gemensamma jordbrukspolitiken vilar p(cid:229). D(cid:228)rut(cid:246)ver b(cid:246)r p(cid:229)pekas att r(cid:229)dets grundf(cid:246)rordning f(cid:246)r landsbygdsutveckling, r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om st(cid:246)d fr(cid:229)n Europeiska utvecklings- och garantifonden f(cid:246)r jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om (cid:228)ndring och upph(cid:228)vande av vissa f(cid:246)rordningar, inneh(cid:229)ller best(cid:228)mmelser om (cid:229)tg(cid:228)rder som antingen finansieras av utvecklingssektionen eller av garantisektionen vid EUGFJ. N(cid:228)r det g(cid:228)ller de regioner och medlemsstater som omfattas av m(cid:229)l 1 i strukturfonderna (vilket (cid:228)r fallet f(cid:246)r Grekland) medfinansieras (cid:229)tg(cid:228)rder enligt den aktuella f(cid:246)rordningen fr(cid:229)n tv(cid:229) h(cid:229)ll. Vissa (cid:229)tg(cid:228)rder medfinan- sieras av EUGFJ:s garantisektion medan andra finansieras av EUGFJ:s utvecklingssektion. P(cid:229) grundval av de program som redan har (cid:246)verl(cid:228)mnats till kommissionen av de grekiska myndigheterna f(cid:246)r medfinansiering, framg(cid:229)r att de s(cid:228)rskilda programmen f(cid:246)r landsbygdsutveckling (medfinansierade av de tv(cid:229) sektionerna vid EUGFJ) f(cid:246)r perioden 2000(cid:141)2006 uppg(cid:229)r till 2 600 miljoner drachmer (1999 (cid:229)rs priser). Detta beg(cid:228)rda belopp utg(cid:246)r 16 % av den sammanlagda summan f(cid:246)r samtliga utvecklingsprogram som kommer att medfinansieras av gemenskapen dvs ramen f(cid:246)r gemenskapsst(cid:246)d, Sammanh(cid:229)llningsfonden och EUGFJ:s garantisektion. Slutligen b(cid:246)r p(cid:229)pekas att den grekiska landsbygden och dess befolkning, f(cid:246)rutom fr(cid:229)n EUGFJ, kommer att motta medel ur Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), Europeiska socialfonden (ESF), Samman- h(cid:229)llningsfonden och Fonden f(cid:246)r fiskets utveckling (FFU). Dessa fonder som finansierar transregionala, regionala och lokala program har direkt positiv effekt f(cid:246)r landsbygdsbefolkningen


title: 2000/181/CE: Décision de la Commission, du 23 février 2000, reconnaissant en principe la conformité des dossiers transmis pour examen détaillé en vue de l'inscription éventuelle des substances actives thiacloprid, forchlorfenuron et thiamethoxam à l'annexe I de la directive 91/414/CEE concernant la mise sur le marché des produits phytopharmaceutiques [notifiée sous le numéro C(2000) 474] (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
marketing
plant health product

text: 2. 3. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 57/35 DÉCISION DE LA COMMISSION du 23 février 2000 reconnaissant en principe la conformité des dossiers transmis pour examen détaillé en vue de l'inscription éventuelle des substances actives thiacloprid, forchlorfenuron et thiamethoxam à l'annexe I de la directive 91/414/CEE concernant la mise sur le marché des produits phytopharmaceutiques [notifiée sous le numéro C(2000) 474] (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE) (2000/181/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu la directive 91/414/CEE du Conseil du 15 juillet 1991 concernant la mise sur le marché des produits phytopharmaceu- tiques (1), modifiée en dernier lieu par directive 1999/80/CE de la Commission (2), et notamment son article 6, paragraphe 3, (9) considérant ce qui suit: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) La directive 91/414/CEE (ci-après dénommée «la direc- tive») a prévu l'établissement d'une liste communautaire de substances actives dont les produits phytopharmaceutiques est autorisée. l'incorporation dans Des demandeurs ont introduit, auprès des autorités de certains États membres, des dossiers en vue d'obtenir l'inscription de quatre substances actives à l'annexe I de la directive. Un dossier concernant la substance active thiacloprid a été introduit auprès des autorités britanniques par Bayer Plc le 11 septembre 1998. Un dossier concernant la substance active forchlorfe- nuron a été introduit auprès des autorités espagnoles par SKW Trostberg AG le 7 décembre 1998. Un dossier concernant la substance active thiamethoxam a été introduit auprès des autorités espagnoles par Novartis Crop Protection AG le 17 mars 1999. Lesdites autorités ont communiqué à la Commission les résultats d'un premier examen de la conformité des dossiers avec les exigences en matière de données et d'informations prévues à l'annexe II et, pour au moins un produit phytopharmaceutique contenant la substance active concernée, à l'annexe III de la directive. En consé- quence et conformément aux dispositions de l'article 6, paragraphe 2, les dossiers ont été transmis par les demandeurs à la Commission et aux autres États membres. Les dossiers concernant les substances actives thiaclo- prid, forchlorfenuron et thiamethoxam ont été transmis au comité phytosanitaire permanent le 20 juillet 1999. L'article 6, paragraphe 3, de la directive stipule qu'il doit être confirmé au niveau de la Communauté que chaque dossier doit être considéré comme satisfaisant en prin- (1) JO L 230 du 19. 8. 1991, p. 1. (2) JO L 210 du 10. 8. 1999, p. 13. cipe aux exigences en matière de données et d'informa- tions prévues à l'annexe II et, pour au moins un produit phytopharmaceutique contenant la substance active concernée, à l'annexe III de la directive. Cette confirmation est nécessaire afin que l'examen détaillé du dossier puisse se poursuivre et que les États membres aient la possibilité d'accorder une autorisation provisoire concernant des produits phytopharmaceu- tiques contenant la substance active concernée dans le respect des conditions énoncées à l'article 8, paragraphe 1, de la directive, et notamment de la condition relative à l'évaluation détaillée de la substance active et du produit phytopharmaceutique au regard des exigences de la directive. (10) Une telle décision n'empêche pas que des données ou informations complémentaires puissent être demandées à la société en question si, au cours de l'examen détaillé, il apparaît que de telles informations ou données sont nécessaires à la prise de décision. (11) (12) Il est entendu entre les États membres et la Commission que le Royaume-Uni poursuivra l'examen détaillé du dossier thiacloprid et que l'Espagne poursuivra l'examen détaillé des dossiers forchlorfenuron et thiamethoxam. Le Royaume-Uni et l'Espagne présenteront à la Commis- sion, dès que possible et au plus tard dans un délai d'un an, un rapport sur les conclusions des examens qu'ils auront effectués, accompagné d'éventuelles recomman- dations en ce qui concerne l'inscription ou non et les conditions y afférentes. Dès réception de ces rapports, l'examen détaillé sera poursuivi avec le concours de tous les États membres dans le cadre du comité phytosani- taire permanent. (13) la présente décision sont Les mesures prévues par conformes à l'avis du comité phytosanitaire permanent, A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION: Article premier Les dossiers suivants satisfont en principe aux exigences en matière de données et d'informations prévues à l'annexe II et, pour au moins un produit phytopharmaceutique contenant la substance active concernée, à l'annexe III de la directive, compte tenu des utilisations proposées: L 57/36 FR Journal officiel des Communautés européennes 2. 3. 2000 1) le dossier transmis par Bayer Plc à la Commission et aux États membres en vue de l'inscription du thiacloprid en tant que substance active à l'annexe I de la directive 91/414/CEE, et soumis au comité phytosanitaire permanent le 20 juillet 1999; 2) le dossier transmis par SKW Trostberg AG à la Commission et aux États membres en vue de l'inscription du forchlorfe- nuron en tant que substance active à l'annexe I de la direc- tive 91/414/CEE, et soumis au comité phytosanitaire perma- nent le 20 juillet 1999; 3) le dossier transmis par Novartis Crop Protection AG à la Commission et aux États membres en vue de l'inscription du thiamethoxam en tant que substance active à l'annexe I de la directive 91/414/CEE, et soumis au comité phytosani- taire permanent le 20 juillet 1999. Les États membres sont destinataires de la présente décision. Article 2 Fait à Bruxelles, le 23 février 2000. Par la Commission David BYRNE Membre de la Commission


title: Règlement (CE) n° 404/2000 de la Commission, du 23 février 2000, rectifiant le règlement (CE) n° 2455/1999 établissant des valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
customs duties
fruit vegetable
import price
originating product
third country

formats: pdf print

text: L 51/8 FR Journal officiel des Communautés européennes 24. 2. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 404/2000 DE LA COMMISSION du 23 février 2000 rectifiant le règlement (CE) no 2455/1999 établissant des valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 3223/94 de la Commission du 21 décembre 1994 portant modalités d'application du régime à l'importation des fruits et légumes (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1498/98 (2), et notamment son article 4, paragraphe 1, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) Le règlement (CE) no 2455/1999 de la Commission (3), a établi des valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de tomates originaires de certains pays tiers. Une vérification a fait apparaître qu'une erreur s'est glissée dans l'annexe de ce règlement. Il importe dès lors de rectifier le règlement en cause. Le règlement (CE) no 3223/94 prévoit à son article 4, paragraphe 3, que lorsque, pour un produit, aucune valeur forfaitaire à l'importation n'est en vigueur pour une origine déterminée, c'est la moyenne des valeurs forfaitaires à l'importation qui s'applique. Il convient dès lors de recalculer cette moyenne si une des valeurs forfaitaires à l'importation qui la composent est rectifiée. (4) L'application de la valeur forfaitaire à l'importation recti- fiée doit être demandée par l'intéressé afin d'éviter que ce dernier ne subisse rétroactivement des conséquences désavantageuses, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les valeurs forfaitaires à l'importation applicables aux tomates originaires de certains pays tiers, figurant à l'annexe du règle- ment (CE) no 2455/1999, sont remplacées, pour les codes des pays tiers mentionnés au tableau figurant en annexe, par les valeurs forfaitaires à l'importation indiquées audit tableau. Article 2 Sur demande de l'intéressé, le bureau de douane où la prise en compte a eu lieu procède au remboursement partiel des droits de douane pour les tomates originaires des pays tiers concernés et mis en libre pratique pendant la période d'application du règlement rectifié. Les demandes de remboursement doivent être introduites au plus tard le dernier jour du troisième mois suivant celui de l'entrée en vigueur du présent règlement, accompagnées de la déclaration de mise en libre pratique pour l'importation concernée. Le présent règlement entre en vigueur le 25 février 2000. Article 3 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 23 février 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 337 du 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 du 15. 7. 1998, p. 4. (3) JO L 299 du 20. 11. 1999, p. 9. 24. 2. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 51/9 ANNEXE Code NC Code des pays tiers Valeur forfaitaire à l'importation (en EUR par 100 kg) 0702 00 00 204 999 36,6 69,2


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0555/00 von Karin Riis-Jørgensen (ELDR) an die Kommission. Diskriminierung der eigenen Bürger durch einen Mitgliedstaat.

eurovoc_concepts:
Denmark
competence of the Member States
equal treatment
infringement of EU law
paid leave
residence

text: 24. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 303 E/203 Beabsichtigt die Kommission, eine Studie einzuleiten, durch die sich die betreuten Personen unbesorgter und sicherer f(cid:252)hlen k(cid:246)nnen? Wurde eine Karte mit den schwersten Vorf(cid:228)llen (einschlie(cid:223)lich des Tods von alten Menschen) der letzten Jahre mit Angabe der Gr(cid:252)nde daf(cid:252)r, eventueller Gesetzesl(cid:252)cken und von F(cid:228)llen nachgewiesener Fahrl(cid:228)ssigkeit erstellt? Antwort von Frau Diamantopoulou im Namen der Kommission (20. M(cid:228)rz 2000) Die Kommission verweist den Herrn Abgeordneten auf ihre Antwort auf die schriftliche Anfrage E-2474/ 99 von Herrn PØrez Alvarez. (1) Die Kommission plant keinerlei Studien auf diesem Gebiet. (1) ABl. C 203 vom 18. 7. 2000, S. 174. (2000/C 303 E/232) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0555/00 von Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) an die Kommission Betrifft: Diskriminierung der eigenen B(cid:252)rger durch einen Mitgliedstaat (23. Februar 2000) Die d(cid:228)nische Regierung hat eine Gesetzesvorlage zur ˜nderung des d(cid:228)nischen Feriengesetzes eingebracht. Danach k(cid:246)nnen Arbeitnehmer mit Tarifvertrag mehr als 20 Ferientage auf das n(cid:228)chste Jahr (cid:252)bertragen. Die neue Vorschrift gilt nicht f(cid:252)r Arbeitnehmer ohne Tarifvertrag. Diese Gesetzesvorlage hat zur Folge, da(cid:223) d(cid:228)nische Staatsangeh(cid:246)rige im Hinblick auf die (cid:220)bertragung von Ferientagen auf das n(cid:228)chste Jahr diskriminiert werden; entscheidend ist, ob das Arbeitsverh(cid:228)ltnis tarif- vertraglich geregelt ist oder nicht. Ist es nach Auffassung der Kommission vertragskonform, da(cid:223) ein Mitgliedstaat die eigenen B(cid:252)rger innerhalb der eigenen Grenzen diskriminiert? Antwort von Frau Diamantopoulou im Namen der Kommission (16. M(cid:228)rz 2000) In Artikel 7 der Richtlinie 93/104/EG des Rates (cid:252)ber bestimmte Aspekte der Arbeitszeitgestaltung (1) hei(cid:223)t es: (cid:132)Die Mitgliedstaaten treffen die erforderlichen Ma(cid:223)nahmen, damit jeder Arbeitnehmer einen bezahlten Mindestjahresurlaub von vier Wochen nach Ma(cid:223)gabe der Bedingungen f(cid:252)r die Inanspruchnahme und die Gew(cid:228)hrung erh(cid:228)lt, die in den einzelstaatlichen Rechtsvorschriften und/oder nach den einzelstaatlichen Gepflogenheiten vorgesehen sind(cid:147). Soweit das d(cid:228)nische Gesetz in der ge(cid:228)nderten Fassung gew(cid:228)hrleistet, da(cid:223) Artikel 7 der Richtlinie des Rates 93/104/EG eingehalten wird, sind f(cid:252)r diese Angelegenheit die d(cid:228)nischen Beh(cid:246)rden zust(cid:228)ndig. (1) ABl. L 307 vom 13. 12. 1993. (2000/C 303 E/233) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0574/00 von Fernando FernÆndez Mart(cid:237)n (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Abfassung von Artikel 158 des Vertrags in bezug auf die Inseln (23. Februar 2000) Im Dezember 1999 reichte ich der Kommission die Anfrage P-2579/99 (1) betreffend ihre unterschiedliche Auslegung von Artikel 158 des Vertrags (cid:252)ber die Europ(cid:228)ische Union (VEU) betreffend die Inseln der Union ein. In seiner Antwort vom 18. Januar 2000 erkl(cid:228)rt Pr(cid:228)sident Prodi im Namen der Kommission, da(cid:223) sich


title: WRITTEN QUESTION E-0422/00 by Mihail Papayannakis (GUE/NGL) to the Commission. Installation of Greek Electricity Board (DEI) pylons in the Cyclades.

eurovoc_concepts:
Greece
Southern Aegean
application of EU law
electricity supply
environmental impact
health control

text: 28. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 374 E/71 The Commission is aware of the work of Dr H. Lindeboom (referred to in the question as 4. Dr Lindeman), the author of the article referred to. Dr Lindeboom is an eminent scientist who has published a number of texts, both scientific and popular, in which he claims that beam trawling is damaging to the environment. However, other equally eminent scientists do not agree, either completely or at all, with Dr Lindeboom(cid:146)s conclusions. 5. The activities of beam trawlers are already curtailed by Community legislation. Large beam trawlers (greater than 221 Kilo Watt engine power) are not allowed to fish in the so-called plaice box which is an area of sea adjacent to the North Sea coasts of Belgium, Denmark, Germany, France, and Netherlands. Furthermore, large beam trawlers may not fish in the 12 mile zone around Ireland and United Kingdom. Beam trawling is prohibited in the Kattegat. At this stage, the Commission does not envisage any amendment to those restrictions. It will however continue to survey and evaluate biological impacts of fisheries, in order to propose further measures if and when appropriate. (2000/C 374 E/083) WRITTEN QUESTION E-0421/00 by Ulrich Stockmann (PSE) to the Commission (23 February 2000) Subject: Equipping of motor vehicles with warning triangles I am informed by a German industrial undertaking that since last summer the Kingdom of Spain has required motor vehicles to be equipped with two warning triangles. Are there any plans within the Commission to submit a proposal to make it compulsory for all motor vehicles throughout the EU to be equipped with two warning triangles? Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (28 March 2000) The Commission is aware of Spanish legislation requiring all vehicles to carry two warning triangles. This is a requirement of the General Regulations of Vehicles, Article 19 and Annex XII published as a Royal Decree (Real Decreto 2822/98) on 23 December 1998. The warning triangle does not form part of the construction standards of vehicles, and the requirement to carry it is an item of traffic rules. Such rules are normally the competence of the Member States and the Commission has no plans to extend the Spanish system throughout the Community. (2000/C 374 E/084) WRITTEN QUESTION E-0422/00 by Mihail Papayannakis (GUE/NGL) to the Commission (23 February 2000) Subject: Installation of Greek Electricity Board (DEI) pylons in the Cyclades For a number of years the DEI has been endeavouring to link up the islands of Andros, Tinos, Syros and Mykonos with high-tension electrical current from Euvoia and to set up pylons on these islands for this purpose. There have already been furious protests from local inhabitants on these islands, and the Council of State has issued a decision invalidating such a move. C 374 E/72 Official Journal of the European Communities EN 28. 12. 2000 Given that: (cid:129) the vulnerable natural environment of the islands which is characterised by an austere symmetry and unity cannot absorb interventions of this kind; (cid:129) it is established that high-tension electrical cables have adverse effects on health; (cid:129) energy projects require a long-term perspective and a comprehensive assessment and forecast of the environmental consequences; (cid:129) in fragile and isolated ecosystems featuring a rich or unique biodiversity, such as the northern Cyclades, only environmentally-friendly technical projects and interventions may be deemed viable and permissible; (cid:129) the obligation to protect fragile ecosystems is based directly on Articles 24 and 106 of the Greek Constitution and Article 174 of the EC Treaty; (cid:129) the invalidating decision by the Council of State provides that (cid:145)by its very nature the installation of a high-tension electricity network involving the erection of pylons constitutes a brutal assault on the environment of the Cyclades. This environment which is characterised by an austere symmetry and great natural beauty and is inextricably linked to the specific cultural assets of these islands should be protected in accordance with Article 24 of the Constitution(cid:146). Will the Commission intervene with the appropriate Greek authorities and recommend that the DEI examine and implement an alternative solution (plans for underwater links, underground cables, envir- onmentally-friendly forms of energy) even if it proves more expensive, so as to protect the cultural and architectural heritage of the Cyclades, and also the environment and public health, in accordance with the letter and spirit of the Greek Constitution and the principles of viable development and the protection of human health enshrined in the Treaty (Articles 174 and 152, respectively)? Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (11 April 2000) Generally speaking, the EU trans-European energy network policy encourages the connection of mainland and island electricity grids. This reduces the need for electricity production on the islands themselves, cuts production costs and creates the technical conditions to generate electricity on the islands from renewable sources, such as wind power. In the framework of the Community guidelines for TEN-Energy, project (cid:145)a9. Greece: connections between the islands, and the islands and mainland Greece(cid:146) has been identified as a project of common interest. It is true that the Greek Council of State invalidated the authorisations granted to the Greek Electricity Board (DEI) to set up pylons on some islands in the Cyclades. Nevertheless, the Greek Electricity Board re-examined the project and, under the aegis of the 1999 TEN- Energy programme, obtained co-financing to carry out feasibility, evaluation, technical and environmental studies for the (cid:145)Connection of the Southern Cycladic Islands to the mainland electricity grid of Greece. (cid:146) The routes, technical aspects and authorisation procedures chosen to carry out the process of connection must comply with the commitments arising from Community directives, particularly the directives on environmental protection


title: WRITTEN QUESTION E-0420/00 by Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) to the Commission. Indicative allocation of ERDF resources earmarked for investment in Galicia as an Objective I region during the 200-2006 period.

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
Galicia

text: 13. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 46 E/9 Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (31 March 2000) The conventional customs duty on frozen fillets of hoki (Macruronus novaezealandiae) is 7,5 %. However, an autonomous tariff quota of 20 000 tonnes at 3,5 % duty was opened for the period 1 April to 31 December 1999 (1). Compared to Alaska pollack, the Community processing industry(cid:146)s use of hoki is recent and relatively limited. Consequently, like most other autonomous tariff quotas intended to supply the Community market, the quota period does not cover the first three months of the year, when the conventional customs duty applies. However, in the context of reforming the common organisation of the markets in fishery and aquaculture products (2), the Council decided in favour of effectively suspending tariff duty on hoki by applying a reduced tariff without quantitative restrictions pending a future solution for supplying the market with this species. The Commission had proposed that customs duty for hoki should be 3,5 % (the same as for Alaska pollack) (3). In view of Germany(cid:146)s request, the Council nevertheless decided to suspend customs duty on Alaska pollack. Stocks of Alaska pollack have admittedly been heavily fished, while hoki has been identified as a less-used species. However, the Community processing industry(cid:146)s supply needs appear to demonstrate that hoki is not yet able to offset the decreasing availability of Alaska pollack. Community policy is to promote multilateral management of fish stocks, particularly through regional fishery organisations. Although not directly involved in managing stocks of the two species to which the Honourable Member refers, the Community encourages their responsible management within the frame- work of the international organisations dealing with fisheries (the Food and Agriculture Organisation of the United Nations (FAO) and the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD)). (1) Council Regulation (EC) No 745/1999 of 30 March 1999 opening and providing for the administration of autonomous Community tariff quotas for certain fishery products (cid:129) OJ L 96, 10. 4. 1999. (2) Council Regulation (EC) No 104/2000 of 17 December 1999 on the common organisation of the markets in fishery and aquaculture products (cid:129) OJ L 17, 21. 1. 2000. (3) Proposal for a Council Regulation (EC) on the common organisation of the markets in fishery and aquaculture products (cid:129) OJ C 78, 20. 3. 1999. (2001/C 46 E/011) WRITTEN QUESTION E-0420/00 by Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) to the Commission (23 February 2000) Subject: Indicative allocation of ERDF resources earmarked for investment in Galicia as an Objective I region during the 200-2006 period Replying to one of my questions (E-1433/99) (1) on 21 December 1999, Commissioner Barnier said, on the subject of the geographical distribution of ERDF financial resources during the 2000-2006 period, that the Commission would indicate to Member States, as a guide, the amount that should be made available to each eligible region if the method used by the Commission to allocate Objective 1 resources to each of the Member States were applied at national level. C 46 E/10 Official Journal of the European Communities EN 13. 2. 2001 Will the Commission state how much would be allocated on that basis to Galicia, including the amounts to be administered by Central Government and the autonomous community itself? (1) OJ C 225 E, 8. 8. 2000, p. 2. Reply given by Mr Barnier on behalf of the Commission (24 March 2000) As the Honourable Member was informed in the reply to his Written Question E-1433/99 (1), the Commission has in fact forwarded to the Member States covered by Structural Funds Objective 1 a proposal for an indicative distribution of the appropriations allocated to that Objective for the 2000-2006 programming period. The Commission will send the distribution proposal as forwarded to the Spanish authorities directly to the Honourable Member and to the Parliament(cid:146)s General Secretariat. (1) OJ C 225 E, 8. 8. 2000, p. 2. (2001/C 46 E/012) WRITTEN QUESTION E-0505/00 by Christopher Huhne (ELDR) to the Commission (28 February 2000) Subject: Payment of contractors and suppliers What is the Commission(cid:146)s policy on the timing of payments to its own contractors and suppliers? What is the length of time between delivery or invoice and payment which is suggested in the Commission(cid:146)s procedures, and what, if any, action is taken to monitor whether these targets are met? Answer given by Ms Schreyer on behalf of the Commission (4 May 2000) The Commission regularly checks the observance of payment periods by its departments. In 1991 the Commission already set the target that payments should be executed within 60 days from the date of receipt by departments of a request for payment prepared in due form. Within the 60-day period, authorising departments have 40 days (for settlement and authorisation of the payment) and the horizontal departments have 20 days (endorsement by financial control, check on the validity of the discharge by the accountant, execution by the bank). In 1995 the target set for Commission departments was that 95 % of operations should be completed within 60 days. In 1997, the Commission amended its contract policy so that in the event of late payment its creditors were entitled to claim late-interest payment. Figures for 1999 show that across all departments the average period of payment (from the date of receipt of the invoice to the date on which the Commission bank account is debited) was 54,1 days. However, only 65,1 % of payments were completed with the 60-day period


title: 2000/732/EY: Komission päätös, tehty 23 päivänä helmikuuta 2000, tuesta, jota Saksa on myöntänyt Korn Fahrzeuge und Technik GmbH:lle (Thüringen) (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 520) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
agricultural vehicle
control of State aid
industrial restructuring
infringement of EU law

text: 23. 11. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 295/21 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 23 päivänä helmikuuta 2000, tuesta, jota Saksa on myöntänyt Korn Fahrzeuge und Technik GmbH:lle (Thüringen) (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 520) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2000/732/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1), sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY (1) Saksan hallitus ilmoitti komissiolle EY:n perustamissopi- muksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti Korn Fahr- zeuge und Technik GmbH:n, Gera (jäljempänä ’Korn’), rakenneuudistusta tukevista toimenpiteistä 9. lokakuuta 1996 päivätyllä kirjeellä. Toimenpiteet kirjattiin tueksi N 746/96. Lisätietoja toimitettiin 6. marraskuuta 1996 faksilla, joka kirjattiin saapuneeksi 7. marraskuuta 1996. Komissio pyysi vielä lisätietoja 11. marraskuuta 1996. Saksa veti ilmoituksensa takaisin 18. huhtikuuta 1997, tätä ennen hyväksynyt ohjelman, koska komissio oli jonka perusteella tuet oli myönnetty (2). (2) Saksa ilmoitti 17. maaliskuuta 1998 päivätyllä, 18. maaliskuuta 1998 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Kornin toimenpiteistä. Koska hyväksi toteutetuista uusista (1) EYVL C 233, 14. 8. 1999, s. 29. (2) Richtlinie des Freistaates Thüringen für die Übernahme von Bürg- schaften und Garantien zugunsten der Wirtschaft und der freien Berufe durch die TAB (tuki N 117/96, EYVL C 288, 23. 9. 1997). (3) (4) toimenpiteet oli jo toteutettu, asia kirjattiin ilmoittamat- tomaksi tueksi NN 29/98. Komissio pyysi 7. huhtikuuta 1998 ja 8. kesäkuuta 1998 päivätyillä kirjeillä lisätietoja, jotka se sai 12. maaliskuuta 1998 ja 4. syyskuuta 1998. Komissio ilmoitti Saksalle 22. kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa edellä mainittuja tukitoi- menpiteitä koskeva EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely. Saksa pyysi 16. heinäkuuta 1999 komissiota poistamaan tiettyjä kohtia kirjeestä ennen kuin se julkaistaan virallisessa lehdessä. Komission päätös virallisen tutkintamenettelyn aloitta- misesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 14. elokuuta 1999. Komissio pyysi siinä asianomaisia esittämään huomautuksensa. Toimenpiteistä ei ole kuitenkaan esitetty huomautuksia. Komissio sai Saksalta vielä 28. heinäkuuta 1999 ja 26. elokuuta 1999 joitakin puutteellisia tietoja. Asiaa käsitel- tiin niiden osalta Saksan viranomaisten kanssa Brysse- lissä 22. syyskuuta 1999 pidetyssä kokouksessa. Saksa ilmoitti komissiolle 16. joulukuuta 1999, että tuensaa- jayritystä koskeva maksukyvyttömyysmenettely on aloi- tettu 8. marraskuuta 1999. Saksa ilmoitti komissiolle 24. tammikuuta 2000 päivätyllä, 27. tammikuuta 2000 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä maksukyvyttömyysmenet- telyn nykytilanteesta. L 295/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 23. 11. 2000 II KUVAUS A Tuensaaja Vuonna 1997 Kornilla oli 85 työntekijää, sen liikevaihto oli 16,53 miljoonaa Saksan markkaa ja taseen loppu- summa 17,41 miljoonaa Saksan markkaa. Se oli pienten ja keskisuurten yritysten valtiontukia koskevissa yhteisön suuntaviivoissa (1) tarkoitettu pk-yritys. Korn toimii Gerassa, Thüringenissä, joka kuuluu Saksan tukialueisiin. (11) (5) (6) (7) (8) (9) Korn, entinen Landtechnik & Baumaschinen GmbH, Gera, yksityistettiin 1. kesäkuuta 1991, kun sen osti yrityksen johtoon kuuluva Reinhard Korn 0,19 miljoo- nalla Saksan markalla. Yksityistämisen yhteydessä Treu- handanstalt aikaisempia velkoja 2,89 miljoonalla Saksan markalla. Loput 0,15 miljoonan Saksan markan velat maksoi Landkreis Gera vuonna 1992. Toimenpiteet kuuluivat THA-tukioh- jelman soveltamisalaan (2). ’THA’) maksoi (jäljempänä Kornin päätoimialat ovat: 1) maataloudessa tarvittava tekniikka (traktoreiden ja maatalouskoneiden korjaus, huolto ja myynti sekä niiden varusteet ja varaosat); hake- tuskoneiden kehittäminen, 2) kuorma-autojen ja muiden hyötyajoneuvojen osto ja myynti, huolto, varaosien ja tarvikkeiden myynti sekä 3) ympäristötekniikka (metalli- jätteenkäsittelylaitteiden valmistus). teollisuus; B Rakenneuudistus Yrityksessä on toteutettu rakenneuudistus kahdesti, ensimmäisen kerran vuoden 1991 puolivälistä vuoden 1997 puoleenväliin. Saksa ei ole esittänyt tältä ajanjak- solta rakenneuudistussuunnitelmaa eikä myöskään selvi- tystä tuolloin toteutetuista toimenpiteistä. Toinen rakenneuudistus käynnistettiin vuonna 1997, ja se kestää kuusi vuotta. Uudistuksen on suunnitellut ulkopuolinen konsulttiyritys. Komissio on saanut toiselta konsulttiyritykseltä lausunnon suunnitelman toteutuskel- poisuudesta. Suunnitelmaan sisältyy kaksi keskeistä kohtaa: (10) Ensinnäkin yrityksen organisaatio oli tarkoitus uudistaa ja jakaa yritys kolmeen uuteen toimialaan: 1) SEAT-auto- joka myy uusia ja käytettyjä ajoneuvoja, 2) taloon, (1) EYVL C 213, 27. 7. 1996, s. 4. (2) SG(92) D/17613, 8. joulukuuta 1992, kirjattu tueksi NN 108/91. vapauttamista valtiontukena THA-ohjelman mukaan vanhoista kustannusten satunnaisesta juontuvat kohdistamisesta suunnitelmataloudessa ja jotka ovat syntyneet ennen 1. heinäkuuta 1990. veloista, pidetä jotka ei maatalouskoneisiin/hyötyajoneuvoihin ja 3) Korn-ympä- ristötekniikkaan. Kaksi ensimmäistä toimialaa eli SEAT- autotalo ja maataloustekniikka/hyötyajoneuvot oli määrä syntyä myymällä toiminnot yrityksen toimivalle johdolle (management buy-out, MBO) (3). Ne oli määrä myydä entisille työntekijöille yhteensä 1,635 miljoonan Saksan markan kauppahinnasta. Reinhard Kornin oli määrä osallistua 26 prosentin osuudella kumpaankin toimi- alaan. Korn-ympäristötekniikasta oli määrä tulla tärkein toimiala, johon kummankin MBO:n kirjanpito sisällyte- tään. tarkoitus toimialojen rakennetta. Lisäksi oli määrä uudistaa Kustannusten perustaa oli säästämiseksi keskusvarasto ja yhteinen osto-osasto. Kornin ympäris- tötekniikka sekä maataloustekniikka/hyötyajoneuvot oli määrä organisoida niin, että kannattavuus lisääntyy ja kustannuksissa voidaan säästää 7 prosenttia. Haketusko- neiden tuotantoa ja myyntiä oli määrä jatkaa (4). SEAT- autotalossa valikoimaa, myydä enemmän käytettyjä autoja ja tarjota enemmän ulko- maisia merkkejä. yritys lisätä aikoi C Aiemmat rahoitustoimenpiteet (12) Korn hyötyi vuoden 1991 puolivälistä vuoden 1997 puoliväliin toteutetussa ensimmäisessä rakenneuudistuk- sessa seuraavista rahoitustoimenpiteistä: a) yhteensä 1,23 miljoonaa Saksan markkaa ERP-lainoja 1992 ja 1993 (5), b) yhteensä 2 miljoonaa Saksan markkaa EKH-lainoja 1992 ja 1994 (6), c) yhteensä 0,06 miljoonaa Saksan markkaa T & K- avustuksia 1995 ja 1996 (7), d) saatavilla olevien tietojen perusteella 0,81 miljoo- naksi Saksan markaksi arvioidut investointiavustukset vuosina 1993 ja 1994 (8), e) saatavilla olevien tietojen perusteella 0,15 miljoo- investointilisät arvioidut naksi Saksan markaksi vuosina 1992—1997 (9), (3) Vastauksessaan 4. syyskuuta 1998 Saksa ilmoitti, että maatalous- tekniikan/hyötyajoneuvojen toimialan myynti ei ollut helppoa, koska liikevaihto ja voitot olivat niin pieniä. SEAT-autotalon myynti vii- västyi. Tämä vei MBO:lta uskottavuutta. (4) Yrityksen ei ole onnistunut tuoda tätä uutta tuotetta markkinoille. (5) European Recovery Program — Darlehen zur Förderung der ja Existenzgründung (NN 31/92, EYVL C 298, 14. 11. 1992, s. 4, N 391/93, EYVL C 257, 22. 9. 1993, s. 4). (6) Eigenkapitalhilfeprogramme (NN 143/91, EYVL C 21, 27. 11. 1991, s. 21, ja N 213/93, EYVL C 302, 9. 11. 1993, s. 6). (7) Innovationsförderprogramme (N 236/96, EYVL C 25, 25. 1. 1997). (8) Thüringenin Gemeinschaftsaufgabe-varoja alueen talouden raken- teiden kehittämiseen. Ohjelmaan perustuvat toimenpiteet ovat EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan artiklan kuuluvia alueellisia investointitukia ja komissio on hyväksynyt ne EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan poik- keuksen perusteella. kohdan 87 1 (9) Investitionszulagengesetz: Tähän lakiin perustuvat toimenpiteet ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvia alueellisia investointitukia, ja komissio on hyväksynyt ne EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan poik- keuksen perusteella. 23. 11. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 295/23 f) 3 miljoonan Saksan markan vakauttamislaina Thürin- genin osavaltiolta vuonna 1995 vaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistukseen tarkoitetun komission hyväksymän tukiohjelman perusteella (1). Deutsche Ausgleichsbankin antama 2,4 miljoonan Saksan joka myös oli osa hyväksyttyä markan takaus, tukiohjelmaa, kattoi näistä lainoista 80 prosenttia (2), g) saatavilla olevien tietojen perusteella 6 miljoonaksi lainat Sparkasse Gera- vuoteen vuoden 1991 puolestavälistä Saksan markaksi arvioidut Greizilta 1997 (3), h) 0,01 miljoonan Saksan markan avustukset mainon- taan ja PR-työhön vuosina 1995 ja 1996, i) 0,01 miljoonan Saksan markan messuavustukset vuonna 1996, j) yhteensä 0,07 miljoonan Saksan markan avustukset työllisyyttä edistäviin toimenpiteisiin vuosina 1993 ja 1997. (13) (14) Toimenpiteet a:sta e:hen kuuluvat tiettävästi hyväksyt- tyihin tukiohjelmiin. Komissio on aloittanut ohjelmaa, jonka osana toimenpide f on myönnetty, koskevan viral- että lisen tutkintamenettelyn, koska oli ohjelmaa käytetään väärin. Kyseisen tukiohjelman perus- teella ei nimittäin saisi myöntää yli kymmenen vuoden lainoja. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa on kuitenkin myönnetty yli 12 vuoden lainoja. Toimenpiteet g:stä j:hin eivät kuulu hyväksyttyihin tukiohjelmiin. epäilyksiä, Saksa ilmoitti komissiolle, että vuonna 1994 myönnetyt 0,403 miljoonan Saksan markan investointiavustukset (toimenpide d) on ilmoitettu saatavaluetteloon. Lisäksi Sparkasse Gera-Greiz on vaatinut 4,142 miljoonan Saksan markan lainojen (toimenpide g) sekä 3 miljoonan Saksan markan vakauttamislainojen (toimenpide f) takai- sinmaksua. D Uudet rahoitustoimenpiteet (15) Saksa ilmoitti komissiolle 18. maaliskuuta 1998 uudesta tuesta, jota Kornille oli myönnetty 3,8 miljoonaa Saksan markkaa vakauttamislainojen muodossa toisen raken- neuudistuksen yhteydessä 15. lokakuuta 1997. Varat olivat peräisin vaikeuksissa oleville yrityksille tarkoite- tusta Thüringenin vakauttamisrahastosta. Komissio on hyväksynyt kyseisen ohjelman EY:n perustamissopi- (1) Komissio on aloittanut tätä järjestelyä koskevan virallisen tutkinta- menettelyn: Vähämerkityksistä tukea koskevan de minimis -säännön väärä soveltaminen Thüringenin osavaltion pk yrityksille suunnatussa lainaohjelmassa (C 87/98, EYVL C 108, 17. 4. 1999). (2) Richtlinie des Freistaates Thüringen für die Übernahme von Bürg- schaften und Garantien zugunsten der Wirtschaft und der freien Berufe durch die TAB (tuki N 117/96 EYVL C 288, 23. 9. 1997). (17) (18) (19) (20) (21) muksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perus- teella (4). (16) Ohjelman säännöissä säädetään seuraavaa: rakenneuudistuksiin myönnetään tukea Jos yli 5 miljoonaa Saksan markkaa, tapauksista on ilmoitettava komissiolle erikseen. Sillä ei ole merkitystä, onko tuki myönnetty osana jotakin muuta hyväksyttyä tukioh- jelmaa. Kornin hyväksi aikaisemmin toteutetut tukitoi- menpiteet oli selvästi myönnetty rakenneuudistukseen, ja niiden määrä ylitti 5 miljoonaa Saksan markkaa. Jos pelastamis- ja rakenneuudistustukea on aikaisemmin myönnetty yli 2 miljoonaa Saksan markkaa, on niistäkin ilmoitettava komissiolle. Mikäli aikaisemmat toimenpi- teet eivät kuulu hyväksyttyjen tukiohjelmien soveltamis- alaan, pidetään niitä yleensä pelastamis- tai rakenneuu- distustukena. Viimeisten Saksalta saatujen tietojen mukaan lainojen vakuutena oli Reinhard Kornin henkilökohtainen 1,5 ja hänen 1,5 miljoonan Saksan markan takaus miljoonan Saksan markan henkivakuutuksensa oikeuk- sien luovutus sekä yrityksen saatavia (5). Saksa on ilmoittanut komissiolle, että nämä lainat on ilmoitettu saatavaluetteloon ja että Reinhard Korn on joutunut vastaamaan henkilökohtaisesta takauksestaan. sisältyi lykkäykseen rakenneuudistussuunnitelmaan 3,8 Toiseen miljoonan Saksan markan lisäksi Sparkasse Gera-Greizin sitoumus sen myöntämien lainojen koronmaksun ja Lisäksi lyhennysten Thüringer Aufbaubank ilmoitti olevansa valmis lykkäämään ensimmäisen rakenneuudis- tuksen yhteydessä myönnettyjen vakauttamislainojen (toimenpide kolmella vuodella. takaisinmaksua a). ’TAB’) (toimenpide (jäljempänä vähittäistä f) E Markkina-analyysi 1 Maatalouskoneet ja traktorit (6) Kornin toimialana on traktoreiden ja maatalouskoneiden korjaus, huolto ja myynti sekä niiden varusteet ja vara- osat. Lisäksi yritys kehittää haketuskoneita. Euroopan maatalouskoneteollisuuden tilanne on paran- tunut oleellisesti vuodesta 1993. Joidenkin tärkeiden indikaattorien yleistä huonontumista ei voi kuitenkaan jättää huomiotta. Esimerkkinä voidaan mainita maata- louden työpaikkojen väheneminen ja EU:n ulkopuolisen (3) Saksalta viimeksi saadut tiedot osoittavat, että näiden lainojen vakuutena oli useita yrityksen saamisia sekä Kornin pariskunnan henkivakuutus joitakin näistä lainoista ilmoitettiin saatavaluetteloon, mihinkään näistä vakuuksista ei turvauduttu. tiedetä). Vaikka (jonka arvoa ei (4) Tuki NN 74/95, SG(96) D/1946, 6. helmikuuta 1996. (5) Tiedossa ei ole näiden arvoa eikä sitä, onko niihin jouduttu turvau- tumaan. (6) Panorama of EU industry 1997, nide 2, 13-32; NACE (revisio 1) 29. 31, 29. 32. L 295/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 23. 11. 2000 tuonnin osuuden kasvu. Keskipitkällä aikavälillä kehitys johtaa liikevaihdon yleiseen pienenemiseen (– 19 % kiin- teinä hintoina 10 vuoden aikana), ja kun lisäksi tuotta- vuus jatkuvasti kasvaa, työllisyys vähenee. kaiden kasvaviin vaatimuksiin ja valmistaa tehokkaampia ja ympäristöystävällisempiä tuotteita. (22) Alan tuhatkunta yritystä Euroopassa ovat pääasiassa pk- yrityksiä, jotka ovat erikoistuneet tiettyyn tarkoitukseen käytettävien laitteiden valmistukseen. Erikoistumisen ansiosta yritykset eivät ole niin riippuvaisia yleisistä suhdannevaihteluista, vaan ne reagoivat voimakkaammin paikallisiin kriiseihin. (28) ja Vuonna 1995 kysyntä taantui tärkeimmillä aloilla, vaikutukset näkyivät erityisesti Saksassa. Metallisäiliöiden havaittiin ruostuvan myös sisäpuolelta, mikä lisäsi muovin käyttöä. 2 Moottoriajoneuvot (1) III PÄÄTÖS MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISESTA (23) Korn myös ostaa ja myy sekä huoltaa kuorma-autoja ja muita hyötyajoneuvoja sekä myy niihin varaosia ja lisä- varusteita. (24) Ajoneuvojen kysyntään vaikuttavat monet ja näiden tekijöiden muutokset ovat olleet syynä menekin kausittaiseen vaihteluun viimeisten 20 vuoden aikana. Matalasuhdanteen aikana uusia ajoneuvoja on rekiste- röity yleensä huomattavasti vähemmän. tekijät, (25) suuntautuvaan Kuorma-autojen kysyntä on läheisesti yhteydessä teolli- suustuotannon kehitykseen ja teknisiin laitteisiin ja koneisiin investointihalukkuuteen. Yhteisön kuorma-autoalalla on odotettavissa piristymistä tähänastiseen laskusuuntaukseen verrattuna. Kysynnän yleinen kehitys riippuu kuitenkin ennen kaikkea siitä, miten nopeasti ajoneuvokantaa uudistetaan. (26) Autoalan suhdannevaihtelut suuresti moottoriajoneuvojen osien ja varusteiden (2) kysyntään. Ajoneuvojen osilta vaaditaan parempaa kestävyyttä ja pidempää käyttöikää, mikä vaikuttaa kielteisesti vara- osien tarpeeseen. vaikuttavat (29) Aloittaessaan muodollisen tutkintamenettelyn komissio toteutetut oli sitä mieltä, että kaikki Kornin hyväksi toimenpiteet ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Koska tietoa oli hyvin niukasti, komissio ei voinut tutkia, ovatko kaikki toimenpiteet niiden ohjelmien mukaisia, joiden perusteella niiden ilmoitetaan myönnetyn. Jo silloin oli kuitenkin selvää, että tiettyjä tukitoimenpiteitä täytyy pitää tapauskohtaisena tukena. Koska tuet oli tarkoitettu rakenneuudistuksiin, komissio aloitti niiden tutkinnan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja valtiontuesta vaikeuksissa olevien ja rakenneuudistukseksi annet- yritysten pelastamiseksi tujen suuntaviivojen (4) (jäljempänä ’suuntaviivat’) perus- teella. (30) Komissiolla oli vakavia epäilyjä tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Komission mielestä tukien myöntä- minen uudelleen ei näyttänyt Saksan esittämistä syistä perustellulta. Komissio ei ollut myöskään vakuuttunut rakenneuudistussuunnitelman johdonmukaisuudesta eikä sen taustalla olevien oletusten realistisuudesta. Komissio pohti, voitaisiinko aiheeton kilpailun vääristyminen välttää. Kornin kapasiteetin kehittymisestä ei nimittäin ollut mitään tietoa. Kun rakenneuudistuksen kokonais- kustannuksista ei myöskään ollut tietoa ja yksityisen sijoittajan huomattavaan panokseen kohdistui epäilyjä, komissio ei voinut ottaa kantaa tukien suhteellisuuteen. 3 Metallituotteet (3) (27) Korn valmistaa myös metallisia jätesäiliöitä (ympäristö- tekniikka). Metallisäiliöiden kysyntä yhteisössä on laman takia ollut vähäistä. Lisäksi kilpailu kolmansien maiden kanssa on alalla kovaa. Yhteisön valmistajat ovat pyrki- neet eriyttämään tuotantoaan ja saamaan sillä tavoin jalansijaa läheisillä segmenteillä. Valmistajat ovat työs- kennelleet kovasti sen eteen, että ne voivat vastata asiak- (1) Panorama of EU industry 1997, nide 2, 17-8; NACE (revisio 1) 34. 1, 34. 2. (2) Panorama of EU industry 1997, nide 2, 17-19; NACE (revisio 1) 34. 3. (31) Aloittaessaan muodollisen tutkintamenettelyn komissio vaati 22. kesäkuuta 1999 Euroopan yhteisön perusta- missopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksi- tyiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (5) 10 artiklan 3 kohdan mukaisessa tietojen antamista koske- vassa välipäätöksessä tarkkoja tietoja kustakin yksittäi- sestä toimenpiteestä. Lisäksi se määräsi Saksan antamaan tietoja kaikesta Kornille myönnetystä tuesta, josta tähän mennessä ei ole ollut tietoa. (3) Panorama of EU industry 1997, nide 2, 12-15; NACE (revisio 1) 28. 21. (4) EYVL C 368, 23. 12. 1994, s. 12. (5) EYVL L 83, 27. 3. 1999, s. 1. 23. 11. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 295/25 IV ARVIOINTI (32) tiedot Komissio velvoitti välipäätöksessään Saksan toimitta- tutkinnan maan kuukauden kuluessa riittävät kohteena olevien toimenpiteiden arvioimiseksi. Määrä- aikaa pidennettiin Saksan pyynnöstä 30. lokakuuta 1999 asti. Toimitetut tiedot olivat kuitenkin edelleen puutteel- lisia. Näin ollen komissio tukeutuu arvioinnissaan saata- villa oleviin tietoihin asetuksen (EY) N:o 659/1999 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti. A Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki (33) Kornin hyväksi toteutetuissa rahoitustoimenpiteissä on kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta, koska tuki on peräisin valtion jota vaikeuksissa oleva varoista ja Korn saa siitä etua, yritys ei olisi saanut yksityiseltä sijoittajalta. Koska Kornilla on asian kannalta merkityksellisillä markkinoilla Euroopassa kilpailijoita, ja näin ollen markkinoilla tuet uhkaavat vääristää kilpailua käydään kauppaa, yhteismarkkinoilla. (36) (37) teella. Komissio ei voi kuitenkaan antaa lopullista arvi- ointiaan siitä, ovatko ne näiden ohjelmien mukaisia, koska komission välipäätöksestä huolimatta Saksa ei ole toimittanut riittäviä tietoja asiasta. Näin ollen kyseisiä tukia on pidettävä tapauskohtaisina tukina. Thüringenin osavaltion myöntämät 3 miljoonan Saksan markan vakauttamislainat kuuluvat ohjelmaan, jota koskevan menettelyn komissio on aloittanut, koska siltä, että ohjelmaa on käytetty väärin (1). vaikutti Vaikka komissio ei olekaan vielä tehnyt päätöstä ohjelman soveltuvuudesta yhteismarkkinoille, voidaan kuitenkin todeta, että tämän tukiohjelman perusteella voidaan myöntää kymmeneksi vuodeksi. Käsiteltävissä lainat kuitenkin myönnettiin yli kahdeksitoista vuodeksi. Riippumatta siitä, soveltuuko ohjelma yhteismarkkinoille, lainat eivät ja näin ollen niitä on vastanneet ohjelman sääntöjä, pidettävä tapauskohtaisena tukena. tapauksissa enintään lainoja Kappaleessa 36 mainituille vakauttamislainoille myön- netty 2,4 miljoonan Saksan markan takaus, joka kattaa lainoista 80 prosenttia, on myönnetty komission hyväk- symän tukiohjelman osana. Ohjelman ehdot edellyttävät kuitenkin rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista yrityksen pitkäaikaisen kannattavuuden palauttamiseksi. Takausta on näin ollen pidettävä rakenneuudistustukena. Koska itse lainat kokonaisuudessaan ovat tukea, takaus- summa jätetään huomiotta päällekkäisyyksien välttämi- seksi. B Tukitoimenpiteet ensimmäisen rakenneuudis- tuksen yhteydessä 1 Hyväksyttyjen aluetukiohjelmien perusteella myönnetyt tuet (34) Kahden miljoonan Saksan markan EKH-lainat, 1,236 miljoonan Saksan markan ERP-lainat ja 0,067 miljoonan Saksan markan T&K-avustukset katsotaan voimassa olevaksi tueksi, koska ne on myönnetty hyväksyttyjen tukiohjelmien perusteella. Sen vuoksi niitä ei tässä päätöksessä tutkita, mutta ne voidaan ottaa huomioon tuen suhteellisuutta arvioitaessa. (38) toimenpiteet Seuraavat kuulu hyväksyttyihin eivät tukiohjelmiin, ja niitä on näin ollen pidettävä tapauskoh- taisina tukina: — saatavilla olevien tietojen perusteella yhteensä noin 6 miljoonaksi Saksan markaksi arvioidut lainat Spar- kasse Gera-Greizilta vuoden 1991 puolivälistä vuoteen 1997 (2), — 0,01 miljoonan Saksan markan avustukset mainon- taan ja PR-työhön vuosina 1995 ja 1996, — 0,01 miljoonan Saksan markan messuavustukset vuonna 1996, — 0,07 miljoonan Saksan markan avustukset työlli- syyttä edistäviin toimenpiteisiin 1993 ja 1997. 2 Muut kuin hyväksyttyjen aluetukiohjelmien perusteella myönnetyt tuet (39) Komission tiedonannon mukaan (EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan jäsenvaltioille osoittaman (35) Investointiavustusten ja -lisien määrä on ilmeisesti yhteensä vähintään 0,96 miljoonaa Saksan markkaa, vaikkakaan niiden tarkemmasta määrästä ei ole edelleen- kään täyttä varmuutta. Saksan mukaan kyseiset toimen- piteet on toteutettu hyväksyttyjen tukiohjelmien perus- (1) C 87/98, EYVL C 108, 17. 4. 1999. (2) Saatavilla olevien tietojen mukaan lainoilla on useita vakuuksia. Niiden arvoa ei ole kuitenkaan mainittu. Koska vakuuksien arvoa ei tiedetä eikä niihin ole tiettävästi myöskään turvauduttu, avustusekvi- valentti vastaa 100:aa prosenttia lainasummasta. L 295/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 23. 11. 2000 julkisiin teollisuusyrityksiin (1)) ja komission direktiivin 80/723/ETY 5 artiklan sovelta- minen vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävien lainojen ja takausten intensiteetti on 100 prosenttia (2). Komission on näin ollen tutkittava ensim- mäisen rakenneuudistuksen yhteydessä toteutettuja tuki- toimenpiteitä Saksan markan arvosta. 10,05 miljoonan vähintään C EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksen soveltaminen ensim- mäisen rakenneuudistuksen yhteydessä myönnet- tyihin tapauskohtaisiin tukiin (40) soveltuvina jonka mukaan valtiontuet eivät Komissio arvioi yksittäiset (tapauskohtaiset) valtiontuet välittömästi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan perusteella. Artiklassa määrätään poikkeuksista yleispe- riaatteeseen, sovellu yhteismarkkinoille. Tukia voidaan pitää yhteismarkki- EY:n perustamissopimuksen 87 noille artiklan 2 kohdan poikkeusten nojalla. Tämän tarkas- telun kohteena olevat tukitoimenpiteet eivät kuitenkaan ole sosiaalista tukea eikä niitä myönnetä yksittäisille kuluttajille (a alakohta), eivätkä ne ole tukea luonnon- mullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi (b alakohta). Niitä ei myöskään myönnetä Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut (c alakohta). (41) Aluetukea koskevia poikkeuksia esitetään lisää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakoh- dassa ja 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa. Korn sijaitsee uudessa osavaltiossa, joka kuuluu 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan (3). Tuen päätarkoi- tuksena on kuitenkin vaikeuksissa olevan yrityksen pelastaminen tai rakenneuudistus eikä kyseisen alueen taloudellisen kehityksen edistäminen. Vaikka yritys, jonka pelastaminen tai rakenneuudistus on onnistunut, voikin vaikuttaa alueen kehitykseen, komissio perustaa tällaisten tukien arviointinsa yleensä kuitenkin 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaan ennemmin kuin 87 artiklan 3 kohdan a alakohtaan. (42) (43) Käsiteltävänä olevaan tapaukseen ei myöskään voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 jotka koskevat Euroopan kohdan b ja d alakohtaa, yhteistä etua koskevia hankkeita sekä kulttuurin edistä- mistä ja kulttuuriperinnön säilyttämistä. Jäljelle jää näin ollen vain EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa esitetty poikkeus. Komission on yhteisön suuntaviivojen nojalla arvioitava, onko tuet myönnetty tietyn taloudellisen toiminnan jos tuki ei muuta kaupan- kehityksen edistämiseen, (1) EYVL C 307, 13. 11. 1993, s. 3. (2) Ks. myös komission tiedonanto — EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä ETA-sopimuksen 61 artiklan soveltaminen lentolii- kenteen valtiontukiin, nro 33 (EYVL C 350, 10. 12. 1994, s. 5). (3) Ks. komission päätös tuesta N 464/93. käynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Koska Saksa on luokitellut kyseiset tuet nimen- omaan rakenneuudistustueksi, komissio perustaa arvi- ointinsa vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi. suuntaviivoihin valtiontuesta (44) Komissio esittää suuntaviivoissa 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisedellytykset. 1 Pitkäaikaisen kannattavuuden palauttaminen (45) (46) Rakenneuudistustukien myöntämisen edellytyksenä on realistinen, yhtenäinen ja kauaskantoinen suunnitelma pitkäaikaisen kannattavuuden palauttamiseksi kohtuulli- sessa ajassa. Saksa on toimittanut tietoa Kornin kehityksestä vuodesta 1991 vuoteen 1997. Niiden mukaan Kornin tulos oli vuonna 1994 hieman positiivinen, mutta se on kärsinyt vuodesta 1995 tappioita. Tulos säilyi negatiivisena, vaikka yritykselle myönnettiin vuodesta 1991 huomat- tavia tukia. Toimitetuissa tiedoissa mainitaan aikaisempi rakenneuudistus vain ohimennen. Yrityksen vaikeuksista ei myöskään kerrota tarkemmin. Samoin puuttuu raken- neuudistussuunnitelma, jossa olisi esitetty toimenpiteet ja niiden kustannukset. Saksa ei ole myöskään selittänyt, miksi tuella ei ole edistetty kauaskantoista rakenneuudis- jolla yrityksen pitkäaikainen kannattavuus olisi tusta, voitu palauttaa. (47) Komissio katsoo näin ollen, että tämä edellytys ei ole täyttynyt. 2 Ei kohtuutonta kilpailun vääristymistä (48) Rakenneuudistuksen yhteydessä on toteutettava toimen- jotka tasapainottavat kilpailijoihin kohdistuvia piteitä, haitallisia vaikutuksia mahdollisuuksien mukaan, sillä muutoin tuki on ristiriidassa yhteisen edun kanssa eikä siihen voida soveltaa 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusta. Jos kysynnän ja tarjonnan objektiivinen tarkastelu osoittaa, että merkityksellisillä markkinoilla yhteisössä on ylikapasiteettia, rakenneuudistussuunnitel- malla on taattava, että kapasiteettia vähennetään tai pois- tetaan käytöstä lopullisesti kyseisen toimialan raken- teiden uudistamiseksi. Kapasiteetin vähentämisen on oltava suhteessa tukeen ja rakenneuudistuskustannuk- siin. (49) Tietojen antamista koskevasta välipäätöksestä huolimatta Saksa ei ole toimittanut mitään merkittävää tietoa Kornin tuotantokapasiteetista tai niistä merkityksellisistä markkinoista, joilla Korn toimii. Mitään toimenpiteitä tuotantokapasiteetin vähentämiseksi ei mainita. Mitkään merkityksellisistä tuotemarkkinoista eivät näytä olevan 23. 11. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 295/27 ja metallisäiliöiden markkinoilla voi ylituotannon suhteen ongelmattomia. Maatalouskone- tuotannossa eräät indikaattorit, kuten työllisyys ja tuonti, kehittyvät epäsuotuisasti. Moottoriajoneuvoalan yksit- täiset segmentit ovat äärimmäisen riippuvaisia suhdan- teista, tapahtua kuten muutoksia muovin, käytön lisääntymisen vuoksi. Komissio ei pysty arvioimaan, onko toteutettu riittävästi toimenpiteitä kilpailijoihin kohdistuvien haitallisten vaikutusten tasa- painottamiseksi. Koska kilpailun vääristymisen mahdolli- suutta ei voida näin ollen sulkea pois, suuntaviivojen edellytykset eivät myöskään tässä suhteessa täyty. vaihtoehtoisten raaka-aineiden, 3 Tuen suhteuttaminen rakenneuudistuksen kustannuksiin ja hyötyihin (50) Tuen määrä ja intensiteetti on rajoitettava mahdolli- simman vähäiseksi rakenneuudistusvaiheen aikana ja suhteutettava yhteisön kannalta odotettavissa olevaan hyötyyn. Lisäksi tuensaajien on maksettava huomattava osa rakenneuudistuskustannuksista. Koska rakenneuudis- tussuunnitelmaa ei ole esitetty, tällaisen arvioinnin teke- minen on mahdotonta. Tietoja puuttuu varsinkin sijoit- tajan osuudesta ensimmäisen rakenneuudistuksen yhtey- dessä. (51) Komissio on sitä mieltä, että tällainen huomattava tuki olisi voinut vaikuttaa maksuvalmiuteen, koska yritys on joita se olisi voinut saanut ylimääräisiä käteisvaroja, käyttää vääristävään toimintaan. aggressiiviseen ja markkinoita (52) Näin ollen komissio päättelee, että ensimmäisen raken- neuudistuksen yhteydessä myönnetty tuki ei ollut sään- töjenmukaista, koska yhteisön suuntaviivojen mukaista rakenneuudistussuunnitelmaa ei ollut. Tuet eivät näin ollen sovellu yhteismarkkinoille. D Uudet tukitoimenpiteet toisen rakenneuudis- tuksen yhteydessä (53) Uuden rakenneuudistuksen yhteydessä Korn sai 3,8 miljoonan Saksan markan vakauttamislainat. Lainat perustuvat Thüringenin aluetukiohjelmaan (1), jossa on kyse komission hyväksymästä tukiohjelmasta vaikeuk- sissa uudistamiseen. Ohjelma edellyttää yhteisön suuntaviivojen mukaisen toteutta- rakenneuudistussuunnitelman täysimääräistä mista. Lainoissa on siis kyse rakenneuudistustuesta. rakenteiden yritysten olevien villa olevien tietojen mukaan myöskään ole turvauduttu, komissio ei voi pitää niitä yksityisen sijoittajan osuutena eikä niillä voida vähentää edellä laskettua avustusekviva- lenttia. Näin ollen kyseisistä lainoista 2,3 miljoonan Saksan markan osuuden katsotaan olevan valtiontukea. (55) Sparkasse Gera-Greiz ja TAB lykkäsivät nykyisen raken- neuudistuksen yhteydessä myöntämiensä lainojen ja niiden korkojen maksua kolmella vuodella. Koska lykkäys koskee lainoja, jotka on myönnetty ensimmäisen rakenneuudistuksen yhteydessä ja jotka ovat kokonai- suudessaan tukea, niitä ei oteta huomioon päällekkäi- syyksien välttämiseksi. (56) (57) E EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksen soveltaminen toisen rakenneuudistuksen yhteydessä myönnettyihin tukiin Koska mikään muu poikkeus EY:n perustamissopi- muksen 87 artiklan 1 kohdan yleisestä valtiontukikiel- losta ei tule kysymykseen, uusia tukitoimenpiteitä on arvioitava EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja suuntaviivojen perusteella. Suun- taviivojen mukaan yleinen periaate on, että tukitoimen- piteitä myönnetään vain kerran. Tukien myöntämiseen jotka johtuvat ulkoisista, uudelleen on oltava syitä, joista yrityksen ei ennalta arvaamattomista tekijöistä, voida millään tavoin katsoa vastaavan. Saksan mukaan syynä siihen, että rakenneuudistustukia on myönnetty uudelleen, ovat tappiot, joita on aiheu- tunut vuodesta 1993 tuotevastuuseen perustuvien vali- tusten vuoksi. Ainut muu esille otettu syy on, että yritys ei pysty myymään erästä itse kehittämäänsä tuotetta. Komission näkemys on, että yritys on voinut välittö- mästi vaikuttaa molempiin syihin eikä niitä näin ollen voida pitää ”ulkoisina”. Tuen toistuvalle myöntämiselle asetetut edellytykset eivät näin ollen täyty. Tuensaajan merkityksellisiä markkinoita vääristävää vaikutusta ei voida siis sulkea pois. Jo pelkästään näiden seikkojen perusteella yhteismarkkinoille voitaisiin pitää soveltumattomina, koska ne eivät ole sopusoinnussa rakenneuudistussuuntaviivojen kanssa. tukia (54) Saksalta viimeksi saatujen tietojen mukaan lainojen vakuutena oli Reinhard Kornin antama henkilökohtainen 1,5 miljoonan Saksan markan takaus, josta hän myös henkilökohtaisesti joutui vastaamaan. Koska muiden vakuuksien kokonaisarvo on epäselvä eikä niihin saata- (1) NN 747/95, SG (96) D/194, 6. helmikuuta 1996. (58) Komissio on tutkinut kuitenkin myös suuntaviivojen 3. 2 kohdan muut ehdot voidakseen todeta, missä määrin yrityksen pitkäaikainen kannattavuus voidaan raken- neuudistussuunnitelman perusteella palauttaa, välte- täänkö kohtuutonta kilpailun vääristymistä, ovatko tuet sopivassa suhteessa rakenneuudistuksen kustannuksiin ja hyötyihin ja toteutetaanko suunnitelma kokonaan. L 295/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 23. 11. 2000 1 Pitkäaikaisen kannattavuuden palauttaminen gelmien valossa komissio ei voi sulkea pois sitä mahdol- lisuutta, että kilpailu vääristyy kohtuuttomasti. (59) (60) Yrityksen toimintasuunnitelmassa kuvataan vain hyvin lyhyesti yrityksen jakamista kolmeen toimialaan ja toimialojen organisaatiota. Laskelmiin sisältyy enemmän yksityiskohtia. Uusi suunnitelma ulottuu vuodesta 1997 vuoteen 2000. Taloudellista tilaa koskevien tietojen mukaan Kornin pitäisi jo vuoden kuluttua uuden suun- nitelman toteuttamisesta pystyä kattamaan tappionsa ja saavuttaa vuositasolla ylijäämää. Saksan toimittamien tietojen mukaan liikevaihdon kasvu vuonna 1998 on itse asiassa lähes lainasumman suuruinen (1). Uusimman oikeuskäytännön mukaan ylimääräisiä tuen muodossa saatuja tuloja ei pitäisi ottaa huomioon kannattavuuden palautumista tukea käytetään pelkästään tappioiden kattamiseen. arvioitaessa (2). Uutta Komission mielestä yrityksen ongelmia ei ole kuvailtu rakenneuudistussuunnitelmassa riittävän perusteellisesti. Sama koskee myös yrityksen toimintaan vaikuttavia toimenpiteitä. Komissio toteaa, että toinen konsultti- yritys ei yhdy Kornin käyttämän konsulttiyrityksen johtopäätöksiin toimenpiteistä, joita tarvitaan yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Erityisesti arviot yri- tyksen rakenteesta ja markkinoinnin vaikutuksesta tule- viin voittoihin poikkeavat toisistaan. Näkemykset yri- tyksen tulevasta kannattavuudesta eivät myöskään ole yhteneväiset. Lisäksi yrityksen toimintaan vaikuttavien toimenpiteiden ja taloudellisten laskelmien välillä ei ole selvää yhteyttä. Niiden taustalla olevia oletuksia on seli- tetty hyvin vähän. (61) Näistä syistä komissio ei voi yhtyä Saksan näkemykseen, että yrityksen elinkelpoisuus voidaan palauttaa raken- neuudistussuunnitelman avulla. (63) (64) (65) 3 Tuen suhteuttaminen rakenneuudistuksen kustannuksiin ja hyötyihin Rakenneuudistussuunnitelmaan ei sisälly tietoja uudis- tuksen kokonaiskustannuksista. Näin ollen komissio ei voi tutkia, ovatko tuet sopivassa suhteessa rakenneuudis- tuskustannuksiin. Se ei myöskään voi tutkia, rajoittu- välttämät- rakenneuudistuksen kannalta vatko tuet tömään. Viimeksi toimitettujen tietojen mukaan eräiden toisen rakenneuudistuksen yhteydessä myönnettyjen lainojen vakuutena oli mm. sijoittaja Reinhard Kornin yksityinen 1,5 miljoonan Saksan markan vakuus, josta tämä joutui vastaamaan. Summaa pidetään näin ollen yksityisen sijoittajan osuutena (3). Koska komissiolla ei ole käsitystä kaikista rakenneuudistuksen kustannuksista, se ei voi tutkia, oliko sijoittajan osuus sopivassa suhteessa koko- naiskustannuksiin. Komissio kuitenkin toteaa, että suunnitellun MBO:n (joka ei koskaan toteutunut) hypoteettista myyntihintaa ei voida pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna sijoittajan merkittävänä osuutena, ellei esitetä kattavia tietoja taus- talla olevista realistisista odotuksista. Kornia koskevat tiedot näyttävät viittaavan siihen, että MBO oli suunni- teltu valtion rahoitustuella. (66) Komissio ei voi tietojen puuttumisen vuoksi ottaa kantaa tukien suhteellisuuteen. Tätä koskeva yhteisön suuntavii- vojen vaatimus ei näin ollen täyty. 2 Ei kohtuutonta kilpailun vääristymistä 4 Rakenneuudistussuunnitelman täydellinen toteuttaminen (62) Tuensaajat eivät saa käyttää tukea kapasiteettinsa kasvat- tamiseen. Jos alalla on ylikapasiteettia, odotetaan kapasi- teetin vähentämistä. Vaikka komissio nimenomaan pyysi tästä tietojen antamista koskevassa tietoja, ei ole kerrottu, rakenneuudistussuunnitelmaan sisälly toimenpiteitä, jotka voisivat johtaa tuotantokapasiteetin vähenemiseen. Merkityksellisiä tuotemarkkinoita koske- vien tietojen ja maatalouskoneiden, moottoriajoneuvojen ja metallisäiliöiden tuotantoa koskevien kapasiteettion- yrityksen kapasiteetin kehityksestä välipäätöksessä eikä (1) Yksi niistä syistä, tukien myöntämistä joilla Saksa on perustellut uudelleen, oli liikevaihdon ja yrityksen tuloksen selvä kohentuminen vuonna 1998 aikaisempiin vuosiin verrattuna Thüringenin vakautta- misrahaston lainojen ja takauksen ansiosta. (2) Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 15. syyskuuta 1998 antama tuomio asioissa T-126/96 ja T-127/96, BFM ja EFIM v. komissio (Kok. 1998, s. III-3437). (67) Geran tuomioistuin käynnisti 8. marraskuuta 1999 Kornia koskevan maksukyvyttömyysmenettelyn. Tämä vahvisti komission epäilyjä kannattavuuden palauttami- sesta. (68) että Komissio päättelee, toisen rakenneuudistuksen yhteydessä myönnetyt tuet eivät ole sääntöjenmukaisia, koska yrityksen vaikeuksien syynä ei ollut ennalta arvaa- mattomia ulkoisia tekijöitä eikä rakenneuudistussuunni- telma ollut kattava. Näin ollen yhteisön suuntaviivojen täyty. Komissio katsookin, etteivät vaatimukset eivät uudet tuet sovellu yhteismarkkinoille. (3) Näitä lainoja koskeviin muihin vakuuksiin ei turvauduttu. Komissio toteaa myös, että joitakin näistä vakuuksista, esim. Reinhard Kornin vakuutukseen liittyviä oikeuksia sekä eräitä yrityksen saatavia, pidet- tiin myös Sparkasse Gera-Greizin lainojen vakuutena. 23. 11. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 295/29 (69) V PÄÄTELMÄT Komissio toteaa Saksan myöntäneen Kornille tukea sään- töjenvastaisesta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa rikkoen. Arviointinsa perusteella komissio sovellu yhteismarkkinoille, päättelee, että tuet eivät koska ne eivät täytä suuntaviivojen edellytyksiä. Ensim- mäisen rakenneuudistuksen yhteydessä myönnetyt tuet ovat rakenneuudistussuunnitelman puuttumisen vuoksi. Rakenneuudistustukien myöntä- minen toisen kerran ei perustu ennalta arvaamattomiin ulkoisiin tekijöihin, jotka olisivat vaikuttaneet yritykseen, eikä rakenneuudistussuunnitelma vastaa suuntaviivoissa esitettyjä vaatimuksia, soveltumattomia ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Saksan Korn Fahrzeuge und Technik GmbH:lle myöntämät vähintään 6,31 miljoonan euron (12,35 miljoonan Saksan markan) tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille. Tuki sisältää seuraavat toimenpiteet: — saatavilla olevien tietojen perusteella 0,81 miljoonaksi investointiavustukset vuosina Saksan markaksi arvioidut 1993 ja 1994, — saatavilla olevien tietojen perusteella 0,15 miljoonaksi Saksan markaksi arvioidut investointilisät vuosina 1992— 1997, — 3 miljoonan Saksan markan vakauttamislaina Thüringenin osavaltiolta vuonna 1995, — saatavilla olevien tietojen perusteella yhteensä noin 6 miljoonaksi Saksan markaksi arvioidut lainat Sparkasse Gera-Greizilta vuoden 1991 puolestavälistä vuoteen 1997, — 0,01 miljoonan Saksan markan markkinointiavustukset vuosina 1995 ja 1996, — 0,01 miljoonan Saksan markan messuavustukset vuonna 1996, — yhteensä 0,07 miljoonan Saksan markan avustukset työlli- syyttä edistäviin toimenpiteisiin vuosina 1993 ja 1997, — 2,3 miljoonan Saksan markan vakauttamislaina Thüringe- niltä vuonna 1997. 2 artikla ja tarkoitetun Saksan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 1. artiklassa sääntöjenvastaisesta tuensaajalle maksetun tuen sekä kaiken muun Korn Fahrzeuge und Technik GmbH:lle rakenneuudistustarkoitukseen myönnetyn tuen, jota tietojen puuttumisen tai Saksan antamien epäselvien tietojen vuoksi ei ole voitu tarkemmin kuvailla 1 artiklassa, perimiseksi takaisin. takaisin viipymättä kansallisen 2. Tuki on maksettava oikeuden menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittä- vään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuen todelliseen takaisinperintään asti. tuensaajan käyttöön, Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon. 3 artikla Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysselissä 23 päivänä helmikuuta 2000. Komission puolesta Mario MONTI Komission jäsen


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0427/00 från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen. Den spanska statens fördelning av anslag från Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) för mål 1-området avsedda för Galicien.

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
Galicia
Spain
distribution of EU funding
less-favoured region

text: 20. 3. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 89 E/1 I (Meddelanden) EUROPAPARLAMENTET SKRIFTLIGA FR¯GOR MED SVAR (2001/C 89 E/001) SKRIFTLIG FR¯GA E-0427/00 fr(cid:229)n Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) till kommissionen (23 februari 2000) ˜mne: Den spanska statens f(cid:246)rdelning av anslag fr(cid:229)n Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) f(cid:246)r m(cid:229)l 1-omr(cid:229)det avsedda f(cid:246)r Galicien I sitt svar av den 21 december 1999 p(cid:229) min fr(cid:229)ga (E-1433/99) (1) om den geografiska f(cid:246)rdelningen av anslag fr(cid:229)n ERUF under perioden 1994(cid:141)1999 har Michel Barnier, kommissionsledamot med ansvar f(cid:246)r regionalpolitik, uppgivit att den spanska staten tilldelade Galicien ett st(cid:246)d fr(cid:229)n ERUF som uppg(cid:229)r till 553,86 miljoner euro, vilket enligt uppgift skulle utg(cid:246)ra 12,09 procent av den totala tilldelningen till de spanska autonoma regionerna inom m(cid:229)l 1-omr(cid:229)det, eftersom Galicien omfattar 11,67 procent av den samlade befolkningen i m(cid:229)l 1-omr(cid:229)det. Det f(cid:246)refaller i kommissionsledamotens svar som om kommissionen endast tar h(cid:228)nsyn till den spanska statens finansiella st(cid:246)d som f(cid:246)rvaltas direkt av de autonoma regionerna. Dessa st(cid:246)d utg(cid:246)r dock endast 45 procent av det st(cid:246)d som unionen tilldelar den spanska staten totalt. Denna fr(cid:229)ga avser s(cid:228)rskilt f(cid:246)rdelningen av de 55 procent som den spanska regeringen anv(cid:228)nder f(cid:246)r centralt genomf(cid:246)rd politik, som i m(cid:229)nga fall inte faller in under m(cid:229)l 1. Kan kommissionen informera om hur stor procentuell andel Galicien f(cid:229)tt under 1994(cid:141)1999 av de 55 procent som (cid:229)terst(cid:229)r av det totala st(cid:246)d som den spanska staten mottog fr(cid:229)n ERUF f(cid:246)r m(cid:229)l 1? P(cid:229) vilket s(cid:228)tt tar man h(cid:228)nsyn till s(cid:229)dan information i samband med att man antar gemenskapsst(cid:246)dramen f(cid:246)r perioden 2000(cid:141)2006? (1) EGT C 225 E, 8. 8. 2000, s. 2. Kompletterande svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (24 juli 2000) Under programplaneringsperioden 1994(cid:141)1999 utgjorde anslagen till de spanska autonoma regionerna f(cid:246)r deras direkta f(cid:246)rvaltning 35 % av Spaniens totala anslag fr(cid:229)n Europeiska regionala utvecklingsfonden. ¯terstoden f(cid:246)rvaltades av den spanska staten inom ramen f(cid:246)r multiregionala insatser. Under samma period fick den autonoma regionen Galicien enligt de senaste uppgifterna 10,55 % av de multiregionala bidragen, motsvarande ett belopp p(cid:229) 1,140 miljoner euro. Vad betr(cid:228)ffar perioden 2000(cid:141)2006 p(cid:229)g(cid:229)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande f(cid:246)rhandlingar om gemenskapsst(cid:246)dramen f(cid:246)r m(cid:229)l 1-regioner. De spanska myndigheterna har emellertid redan gjort en v(cid:228)gledande regional f(cid:246)rdelning av de samlade strukturfondsmedlen till dessa regioner. Enligt denna f(cid:246)rdelning skall Galicien f(cid:229) 13,8 % av de totala anslagen


title: 2000/166/CE: Décision de la Commission, du 23 février 2000, prolongeant le délai permettant d'accorder des autorisations provisoires concernant la nouvelle substance active quinoxyfen [notifiée sous le numéro C(2000) 479] (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
dangerous substance
marketing
pharmaceutical product
plant health product

text: L 52/44 FR Journal officiel des Communautés européennes 25. 2. 2000 DÉCISION DE LA COMMISSION du 23 février 2000 prolongeant le délai permettant d'accorder des autorisations provisoires concernant la nouvelle substance active quinoxyfen [notifiée sous le numéro C(2000) 479] (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE) (2000/166/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu la directive 91/414/CEE du Conseil du 15 juillet 1991 concernant la mise sur le marché des produits phytopharma- ceutiques (1), modifiée en dernier lieu par la directive 1999/80/ CE de la Commission (2), et notamment son article 8, para- graphe 1, quatrième tiret, (5) (6) Des données supplémentaires ont été demandées pour le quinoxyfen, en ce qui concerne la toxicité pour la repro- duction des oiseaux et des vers de terre, la dégradation organique et l'accumulation dans le sol. Les mesures prévues par la présente décision sont conformes à l'avis du comité phytosanitaire permanent, considérant ce qui suit: A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION: (1) (2) (3) (4) La directive 91/414/CEE (ci-après dénommée «la direc- tive») prévoit l'établissement d'une liste communautaire de substances actives dont l'incorporation est autorisée dans les produits phytopharmaceutiques. Dow Elanco a soumis le 1er août 1995 aux autorités du Royaume-Uni un dossier la nouvelle substance active quinoxyfen, en vue d'obtenir l'inscrip- tion de cette substance à l'annexe I de la directive. concernant Les effets du quinoxyfen sur la santé humaine et l'envi- ronnement sont évalués, conformément aux dispositions de l'article 6, paragraphes 2 et 4, de la directive, pour les usages envisagés par le demandeur. Le Royaume-Uni, agissant en tant qu'État membre rapporteur désigné, a soumis le 11 octobre 1996 à la Commission le rapport d'évaluation concerné. Ledit rapport est examiné par les États membres et la Commission au sein du comité phytosanitaire perma- nent et de ses groupes de travail. Article premier Les États membres peuvent prolonger les autorisations provi- soires déjà accordées pour des produits phytopharmaceutiques contenant du quinoxyfen pour une période n'excédant pas vingt-quatre mois à compter de la date de la présente décision. Article 2 Les États membres sont destinataires de la présente décision. Fait à Bruxelles, le 23 février 2000. Par la Commission David BYRNE Membre de la Commission (1) JO L 230 du 19. 8. 1991, p. 1. (2) JO L 210 du 10. 8. 1999, p. 13


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0434/00 υποβολή: Cristiana Muscardini (UEN) και Mauro Nobilia (UEN) προς την Επιτροπή. Προδιαγραφές ασφάλειας των ιδιωτικών κατοικιών.

eurovoc_concepts:
European Committee for Standardisation
approximation of laws
building
building materials
building safety
multi-storey dwelling
national implementing measure
operation of the Institutions
safety standard
technical specification

text: C 330 E/158 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 21. 11. 2000 Sthn proanaferuei·sa dia·tajh, to Prvtodikei·o kauo·rise to synoliko· ko·stow poy e·prepe na kataba·lei h Epitroph· se 40. 000 EUR, env· h FIA ei·xe zhth·sei thn katabolh· posoy· 400. 000 EUR. H Epitroph· den ei·nai se ue·sh na para·sxei kane·na stoixei·o gia tiw anurvpov·rew poy analv·uhkan apo· tiw nomike·w thw yphresi·ew gia thn ypera·spish thw ypo·ueshw env·pion toy Prvtodikei·oy, h opoi·a ryumi·sthke me ejvdikastiko· symbibasmo·. Oi kanonismoi· thw Epitroph·w gia to prosvpiko· kai th dhmosionomikh· diaxei·rish den proble·poyn me·uodo gia th diene·rgeia te·toivn ypologismv·n. Epiple·on, to Dikasth·rio tvn EK to·nise (ypo·uesh C-409/96T/DEP) o·ti h ergasi·a thn opoi·a epiteloy·n oi ypa·llhloi thw Epitroph·w poy energoy·n vw ekpro·svpoi· thw apotelei· tmh·ma tvn kauhko·ntvn toyw vw ypallh·lvn kai o·ti epome·nvw me·row thw ergasi·aw ayth·w den mporei· na katanemhuei· eidika· sthn ekprosv·phsh kai ypera·spish sygkekrime·nhw ypo·ueshw. (cid:211)son afora· to te·tarto erv·thma, h Epitroph· epiuymei· na enhmerv·sei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy o·ti h e·kuesh aitia·sevn egkri·uhke h·dh apo· thn Epitroph· stiw 29 Ioyni·oy 1999. H Epitroph· aname·nei o·ti opoiadh·pote telikh· apo·fash sthn paroy·sa ypo·uesh ua e·xei vw apote·lesma thn to·nvsh toy antagvnismoy· sthn sxetikh· agora· (anameta·dosh tvn agv·nvn). Te·low, h Epitroph· epibebaiv·nei o·ti h e·kuesh· thw gia ton aulhtismo· (Deke·mbriow 1999), sthn opoi·a anafe·retai to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy, apotelei· thn ple·on enhmervme·nh dh·lvsh thw Epitroph·w gia th synolikh· thw politikh· se zhth·mata aulhtismoy· kai o·ti o·la ta tmh·mata thw Epitroph·w energoy·n lamba·nontaw deo·ntvw ypo·ch to periexo·meno thw e·kueshw ayth·w. (2000/C 330 E/179) GRAPTH ERVTHSH E-0434/00 ypobolh·: Cristiana Muscardini (UEN) kai Mauro Nobilia (UEN) prow thn Epitroph· Ue·ma: Prodiagrafe·w asfa·leiaw tvn idivtikv·n katoikiv·n (23 Febroyari·oy 2000) Anafero·menoi sthn Grapth· Erv·thsh E-2480/99 kai sth sxetikh· apa·nthsh thw Epitroph·w (1), kai diamartyro·me- noi kat(cid:146) arxa·w gia to gegono·w o·ti h Epitroph· den uev·rhse aparai·thto, para· ta polya·riuma sh·mata kindy·noy poy ei·xame apo· tiw sxetike·w eidh·seiw epikairo·thtaw, na uespi·sei nomouetike·w diata·jeiw gia tiw prodiagrafe·w asfa·leiaw tvn idivtikv·n katoikiv·n, ua mporoy·se h Epitroph· na ejhgh·sei giati· mi·a odhgi·a poy yfi·statai edv· kai dv·deka e·th (h odhgi·a ariu. 89/106/EOK toy Symboyli·oy thw 21hw Dekembri·oy 1988 (2)) den e·xei ako·mh metaferuei· sto esvteriko· di·kaio tvn kratv·n melv·n; Den uevrei· h Epitroph· o·ti mi·a odhgi·a ayth·w thw hmeromhni·aw mporei· na mhn antapokri·netai ple·on sta krith·ria gia thn ajiolo·ghsh thw asfa·leiaw tvn shmerinv·n idivtikv·n katoikiv·n kai o·ti i·svw xreia·zetai enhme·rvsh; Uevrv·ntaw vw ek toy·toy dedome·no o·ti epei·gei h ekpo·nhsh odhgi·aw gia tiw prodiagrafe·w asfa·leiaw tvn idivtikv·n katoikiv·n, dy·natai h Epitroph· na epitaxy·nei tiw ergasi·ew tvn h·dh yfista·menvn tropopoih·sevn se o·,ti afora· tiw texnike·w prodiagrafe·w, tiw opoi·ew e·xoyn anala·bei oi forei·w typopoi·hshw, v·ste na katalh·joyme se e·na enarmonisme·no kai, sta plai·sia toy dynatoy·, teliko· me·tro; Dy·natai te·low h Epitroph· na katadei·jei ta ektelestika· krith·ria thw en lo·gv odhgi·aw o·tan ua e·xei ple·on «eksygxronisuei·» h· metaferuei· sto esvteriko· di·kaio tvn kratv·n melv·n; (1) (2) EE C 280 E thw 3. 10. 2000, sel. 52. EE L 40 thw 11. 2. 1989, sel. 12. Apa·nthsh toy k. Liikanen ej ono·matow thw Epitroph·w (6 Aprili·oy 2000) H Epitroph· symmeri·zetai tiw anhsyxi·ew tvn Ajio·timvn Melv·n toy Koinoboyli·oy sxetika· me thn asfa·leia tvn idivtikv·n katoikiv·n sto e·dafow thw Koino·thtaw. (cid:201)xei kataba·lei, epi· seira· etv·n kai me·sa sta o·ria thw entolh·w thw kai tvn me·svn poy diaue·tei, polle·w prospa·ueiew prokeime·noy na katalh·jei se enarmo·nish tvn diafo·rvn ty·pvn kai tro·pvn sxediasmoy· kai kataskeyh·w to·so ston oikodomiko· tome·a o·so kai ston tome·a tvn dhmosi·vn e·rgvn. Oi prospa·ueiew ayte·w ekfra·zontai me thn efarmogh· thw odhgi·aw 89/106/EOK toy Symboyli·oy gia thn prose·ggish tvn nomouetikv·n, kanonistikv·n kai dioikhtikv·n diata·jevn tvn kratv·n melv·n o·son afora· ta proi¤o·nta toy tome·a tvn domikv·n kataskeyv·n kai me thn ekpo·nhsh tvn Eyrvkvdi·kvn. H Epitroph· ypenuymi·zei epi·shw o·ti o·la ta kra·th me·lh e·xoyn metafe·rei thn en lo·gv odhgi·a, me teleytai·o to Be·lgio to 1998. 21. 11. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 330 E/159 To nomouetiko· ayto· me·tro apaitei· vsto·so enarmonisme·new texnike·w prodiagrafe·w, poy analy·oyn o·lew tiw ptyxe·w thw «asfa·leiaw» (cid:129) onomazo·menew texnike·w apaith·seiw (cid:129) gia o·lew tiw oikoge·neiew proi¤o·ntvn poy uevroy·ntai o·ti anh·koyn ston tome·a tvn «kataskeyv·n». Oi en lo·gv prodiagrafe·w pre·pei na epitre·poyn thn ensvma·tvsh tvn proi¤o·ntvn sta texnika· e·rga kata· mo·nimo tro·po, sto plai·sio thw th·rhshw tvn basikv·n apaith·sevn domikh·w asfa·leiaw, periballontikh·w prostasi·aw kai ejoikono·mhshw ene·rgeiaw. Oi texnike·w ayte·w prodiagrafe·w ekponoy·ntai apo· dy·o organismoy·w: thn Eyrvpai¤kh· Epitroph· Typopoi·hshw (CEN) kai ton Eyrvpai¤ko· Organismo· Texnikh·w (cid:201)gkrishw (EOTA) sy·mfvna me th ne·a prose·ggish ston tome·a thw texnikh·w ry·umishw kai typopoi·hshw, kauv·w kai thn arxh· thw epikoyriko·thtaw (1). Dyna·mei thw en lo·gv arxh·w, h eyuy·nh thw asfa·leiaw tvn ktiri·vn anh·kei sta kra·th me·lh. H Epitroph· uevrei· o·ti h odhgi·a parame·nei epi·kairh, dio·ti oi anameno·menew texnike·w prodiagrafe·w antapo- kri·nontai sthn episthmonikh· kai texnologikh· pro·odo kai stiw ne·ew ejeli·jeiw thw texnologi·aw aixmh·w. H Epitroph· oloklh·rvse to pro·gramma ekpo·nhshw entolv·n typopoi·hshw gia tiw penh·nta oikoge·neiew proi¤o·ntvn, tiw opoi·ew ene·krine h Mo·nimh Epitroph· Domikv·n Kataskeyv·n• h CEN pre·pei na ekponh·sei enarmonisme·na pro·typa kai o EOTA pre·pei na para·sxei tiw enarmonisme·new texnike·w egkri·seiw. H Epitroph· kataba·lei tv·ra ka·ue prospa·ueia v·ste oi dy·o organismoi· na para·sxoyn, to syntomo·tero dynato·, tiw enarmonisme·new prodiagrafe·w poy e·xoyn zhthuei· me ana·uesh entolh·w kai sy·mbashw. (1) Ch·fisma toy Symboyli·oy thw 7 Mai(cid:138)oy 1985, EE C 136 thw 4. 6. 1985. (2000/C 330 E/180) GRAPTH ERVTHSH P-0440/00 ypobolh·: Bernd Lange (PSE) prow thn Epitroph· (11 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Diadikasi·a sy·nachw symba·sevn ba·sei toy 5oy progra·mmatow-plaisi·oy gia thn e·reyna Meta· ton kauorismo· thw nomikh·w ba·shw toy 5oy progra·mmatow-plaisi·oy gia thn e·reyna syssvrey·ontai oi diamartyri·ew gia tiw ektelestike·w diata·jeiw poy perie·xoyn oi symba·seiw. Epikri·nontai idiai·tera o mega·low o·gkow toyw lo·gv tvn perittv·n plhroforiv·n poy perie·xoyn kai h brady·thta diekperai·vsh·w toyw, xarakthristika· poy mporoy·n na apotre·coyn toyw endiafero·menoyw na symmeta·sxoyn sto pro·gramma plai·sio gia thn e·reyna. Gnvri·zei h Epitroph· ta problh·mata ayta· kata· th sy·nach symba·sevn ba·sei toy progra·mmatow-plaisi·oy gia thn e·reyna; Pv·w skopey·ei h Epitroph· na ejasfali·sei grh·gora kai apotelesmatika· mia aplopoihme·nh diadikasi·a gia th sy·nach symba·sevn; Apa·nthsh toy k. Busquin ej ono·matow thw Epitroph·w (7 Marti·oy 2000) H Epitroph· e·xei gnv·sh orisme·nvn diamartyriv·n sxetika· me thn polyploko·thta tvn diadikasiv·n poy kauori·- suhkan to 1999 gia to pe·mpto pro·gramma-plai·sio. Kata· ta te·lh toy 1999, o armo·diow Epi·tropow gia thn e·reyna sygkro·thse mia diyphresiakh· oma·da, me apostolh· na epanejeta·sei tiw diadikasi·ew ypo· to fvw tvn empeiriv·n apo· to prv·to e·tow efarmogh·w toy progra·mmatow. O sto·xow thw oma·daw ei·nai na aploystey·sei orisme·na sta·dia stiw diadikasi·ew, ston baumo· poy ei·nai dynato·n sto plai·sio tvn yfistame·nvn kano·nvn poy isxy·oyn gia to pro·gramma. H Epitroph· elpi·zei na la·bei tiw prv·tew apofa·seiw gia thn aploy·steysh tvn esvterikv·n diadikasiv·n ton Ma·rtio toy 2000. Kato·pin ua synexisuei· h diadikasi·a epaneje·tashw, prokeime·noy na epishmanuoy·n kai a·lla me·tra poy ua mporoy·san na lhfuoy·n