title: KOMMISSION KERTOMUS - KOLMAS KERTOMUS PALVELUJEN TARJOAMISEN VAPAUDEN PERIAATTEEN SOVELTAMISESTA MERILIIKENTEESEEN JÄSENVALTIOISSA ANNETUN ASETUKSEN (ETY) N:o 3577/92 TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA (1997-1998)

eurovoc_concepts:
domestic market
freedom to provide services
liberalisation of trade
maritime cabotage
maritime transport

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 24. 02. 2000 KOM(2000) 99 lopullinen KOMMISSION KERTOMUS KOLMAS KERTOMUS PALVELUJEN TARJOAMISEN VAPAUDEN PERIAATTEEN SOVELTAMISESTA MERILIIKENTEESEEN JÄSENVALTIOISSA ANNETUN ASETUKSEN (ETY) N:o 3577/92 TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA (1997–1998) KOMMISSION KERTOMUS KOLMAS KERTOMUS PALVELUJEN TARJOAMISEN VAPAUDEN PERIAATTEEN SOVELTAMISESTA MERILIIKENTEESEEN JÄSENVALTIOISSA ANNETUN ASETUKSEN (ETY) N:o 3577/92 TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA (1997–1998) SISÄLLYSLUETTELO TIIVISTELMÄ. 3 1. JOHDANTO. 7 2. LAINSÄÄDÄNNÖN KEHITTYMINEN EU:SSA. 8 2. 1 Meriliikenteen kabotaasipalvelujen tarjoamismahdollisuuksia koskeva lainsäädäntö. 8 2. 2 EU-maiden kansallisiin ja rinnakkaisrekistereihin kuuluvien alusten oikeudet kabotaasin harjoittamiseen. 9 2. 3 Sellaisten säännösten antaminen, jotka velvoittavat noudattamaan joillakin kabotaasiliikenteen aloilla miehistöä koskevia vastaanottavan valtion sääntöjä. 10 3. MARKKINOIDEN KEHITTYMINEN EU:N 15 JÄSENVALTIOSSA. 10 3. 1 Kabotaasiliikenne. 10 3. 2 Eteläiset jäsenvaltiot: lastiliikenne. 12 3. 2. 1 Vapautettu lastiliikenne 31. joulukuuta 1997. 12 3. 2. 2 Vapauttamaton lastiliikenne 31. joulukuuta 1997. 13 3. 3 Ulkomaisen lipun alla purjehtivien alusten osuus EU:n jäsenvaltioiden kabotaasista14 3. 3. 1 Ulkomaisen lipun alla purjehtivien alusten osuus eteläisten jäsenvaltioiden lastiliikenteen vapautetuista markkinalohkoista. 17 3. 3. 2 Ulkomaisen lipun alla purjehtivien alusten osuus eteläisten jäsenvaltioiden lastiliikenteen vapauttamattomista markkinalohkoista. 18 3. 3. 3 Poikkeuslupajärjestelmä. 19 2 3. 3. 4 Ulkomaisen lipun alla purjehtivien alusten osallistuminen pohjoisten jäsenvaltioiden lastiliikenteeseen. 19 3. 3. 5 DISiin ja MARiin rekisteröityjen alusten osallistuminen. 20 3. 3. 6 Ulkomaisen lipun alla purjehtivien alusten osallistuminen 15 jäsenvaltion EU:ssa harjoitettuun henkilöliikenteeseen. 20 3. 4 EU:n jäsenvaltioiden kabotaasilaivastot. 20 3. 5 Kabotaasin vapauttamisen vaikutukset työllisyyteen käsiteltävänä olevana ajanjaksona. 22 4. NEUVOSTON ASETUKSEN (ETY) N:O 3577/92 ULOTTAMINEN KOSKEMAAN ETAA JA MARKKINOIDEN KEHITTYMINEN EFTA-MAISSA. 23 4. 1 Lastiliikenne EFTA-maissa. 23 4. 2 Henkilöliikenne EFTA-maissa. 23 4. 3 Ulkomaisen lipun alla purjehtivien alusten osuudet EFTA:n markkinoista. 23 4. 4 EFTA-maiden lippujen alla purjehtivien alusten osuudet EU:n 15 jäsenvaltion markkinoista. 24 4. 5 EFTA-maiden kabotaasilaivastot. 24 4. 6 Kabotaasiin liittyvä työllisyys Norjassa ja Islannissa. 24 5. LASTIALUSTEN MIEHISTÖKUSTANNUSTEN VERTAILU. 25 Liite I Yleiskatsaus EU- ja EFTA-maiden kabotaasia koskevasta lainsäädännöstä…………………………………………………………. ………. 30 Liite II Yleiskatsaus kabotaasimarkkinoiden kehittymisestä EU:n jäsenvaltioissa…………. …………………………………………………………40 Liite III Lastialusten miehistökustannusten vertailu………………………………………. 42 3 TIIVISTELMÄ antaa kahden neuvostolle Komissio kertomuksen meriliikenteen vuoden kabotaasipalvelujen tarjoamisen vapautta koskevan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3577/92 täytäntöönpanosta. Tämä on kolmas tällainen kertomus, ja se käsittää vuodet 1997 ja 1998. Kuten aiemmissakin kertomuksissa tässä käsitellään lainsäädännön ja markkinoiden kehittymistä EU:n jäsenvaltioissa ja EFTA-maissa ja asetuksen (ETY) N:o 3577/92 ulottamista lastialusten miehistökustannuksia. talousaluetta koskemaan vertaillaan Euroopan väliajoin sekä Tarkasteltaessa eri jäsenvaltioiden lainsäädännön kehittymistä on huomattava, että edellä mainitun asetuksen mukaan kaikki jäsenvaltioiden kansallisiin rekistereihin kuuluvat alukset voivat harjoittaa kabotaasia EU:ssa. Rinnakkaisrekistereistä Kanariansaarten aluksia ja varustamoja koskevaan Espanjan erityisrekisteriin (REC) ja Portugalin Madeiran (MAR) rekisteriin kuuluvat alukset voivat harjoittaa kabotaasia rajoituksetta. MAR-alukset ovat aivan viime aikoihin (elokuuhun 1999) saakka voineet harjoittaa ainoastaan mannerkabotaasia. Tanskan kansainväliseen alusrekisteriin (DIS) kuuluvista aluksista ainoastaan lastialukset toisin kuin matkustaja-alukset. Saksan kansainväliseen voivat harjoittaa kabotaasia, alusrekisteriin (ISR) ja Suomen ulkomaanliikenteen kauppa-alusluetteloon rekisteröityjen alusten mahdollisuuksista harjoittaa kabotaasia olisi päätettävä tapauskohtaisesti, eivätkä ne saisi osallistua säännölliseen tai ympärivuotiseen kabotaasiin. Monet jäsenvaltiot ovat antaneet uusia säädöksiä kabotaasin harjoittamisen edellytyksistä tai mukauttaneet voimassa olevaa lainsäädäntöä edellä mainittuun asetukseen. Lisäksi viisi eteläistä jäsenvaltiota on äskettäin antanut säädöksiä, joiden mukaan kaikki niiden vesillä saarikabotaasia harjoittavat liittyvissä EU-maiden kysymyksissä vastaanottavan valtion säännöksiä. Sama koskee bruttovetoisuudeltaan alle 650 olevilla aluksilla suoritettavia palveluja. kaikissa miehistöön noudattamaan velvollisia alukset ovat Pohjoiset jäsenvaltiot olivat vapauttaneet kabotaasin kokonaan ennen asetuksen voimaantuloa tai vapauttivat sen asetuksen voimaantulon jälkeen. Eteläiset jäsenvaltiot ovat sen sijaan yleensä varanneet kotimaan kabotaasin kansallisen lipun alla purjehtiville aluksille. Tämän vuoksi asetuksessa säädetään eteläisten jäsenvaltioiden kabotaasimarkkinoiden asteittaisesta avaamisesta. perustuvat Tässä kertomuksessa käsiteltävänä ajanjaksona eteläisissä jäsenvaltioissa vapautettiin kaksi kabotaasialan markkinalohkoa: strategisten tuotteiden (öljy, öljytuotteet ja juomavesi) kuljetuspalvelut sekä sellaisilla aluksilla harjoitettava liikenne, joiden bruttovetoisuus on alle 650. Tässä yhteydessä on syytä todeta, että tämän kuten komission aiempienkin kertomusten tiedot ettei suorittamiin konsulttiyritys, joka on kerännyt jäsenvaltioista tähän kertomukseen tarvittavat tiedot, ole aina saanut kaikkia tietoja käyttöönsä. Sen vuoksi jotkin käytetyt tiedot perustuvat arvioihin. Erityisesti on huomattava, ettei vuodelta 1998, jolloin bruttovetoisuudeltaan alle 650:n suuruisilla aluksilla harjoitettava liikenne vapautettiin, ole ollut saatavissa muuta kuin arvioita, minkä vuoksi kertomuksessa esitetään kabotaasin vapauttamista koskevia määrällisiä tietoja ainoastaan vuoden 1997 osalta. tutkimuksiin. Näyttää konsulttiyrityksen siltä, Strategisten lastien vapauttaminen lisäsi merkittävästi vapautetun lastiliikenteen määrää (18,1 miljoonasta tonnista 43,15 miljoonaan tonniin vuosina 1995–1997). Vapauttamisen ansiosta Etelä-Euroopan kokonaisliikenteen määrä kasvoi 13 prosentista 31 prosenttiin eli yli kaksinkertaiseksi vuosina 1993–1997. Tämä kasvu ei ole kuitenkaan lisännyt vastaavasti 4 ulkomaisen lipun alla purjehtivien alusten markkinaosuutta tässä kertomuksessa käsiteltävänä ajanjaksona. Ulkomaisen lipun alla purjehtivien alusten osuus (muiden EU-maiden alukset ja unionin ulkopuolisten maiden alukset) eteläisten jäsenvaltioiden kokonaiskabotaasista kasvoi 8,35 miljoonasta 9,05 miljoonaan tonniin vuosina 1995–1997. lastien väheni alusten kabotaasiin vapautettujen osallistuminen asetuksen mukaisesti Etelä-Euroopan Muiden EU-maiden vapautettuun prosentuaalisesti osalta 9,4 prosentista 8,1 prosenttiin vuosina 1995–1997, mutta lisääntyi määrällisesti kuljetettuina lasteina mitattuna 3 miljoonasta 5,75 miljoonaan tonniin. Muiden EU-maiden alukset osallistuivat aikaisempaa enemmän nestemäisten tuotteiden kabotaasiin Ranskassa ja erikoistuneeseen lastikabotaasiin Italiassa samoin kuin espanjalaisten omistamat MAR- alukset kabotaasiin Espanjassa. Tämä kehitys ei vaikuttanut oleellisesti kansallisiin markkinoihin, koska samat alukset osallistuivat aiemmin Ranskan ja Espanjan kabotaasiin poikkeusluvilla erikoisaluksia. EU:n Italian laivastoon ole koskaan kuulunut ulkopuolisten maiden alusten osallistuminen vapautettuun kabotaasiin poikkeusluvilla väheni prosentuaalisesti vapautettujen lastien osalta 7 prosentista 5,2 prosenttiin vuosina 1995–1997, mutta lisääntyi määrällisesti 1,3 miljoonasta 2,25 miljoonaan tonniin. Tämä kasvu oli suurinta Espanjassa. eikä Etelä-Euroopan vapauttamattomassa kabotaasissa ulkomaisten alusten poikkeuslupiin perustuvien kuljetusten määrä laski vuosina 1995–1997 5,35 miljoonasta tonnista (josta unionin ulkopuolisten maiden alukset kuljettivat 0,5 miljoonaan tonnia ja EU-maiden alukset 4,85 miljoonaa tonnia) 3,3 miljoonaan tonniin vuonna 1997 (josta unionin ulkopuolisten maiden alukset kuljettivat 2,0 miljoonaa tonnia ja EU-maiden alukset 1,3 miljoonaa tonnia). Unionin ulkopuolisten maiden lippujen alla purjehtivien alusten osallistuminen suojattuun liikenteeseen poikkeusluvilla kasvoi kuitenkin tänä aikana yli nelinkertaiseksi, ja myös tältä osin kasvu oli suurinta Espanjassa. ulkopuolisten maiden Unionin kabotaasissa poikkeusluvilla vuonna 1997 kaikkiaan 4,25 miljoonaa tonnia. Vuonna 1995 tällaisten kuljetusten kokonaismäärä oli ollut 1,8 miljoonaa tonnia. Etelä-Euroopan kuljettivat alukset ja MAR-alusten osallistumisesta voidaan todeta MAR-alusten osallistuminen DIS- Portugalin ja Espanjan kabotaasiin. DIS-alukset toimivat muissa EU-maissa pääasiallisesti konttiensyöttöliikenteessä ja erikoisalusten liikenteessä. MAR-alusten osallistumisen muiden EU-maiden liikenteeseen ei ole havaittu lisääntyneen vuodesta 1995. Muut kuin kansallisen lipun alla purjehtivat alukset eivät osallistuneet matkustajakabotaasiin. On todennäköistä, että saarikabotaasin vapauttaminen 1. tammikuuta 1999 alkaen voi, erityisesti ro-ro-alusten markkinalohkolla, vaikuttaa edellä kuvattua merkittävämmällä tavalla ulkomaisen lipun alla purjehtivien alusten markkinaosuuteen. Tähän on kaksi eri syytä: tämä markkinalohko on suhteellisen tärkeä, ja monien nykyisten julkisia palveluja koskevien sopimusten, jotka hyödyttävät toistaiseksi kotimaisia yrityksiä, odotetaan alkavan herättää koskevat yrityksissä, kiinnostusta muiden tarjouskilpailut järjestetään. Saarikabotaasin ja lauttaliikenteen vapauttamisen ensimmäisistä tuloksista kerrotaan seuraavassa, vuosia 1999–2000 koskevassa kertomuksessa. jäsenvaltioiden palveluja kyseisiä kun Strategisten tuotteiden kuljetuksen ja bruttovetoisuudeltaan alle 650:n suuruisilla aluksilla harjoitettavan liikenteen vapauttaminen ei ole vaikuttanut merkittävästi kabotaasiin tämäntyyppisessä liittyvään työllisyyteen Etelä-Euroopan jäsenvaltioissa, koska 5 liikenteessä käytettyjen alusten ja EU-maiden työllistettyjen merenkulkijoiden lukumäärä säilyi ennallaan. Kertomuksessa käsiteltävänä ajanjaksona asetus (ETY) N:o 3577/92 ulotettiin lopulta koskemaan myös ETAa ETAn sekakomitean 4. lokakuuta 1997 tekemällä päätöksellä, joka tuli voimaan 1. elokuuta 1998. Päätöksessä säädetään Norjan ja Islannin lippujen alla purjehtivien alusten vapaasta mahdollisuudesta osallistua EU:n kabotaasiin ja EU:n lippujen alla purjehtivien alusten vapaasta mahdollisuudesta osallistua Norjan ja Islannin kabotaasiin. Norjan kansainvälisen alusrekisterin (NIS) alukset eivät kuitenkaan saa osallistua asetuksen (ETY) N:o 3577/92 mukaiseen kabotaasiin EU:ssa eivätkä siis voi harjoittaa kabotaasia EU:ssa kyseisen asetuksen perusteella. Tästä asiasta esittämässään lausumassa Norja ilmoitti, ettei se aio muuttaa Norjan kansainvälistä alusrekisteriä (NIS) koskevaa lainsäädäntöään NIS- rekisteriin kuuluvien alusten Norjan kabotaasiin osallistumisen mahdollistamiseksi. Laivastojen osalta ainoastaan NIS-laivaston kehittyminen on merkityksellistä; sen koko kasvoi 4 prosenttia vuosina 1995–1997. NIS-aluksia lukuun ottamatta EFTA-maiden alusten osallistuminen EU:n jäsenvaltioiden kabotaasiin on edelleenkin vähäistä. Lastialusten vuoden 1998 miehistökustannusten osalta kertomuksesta käy ilmi, että rinnakkaisrekisteriin kuuluvilla aluksilla on edelleenkin pienimmät miehistökustannukset. Kustannukset näyttäisivät olevan pienimmät MAR- ja DIS-rekisteriin kuuluvilla aluksilla ja lähes yhtä pieniä Alankomaiden rekisteriin sekä NIS- ja REC-rekisteriin kuuluvilla aluksilla. Ranskan, Ruotsin ja Belgian rekisterit ovat kaikkein kalleimpia. Islannin ja Norjan rekisterit ovat hieman kalliimpia kuin Belgian rekisteri. Muutokset, joita tapahtui tässä kertomuksessa ovat käsiteltävänä vaikuttaneet hyvin vähän kyseisten rekistereiden asemaan muihin EU- ja ETA-maiden rekistereihin verrattuna. valtiontukijärjestelmissä, ajanjaksona rekistereitä koskevissa eri 6 1. 1. 2. 1 2 JOHDANTO Tämä on kolmas kertomus 1. tammikuuta 1993 voimaan tulleen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3577/921 täytäntöönpanosta. Kertomuksessa kuvataan meriliikenteen kabotaasipalvelujen asteittaista vapauttamista EU:ssa. Asetuksen mukaan komissio antaa neuvostolle joka toinen vuosi kertomuksen asetuksen täytäntöönpanosta ja tekee tarvittaessa siihen liittyviä ehdotuksia. Lisäksi se velvoittaa komission tekemään perusteellisen tutkimuksen saarikabotaasin vapauttamisen taloudellisista ja yhteiskunnallisista kertomuksen 1. tammikuuta 1997 mennessä. Asetuksen mukaan komissio tekee kyseisen joka voi sisältää mukautuksia kertomuksen perusteella neuvostolle ehdotuksen, jotta neuvosto voisi miehistön kansalaisuutta koskeviin asetuksen säännöksiin, hyväksyä lopullisen järjestelmän 1. tammikuuta 1999 mennessä. vaikutuksista neuvostolle antamaan ja Ensimmäinen, vuosia 1993–1994 koskeva kertomus toimitettiin neuvostolle 7. syyskuuta 1995. Toinen, vuosia 1995–1996 koskeva kertomus annettiin 18. kesäkuuta 1997. Se sisälsi asetuksen mukaisen tutkimuksen saarikabotaasin vapauttamisen mahdollisista taloudellisista ja yhteiskunnallisista vaikutuksista. Kertomuksen perusteella komissio hyväksyi 29. huhtikuuta 1998 asiakirjapaketin2, jonka se toimitti neuvostolle. Paketti sisälsi • • • tiedonannon jäsenvaltioiden sisäistä ja niiden välistä säännöllistä henkilö- ja lauttaliikennettä yhteisestä politiikasta alusten miehistöä harjoittavien koskevasta ehdotuksen neuvoston asetukseksi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3577/92 muuttamisesta ehdotuksen neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioiden välisen säännöllisen henkilö- ja lauttaliikenteen miehistöä koskevista vaatimuksista. Tässä kertomuksessa ei ole aikomus tarkastella kyseistä tiedonantoa ja ehdotuksia, jotka ovat neuvoston käsiteltävinä. Tämä kolmas kertomus käsittää vuodet 1997–1998, joiden aikana viidessä eteläisessä jäsenvaltiossa vapautettiin vielä kaksi mannerkabotaasin alaa: strategisten tuotteiden kuljettaminen 1. tammikuuta 1997 alkaen ja bruttovetoisuudeltaan alle 650:n suuruisilla aluksilla harjoitettava liikenne 1. tammikuuta 1998 alkaen. Tässä edellisessäkin kertomuksessa kertomuksessa. Nämä alat ovat seuraavat: käsitellään perusaloja kahdessa samoja kuin • Luku 2: Asetuksen täytäntöönpanoon liittyvän lainsäädännön kehittyminen jäsenvaltioissa. tarjoamisen jäsenvaltioissa Palvelujen (meriliikenteen kabotaasi) 7 päivänä joulukuuta 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3577/92, (EYVL L 364, 12. 12. 1992, s. 7). KOM(1998) 251 lopullinen, 29. 4. 1998. soveltamisesta meriliikenteeseen periaatteen vapauden 7 • • • Luku 3: EU:n kabotaasimarkkinoiden kehittyminen. Luku 4: Asetuksen (ETY) N:o 3577/92 ulottaminen koskemaan ETAa ETAn sekakomitean päätöksellä N:o 70/97 ja EFTA-maiden kabotaasimarkkinoiden kehittyminen eri aloilla. Luku 5: Lastialusten miehistökustannusten vertailu. Tämä sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. kertomus annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille, talous- ja LAINSÄÄDÄNNÖN KEHITTYMINEN EU:SSA Meriliikenteen lainsäädäntö kabotaasipalvelujen tarjoamismahdollisuuksia koskeva 3. 2. 2. 1. Ne jäsenvaltiot, joilla on erityinen kabotaasilainsäädäntö, ovat mukauttaneet edellä mainittuun asetukseen säädöksiään, jotka ovat yleensä koskeneet pelkästään kotimaisia aluksia (Espanja lailla 27/92, Portugali asetuksella 368/93 ja Saksa 15. heinäkuuta 1994 annetulla lailla). jonka komissio aloitti Ranskaa Jäsenyysvelvoitteiden laiminlyöntiä koskeva menettely, vastaan, koska tämä on pitänyt voimassa asetuksen vastaista kansallista lainsäädäntöä, on edelleen kesken. Itävallalla ja Luxemburgilla ei ole kabotaasilainsäädäntöä eikä myöskään Belgialla, Tanskalla, jotka harjoittavat avoimen rannikon politiikkaa. Suomi ja Ruotsi liittyivät Euroopan unioniin 1. tammikuuta 1995 ja muuttivat sen vuoksi lainsäädäntöään asetuksen mukaiseksi: Suomi 22. joulukuuta 1994 annetulla lailla 1362/94, ja Ruotsi 1. kesäkuuta 1995 annetulla asetuksella ja EFTA-maiden 1995:961. Tämän kertomuksen liite I sisältää yleiskatsauksen EU- tärkeimmistä yleisistä ja verosäännöksistä, jotka koskevat oikeutta kabotaasin harjoittamiseen, kansalliseen ja rinnakkaisrekisteriin kuuluvien alusten miehistön kansalaisuutta, alusten omistukselle asetettuja vaatimuksia sekä verotusta. Irlannilla, Yhdistyneellä kuningaskunnalla ja Alankomailla, Vuosina 1997–1998 jäsenvaltioiden lainsäädäntöä kehitettiin seuraavasti: Kreikka muutti lainsäädäntönsä asetuksen mukaiseksi presidentin asetuksilla 117/97 ja 84/98 jäsenyysvelvoitteiden laiminlyöntiä koskevan menettelyn jälkeen. Italia muutti lainsäädäntönsä ("Codice della Navigazione") 27. helmikuuta 1998 annetulla lailla 30/98 jäsenyysvelvoitteiden laiminlyöntiä koskevan menettelyn jälkeen. Espanja antoi 19. syyskuuta 1997 kuninkaallisen asetuksen 1466/1997, jolla vahvistetaan säännöllistä meriliikenteen kabotaasia ja yleishyödyllisiä meriliikennepalveluja koskeva oikeudellinen kehys. Portugali antoi 10. heinäkuuta 1998 asetuksen 194/98. Asetusta muutettiin osittain 20. elokuuta 1999 annetulla asetuksella. Komissio tutkii parhaillaan jäsenyysvelvoitteiden laiminlyöntiä koskevan menettelyn yhteydessä, ovatko Espanjan ja Portugalin säädökset asetuksen mukaisia. 8 2. 2. EU-maiden kansallisiin ja rinnakkaisrekistereihin kuuluvien alusten oikeudet kabotaasin harjoittamiseen rajoiteta millään tavoin kansalliseen Jäsenvaltioiden kansallisissa lainsäädännöissä ei rekisteriin kabotaasimarkkinoille. Rinnakkaisrekisteriin kuuluvat alukset voivat päästä kansallisille kabotaasimarkkinoille seuraavin edellytyksin: jäsenvaltioiden kuuluvien alusten pääsyä omille joita alusten, käytetään Sellaisten Saksa: varainhoitovuodesta kansainväliseen liikenteeseen, on kuuluttava kansainväliseen rekisteriin (ISR), ja ne voivat hyödyntää joitakin verohelpotuksista (lippujen suojelua koskeva laki ja 18. syyskuuta 1998 annettu tuloveroa koskeva laki, sellaisena kuin se on muutettuna lailla, joka koskee meriliikenteen teknisten ja verotuksellisten edellytysten muuttamista kansainvälisten standardien mukaisiksi). suurimman osan Suomi: Ulkomaanliikenteen kauppa-alusluetteloon voidaan merkitä ainoastaan sellaisia Suomen alusrekisterissä olevia lastialuksia ja pääasiallisesti lastin kuljettamiseen tarkoitettuja aluksia, jotka ovat alle 20 vuotta vanhoja ja joita käytetään pääasiassa kansainvälisessä liikenteessä (laki N:o 1707/1991, sellaisena kuin se on muutettuna lailla N:o 1611/1992). Kyseiseen luetteloon voidaan merkitä myös sellaisia matkustaja-aluksia, jotka täyttävät edellä mainitut edellytykset ja jotka eivät liikennöi säännöllisesti pohjoismaisesta satamasta. Siihen ei sen sijaan voida merkitä ainoastaan kotimaan kabotaasissa käytettyjä aluksia. jolla muutettiin Tanskan kansainvälistä Tanska antoi 12. kesäkuuta 1996 lain 464, alusrekisteriä (DIS) koskevaa lakia, lastialukset voisivat harjoittaa kabotaasia Tanskassa. DIS-rekisteriin kuuluvat matkustaja-alukset eivät sen sijaan saa osallistua Tanskassa harjoitettavaan kabotaasiin. jotta DIS-rekisteriin kuuluvat Vuosina 1997–1998 lainsäädäntöä kehitettiin seuraavasti: Portugali antoi 28. tammikuuta 1997 asetuksen 31/97, jossa Madeiran kansainväliseen MAR- alusrekisteriin kuuluville aluksille annettiin lupa osallistua mantereen satamien väliseen meriliikenteeseen. Lisäksi MAR-aluksille annettiin 20. elokuuta 1999 annetulla asetuksella 331/99 oikeus harjoittaa saarikabotaasia. Espanja antoi 16. lokakuuta 1998 kuninkaallisen asetuksen 2221/1998, joka antaa oikeuden merkitä kabotaasia harjoittavia aluksia ja yhtiöitä erityiseen aluksille ja Kanariansaarten laivanvarustamoille tarkoitettuun rekisteriin (REC). Asetus on viimeinen vaihe kotimaan kabotaasimarkkinoiden asteittaisessa avaamisessa REC-aluksille. Italia antoi 27. helmikuuta 1998 lain 30/98 kansainvälisen rekisterin perustamisesta kansainvälisessä liikenteessä käytettäviä aluksia varten. Asetuksen mukaan yhteisön laivanvarustajat päästä muiden jäsenvaltioiden kabotaasimarkkinoille sillä ehdolla, että ne harjoittavat liikennettä jossakin jäsenvaltiossa rekisteröidyillä ja sen lipun alla purjehtivilla aluksilla ja nämä alukset täyttävät kaikki kabotaasin harjoittamiselle kyseisessä jäsenvaltiossa asetetut vaatimukset. Aluksilla on siis oltava oikeus harjoittaa kabotaasia omassa maassaan. voivat Kaikki jäsenvaltioiden kansallisiin rekistereihin kuuluvat alukset täyttävät vaatimukset, jotka asetuksessa on asetettu kabotaasin harjoittamiselle muissa jäsenvaltioissa. Näiden vaatimusten mukaisia ovat myös seuraavat jäsenvaltioiden rinnakkaisrekistereihin kuuluvat alukset: 9 – Espanjan REC-rekisteriin kuuluvat alukset – Portugalin MAR-rekisteriin kuuluvat alukset – DIS-rekisteriin kuuluvat lastialukset mutta eivät matkustaja-alukset – Saksan ISR-rekisteriin kuuluvat alukset tapauskohtaisesti sillä ehdolla, ettei alus harjoita säännöllistä tai ympärivuotista kabotaasia – Suomen ulkomaanliikenteen kauppa-alusluetteloon merkityt alukset tapauskohtaisesti sillä ehdolla, ettei alus harjoita säännöllistä tai ympärivuotista kabotaasia. EU:n jäsenvaltioiden rinnakkaisrekistereihin kuuluvista aluksista seuraavat eivät voi osallistua muiden jäsenvaltioiden kabotaasiin: – Italian rinnakkaisrekisteriin kuuluvat alukset. 2. 3. Sellaisten säännösten antaminen, jotka velvoittavat noudattamaan joillakin kabotaasiliikenteen aloilla miehistöä koskevia vastaanottavan valtion sääntöjä tammikuuta 1999 Italia, Espanja, Ottaen huomioon saarikabotaasin vapauttamisen 1. Kreikka, Ranska ja Portugali ovat asetuksen 3 artiklan täytäntöön panemiseksi antaneet säädöksiä tai hallinnollisia määräyksiä, jotka velvoittavat noudattamaan miehistöä koskevia vastaanottavan valtion sääntöjä saarikabotaasissa (lukuun ottamatta tapauksia, joissa kyseessä olevaa matkaa seuraa tai edeltää toiseen valtioon tai toisesta valtiosta tehtävä matka) ja bruttovetoisuudeltaan alle 650:n suuruisilla aluksilla harjoitettavassa liikenteessä. Ranska antoi 16. maaliskuuta 1999 asetuksen 99/195, joka koskee vastaanottavan valtion asettamien soveltamisesta ehtojen meriliikenteeseen jäsenvaltioissa (meriliikenteen kabotaasi) 7 päivänä joulukuuta 1992 annetun asetuksen (ETY) N:o 3577/92 mukaisesti. Espanja antoi 22. heinäkuuta 1999 määräyksen saarikabotaasia harjoittavien alusten miehistöä koskevista edellytyksistä. Näiden säädösten ja määräysten on todettu olevan asetuksen (ETY) N:o 3577/92 mukaisia. Muut asiaa koskevat kansalliset säädökset ovat parhaillaan komission tutkittavina. noudattamista tarjoamisen periaatteen palvelujen vapauden 3. MARKKINOIDEN KEHITTYMINEN EU:N 15 JÄSENVALTIOSSA 3. 1. Kabotaasiliikenne jäsenvaltiot (Belgia, Tanska, Suomi, Saksa, Irlanti, Alankomaat, Ruotsi ja Pohjoiset Yhdistynyt kuningaskunta) ovat vapauttaneet kabotaasin kokonaan. Tässä kolmannessa kertomuksessa käsiteltävänä ajanjaksona eteläisissä jäsenvaltioissa (Ranska, Kreikka, Italia, ja Espanja) vapautettiin asetuksen mukaisesti vielä kaksi kabotaasialaa: Portugali strategisten tuotteiden (öljy, öljytuotteet ja juomavesi) kuljetus 1. tammikuuta 1997 ja bruttovetoisuudeltaan alle 650:n suuruisilla aluksilla harjoitettava liikenne 1. tammikuuta 1998. Eteläisissä jäsenvaltioissa ei kuitenkaan vapautettu seuraavia palveluja tässä kertomuksessa käsiteltävänä ajanjaksona: Mannerkabotaasi: – säännöllinen matkustaja- ja lauttaliikenne, jotka olivat suojattuja 1. tammikuuta 1999 saakka. 10 Saarikabotaasi: – saarikabotaasi (mukaan luettuina Ceuta departementit), joka oli suojattu 1. tammikuuta 1999 saakka ja Melilla sekä Ranskan merentakaiset – säännöllinen matkustaja- ja lauttaliikenne sekä bruttovetoisuudeltaan alle 650:n suuruisilla aluksilla harjoitettava liikenne Kreikassa; nämä alat vapautetaan 1. tammikuuta 2004. Vaikka tästä asiasta on entistä vaikeampaa saada luotettavia tietoja, koska eräät jäsenvaltiot eivät enää kerää tietoja kabotaasiliikenteestä, on arvioitu, että EU:n jäsenvaltioiden kabotaasissa kuljettamien lastien kokonaismäärä kasvoi vuoden 1993 aikaisesta 239 miljoonasta tonnista (12 jäsenvaltion EU:n 221 miljoona tonnia sekä Suomen ja Ruotsin 18 miljoonaa tonnia) aluksi 262 miljoonaan tonniin vuonna 1995 (EU:n 15 jäsenvaltiota) ja sen jälkeen 265,3 miljoonaan tonniin vuonna 1997 (15 jäsenvaltion EU)3. Viimeksi mainitusta määrästä (52,7 prosenttia) saarikabotaasin (12 jäsenvaltion EU) osuus oli 51 prosenttia kokonaismäärästä, prosenttiosuus pysyi samana vuonna 1995 (15 jäsenvaltion EU). tonnia osuus ja mannerkabotaasin osuus 125,6 miljoonaa tonnia. Vuonna 1993 ja tämä 139,7 miljoonaa saarikabotaasin oli Kabotaasiliikenteessä vuonna 1997 kuljetetusta 265,3 miljoonan kokonaismäärästä Pohjois- Euroopan kabotaasin osuus oli 125,85 miljoonaa tonnia ja Etelä-Euroopan osuus 139,45 miljoonaa tonnia. Taulukko 1 Tiivistelmä jäsenvaltioissa vuosina 1993, 1995 ja 1997 (miljoonaa tonnia) kabotaasiliikenteessä kuljetettujen lastien määristä EU:n Alue jäsenvaltiot Pohjoiset (Belgia, Tanska, Suomi, Saksa, Irlanti, Luxemburg, Alankomaat, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta) Eteläiset jäsenvaltiot Portugali ja Espanja) (Ranska, Kreikka, Italia, 12 jäsenvaltion EU 15 jäsenvaltion EU 1993 95,4 1995 127,75 1997 125,85 125,6 221 (239) 134,3 ei ole 262,05 139,45 ei ole 265,3 Liitteessä II esitetään yleiskatsaus lastikabotaasin kehittymisestä vuodesta 1992 alkaen. Useimmissa lähes muuttumattomina. kabotaasiliikenteessä kuljetetut määrät jäsenvaltioissa pysyivät Henkilöliikenne vapautettiin tässä kertomuksessa käsiteltävänä ajanjaksona pohjoisissa jäsenvaltioissa, mutta etelässä se säilyi suojattuna lukuun ottamatta mannerliikenteen risteilypalveluja, jotka oli vapautettu 1. tammikuuta 1995 mennessä. Alankomaissa, Belgiassa ja kotimaan matkustajalaivaliikennettä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa (arviolta 40 miljoonaa matkustajaa) ja Saksassa (arviolta 5 miljoonaa Irlannissa lainkaan ole ei 3 Edellisessä kertomuksessa esitetyt vuosia 1993 ja 1995 koskevat tiedot poikkeavat näistä, koska yhden jäsenvaltion (D) laskelmissa esiintynyt virhe oli otettu kahdesti huomioon ja koska alustavat tiedot on nyt vahvistettu. 11 matkustajaa) henkilöliikennettä on paljon, mutta sitä koskevia tietoja ei enää kerätä. Henkilöliikenteen määrän väheneminen Tanskassa oli seurausta Fyn- ja Sjaeland-saarten välisen kiinteän yhteyden avaamisesta vuonna 1997. Matkustajamäärien vaihtelut Italiassa ja Espanjassa johtuivat puolestaan "suhdanteista". Taulukossa 2 esitetyt matkustajamäärät koskevat ensisijaisesti kahden sataman välillä matkustavia lauttaliikenteen käyttäjiä. Näihin lukuihin sisältyy noin 500 000 Kreikan vesillä vuonna 1997 matkustanutta kreikkalaista risteilymatkustajaa (turistia). Taulukko 2 Henkilöliikenne EU:ssa – 1997 (miljoonaa matkustajaa) Pohjois-Eurooppa (vapautettu) Etelä-Eurooppa (suojattu) Maa Tanska Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningas- kunta4 Saksa5 Yhteensä 1995 21,5 4,0 1,1 40,6 3,3 70,5 1997 16,4 3,4 1,1 40,0 5,0 65,9 – Maa Ranska Korsika Muut reitit Kreikka Italia Portugali Espanja Yhteensä 1995 1,3 1,95 36,0 38,0 0,4 7,1 1997 1,28 2,0 41,36 37,2 0,35 6,5 84,75 88,63 3. 2. Eteläiset jäsenvaltiot: lastiliikenne Kertomuksessa käsiteltävänä ajanjaksona käynnissä ollut vapauttaminen vaikutti ainoastaan eteläisiin jäsenvaltioihin. Strategisten lastien kuljettaminen mannerkabotaasissa liitettiin osaksi vapautettua kabotaasia 1. tammikuuta 1997. Kyseisenä ajankohtana Etelä-Euroopan kabotaasissa kuljetettujen lastien kokonaismäärä oli 139,45 miljoonaa tonnia, joista vapautettujen kuljetusten määrä oli 43,15 miljoonaa tonnia ja vapauttamattomien kuljetusten määrä 96,3 miljoonaa tonnia. Koska bruttovetoisuudeltaan alle 650:n suuruisilla aluksilla harjoitetusta mannerkabotaasiin kuuluvasta lastiliikenteestä, joka vapautettiin 1. tammikuuta 1998, on saatavissa pelkkiä arvioita, vapautetussa ja suojatussa lastiliikenteessä kuljetetuista lastimääristä on voitu esittää tarkkoja tietoja ainoastaan 31. tammikuuta 1997 päättyvän ajanjakson osalta. 3. 2. 1. Vapautettu lastiliikenne 31. joulukuuta 1997 Tähän 31. tammikuuta 1997 mennessä vapautettuun lastiliikenteeseen sisältyi kaikki sellaisilla aluksilla harjoitettu mannerkabotaasiin kuuluva lastiliikenne, joiden bruttovetoisuus on alle 650. Siinä kuljetettu lastimäärä oli 43,15 miljoonaa tonnia. Strategisten lastien tammikuuta 1997 alkaen lisäsi oleellisesti vapautetussa kuljetusten vapauttaminen 1. 4 5 6 Konsulttiyrityksen arvio. Konsulttiyrityksen arvio. Tämä luku sisältää 13,8 miljoonaa pitkänmatkanmatkustajaa, 27 miljoonaa paikallisristeilyihin osallistujaa ja 0,5 miljoonaa risteilymatkustajaa. 12 liikenteessä kuljetettua lastimäärää, joka oli vuonna 1997 yli kaksi kertaa suurempi kuin vuonna 1993 (määrä kasvoi 13 prosentista 31 prosenttiin Etelä-Euroopassa kuljetetusta kokonaismäärästä vuosina 1993–1997). Taulukko 3 Eteläisten jäsenvaltioiden vapautettu lastiliikenne markkinalohkoittain vuosina 1993, 1995 ja 1997 (miljoonaa tonnia). Luokka Kuivalasti Nestemäinen irtolasti Kappaletavaralasti Yhteensä Vuosi 1993 1995 1997 1993 1995 1997 1993 1995 1997 1993 1995 1997 Ranska Kreikka Italia Portugali Espanja 1,1 1,9 5,1 0,1 3,7 1,1 2,8 4,9 – 1,7 2,8 6,1 – 3,2 2,7 Yhteensä 11,9 12,0 13,3 0,5 – 0,6 0,1 0,8 2,0 0,5 0,5 0,6 – 0,55 4,6 5,9 4,2 3,5 6,7 – 0,2 2,1 – – 0,1 3,6 – – 0,1 4,6 – 0,3 0,25 0,25 1,6 2,1 7,8 0,2 4,8 1,6 3,4 9,1 – 6,3 8,8 14,9 3,5 4,0 9,65 2,15 24,9 2,6 3,95 4,95 16,5 18,1 43,15 3. 2. 2. Vapauttamaton lastiliikenne 31. joulukuuta 1997 vielä 1997 vuonna lastiliikenteeseen vapauttamattomaan Etelä-Euroopan sisältyi bruttovetoisuudeltaan alle 650:n suuruisilla aluksilla harjoitettu mannerkabotaasiin kuuluva tammikuuta 1998), mannerkabotaasiin kuuluva säännöllinen lastiliikenne (vapautettiin 1. sekä saarikabotaasi tammikuuta 1999) matkustaja- (vapautettiin ja ottamatta lauttaliikennettä sekä bruttovetoisuudeltaan alle 650:n suuruisilla aluksilla Kreikassa harjoitettua saarikabotaasia). Vuonna 1997 suojatussa kabotaasissa kuljetettujen lastien kokonaismäärä oli 96,3 miljoonaa tonnia, joista saarikabotaasin osuus oli 92,9 miljoonaa tonnia ja mannerkabotaasin osuus 3,4 miljoonaa tonnia. ja lauttaliikenne (vapautettiin 1. lukuun säännöllistä matkustaja- tammikuuta 1999 1. Taulukko 4 Eteläisten jäsenvaltioiden vapauttamaton lastiliikenne markkinalohkoittain vuosina 1993, 1995 ja 1997 (miljoonaa tonnia) Luokka Kuivalasti Nestemäinen irtolasti Kappaletavaralasti Yhteensä Vuosi 1993 1995 1997 1993 1995 1997 1993 1995 1997 1993 1995 1997 Ranska Kreikka 0,5 6,8 0,7 7,3 0,2 6,9 6,3 7,5 4,8 8,5 0,5 1,1 2,75 2,9 0,8 2,7 0,8 2,6 7,9 6,3 1,5 17,2 18,5 12,25 Italia 13,5 13,8 13,1 27,1 26,9 27,2 10,4 10,5 12,8 51,0 51,2 53,1 Portugali Espanja 0,5 1,2 0,3 1,7 0,3 2,0 4,5 4,7 0,5 0,9 1,0 1,2 5,9 6,0 2,0 15,6 21,35 13,2 10,3 11,15 12,25 27,1 34,2 27,45 Yhteensä 22,5 23,8 22,5 61,0 66,25 44,15 25,6 26,15 29,65 109,1 116,2 96,3 13 Bruttovetoisuudeltaan alle 650:n suuruisilla aluksilla harjoitetussa suojatussa lastiliikenteessä kuljetettujen lastien kokonaismäärä oli 5,3 miljoonaa tonnia vuonna 1997. Tähän liikenteeseen kuuluva mannerkabotaasi vapautettiin 1. tammikuuta 1998. Arvion mukaan vapauttaminen vaikutti noin 2,15 miljoonan tonnin kuljettamiseen lastiliikenteessä. 3. 3. Ulkomaisen lipun alla purjehtivien alusten osuus EU:n jäsenvaltioiden kabotaasista Vuonna 1995 Etelä-Euroopassa ulkomaisilla aluksilla kuljetettu lastimäärä oli 8,35 miljoonaa tonnia eli 6 prosenttia Etelä-Euroopassa kuljetetusta kokonaismäärästä. Strategisten lastien kuljetusten vapauttaminen johti siihen, että ulkomaisilla aluksilla kuljetettu lastimäärä kasvoi 9,05 miljoonaan tonniin (6,5 prosenttiin Etelä-Euroopassa kuljetetusta kokonaismäärästä) vuonna 1997. Taulukossa 5 esitetään eri lippujen alla purjehtivien alusten osallistuminen Etelä-Euroopan lastiliikenteeseen ja ilmoitetaan yhä suojatun liikenteen lastimäärät. 14 Taulukko 5 Eri lippujen alla purjehtivien alusten osallistuminen eteläisten jäsenvaltioiden kokonaiskabotaasiin (miljoonaa tonnia) Maa/lippu Ranska – yhteensä Kansallinen Muu EU-maa Muu kuin EU- maa Kreikka – yhteensä Kansallinen Muu EU-maa Muu kuin EU- maa Italia – yhteensä Kansallinen Muu EU-maa Muu kuin EU- maa Portugali – yhteensä Kansallinen9 Muu EU-maa10 Muu kuin EU- maa Espanja – yhteensä Kansallinen11 Muu EU-maa Muu kuin EU- maa Etelä-Euroop– pa – yhteensä Kansallinen Muu EU-maa Muu kuin EU- maa 1995 Saari– kabo– taasi Mannerkabotaasi Suojattu7 Yh- teensä Yhteen- sä Mannerkabotaasi 1997 Saari– kabotaasi Yhteensä Suojattu8 Yh- teensä 6,6 5,5 0,5 0,6 12,1 12,0 0,05 0,05 14 13,7 0,1 0,2 4,3 – 4,25 0,05 13,9 11,8 1,4 0,7 50,9 43,0 6,3 1,6 5,0 8,7 4,9 4,3 9,9 1,3 1,25 0,05 – 9,8 9,8 – – 46,3 46,3 – – 1,7 1,7 – – 24,3 23,9 0,2 7,9 6,75 0,55 0,6 21,9 21,8 0,05 0,05 60,3 60,0 0,1 0,2 6,0 1,7 4,25 6,5 4,6 1,4 0,5 10,7 10,5 0,1 0,1 15,9 14,95 0,8 0,15 3,6 3,55 – 0,05 0,05 38,2 35,7 1,6 9,85 7,0 1,4 0,2 1,9 1,0 0,1 0,2 0,2 0,9 1,45 32,8 83,4 82,95 0,25 134,3 46,55 3,4 125,95 6,55 40,6 3,7 0,2 1,8 2,25 1,3 1,1 0,2 – 10,35 10,35 – – 52,1 52,05 – 0,05 1,9 1,9 – – 27,25 24,4 0,9 1,95 92,9 89,8 1,1 2,0 7,8 5,7 1,6 0,5 21,05 20,85 0,1 0,1 68,0 67,0 0,8 0,2 5,5 5,45 – 0,05 37,1 31,4 2,3 3,4 139,45 130,4 4,8 4,25 7 8 9 10 11 Vapauttamaton liikenne: strategisten lastien kuljetukset, bruttovetoisuudeltaan alle 650 tonnin aluksilla harjoitettu liikenne ja mannerkabotaasiin kuuluva lauttaliikenne. Vapautettu, lukuun ottamatta bruttovetoisuudeltaan alle 650 tonnin aluksilla harjoitettua liikennettä ja mannerkabotaasiin kuuluvaa lauttaliikennettä. Vuosi 1995: lukuun ottamatta MARia, kabotaasia poikkeusluvilla. Vuosi 1997: MAR mukaan luettuna. Vuosi 1995: MAR mukaan luettuna. REC mukaan luettuna. johon merkityillä aluksilla harjoitettiin tuolloin kansallista 15 Taulukossa 5 esitetään jäsenvaltioiden kansallisten osuuksien muuttuminen vuosina 1995– 1997. Taulukosta käy ilmi, että kansallisen lipun alla purjehtivien alusten osuudet pienenivät merkittävästi ainoastaan Ranskassa ja Espanjassa. Ranskassa tällaisten alusten osuus pieneni 12 prosenttia (miljoona tonnia), kun taas muiden EU-maiden lippujen alla purjehtivien alusten vastaava osuus kasvoi 4,5 prosentista yli 20 prosenttiin vuosina 1995–1997. Tämä muutos koski erityisesti strategisten lastien kuljetuksia, jotka siirtyivät vapauttamisen jälkeen Ranskan lipun alla purjehtivilta aluksilta muiden EU-maiden lippujen alla purjehtiville aluksille. Ulkomaisen lipun alla purjehtivien alusten (sisältäen muiden EU-maiden alusten ja unionin ulkopuolisten maiden alusten) osuus eteläisten jäsenvaltioiden kabotaasissa kuljetetusta kokonaismäärästä kasvoi vuosina 1995–1997 8,35 miljoonasta tonnista 9,05 miljoonaan tonniin. Espanjassa kansallisen lipun alla purjehtivien alusten osuus (REC-rekisteri mukaan luettuna) pieneni 4,3 miljoonaa tonnia samalla, kun muiden EU-maiden alusten (pääasiassa MAR-alusten) ja unionin ulkopuolisten maiden osuudet kasvoivat. REC-rekisteriin kuuluvat alukset kuljettivat pääosan kabotaasissa kuljetetuista määrästä. Vuonna 1995 REC-alukset kuljettivat 3 miljoonaa tonnia lähes kaikkia mannerkabotaasissa kuljetettuja lasteja. Vuonna 1997 näiden alusten kuljettama määrä oli kasvanut yhteensä 16,8 miljoonaan tonniin, josta yli 10 miljoonaa tonnia kuljetettiin saarikabotaasissa. Espanjassa liikennöivät MAR-alukset ovat espanjalaisten kuljetetusta kokonaismäärästä oli 1,1 miljoonaa tonnia (3 prosenttia) vuonna 1997. Unionin ulkopuolisten maiden alukset kuljettivat kuljettivat kuitenkin 9 prosenttia samasta määrästä (ensisijaisesti Malta, Kypros sekä Antigua ja Barbuda) sekä vapautetuilla että vapauttamattomilla aloilla. osuus Espanjan omistuksessa, kabotaasissa niiden ja Vaikka kansallisen lipun alla purjehtivien alusten osuus pieneni Italiassa vain jonkin verran, muiden EU-maiden alusten osuus kasvoi merkittävästi (0,1 miljoonasta tonnista 0,8 miljoonaan tonniin) Italian vapautetun erikoislastiliikenteen aloilla (esimerkiksi raskaiden lastien kuljetukset). Koska Italian kabotaasilaivastossa ei ole erikoisaluksia, tämä kasvu ei ole vaikuttanut Italian laivateollisuuteen. Portugalista voidaan todeta, että MAR-alusten vuonna 1995 kuljettamat määrät sisältyivät edellisessä kertomuksessa muiden EU-maiden alusten kuljettamiin määriin, koska ne harjoittivat Portugalissa kabotaasia poikkeusluvilla. Portugalin mannerkabotaasiin on hyväksytty MAR-aluksia vuodesta 1997, minkä vuoksi niiden kuljettamat määrät sisältyvät vuonna 1997 kansallisen lipun alla purjehtivien alusten osuuteen. Ruotsalaiset satunnaisesti. ja suomalaiset alukset harjoittivat kabotaasia Etelä-Euroopan markkinoilla 16 Taulukko 6 Kansallisen lipun alla purjehtivien alusten osuuksien kehittyminen eteläisten jäsenvaltioiden kabotaasiliikenteessä vuosina 1995–1997 (prosenttia) Maa Ranska Kreikka Italia Portugali MAR Espanja (mukaan luettuna REC) 1995 85,4 99,5 99,5 28,3 70,0 93,5 1997 73,1 99,0 98,5 34,2 64,0 84,5 3. 3. 1. Ulkomaisen lipun alla purjehtivien alusten osuus eteläisten jäsenvaltioiden lastiliikenteen vapautetuista markkinalohkoista alukset Vuonna 1997 muiden EU-maiden rekistereihin ja unionin ulkopuolisten maiden rekistereihin kuuluvat vapautetussa lastiliikenteessä kuljetetuista 43,15 miljoonasta tonnista. Vuoden 1995 vastaavaan lukuun verrattuna (3 miljoonaa tonnia tai 16,6 prosenttia vapautetusta lastiliikenteestä) ulkomaisen lipun alla purjehtivien alusten osuus pieneni prosentuaalisesti mutta kasvoi määrällisesti. 5,75 miljoonaa prosenttia) kuljettivat tonnia (13 harjoittivat lastialukset EU-maiden kuljetuksiin jota muiden tuotteiden ja Ranskassa espanjalaisten omistamat MAR-alukset harjoittivat Lastiliikenne, Etelä-Euroopan kabotaasimarkkinoilla asetuksen mukaisesti vapautetulla alalla, väheni vuosina 1995–1997 prosentuaalisesti 9,4 prosentista 8,1 prosenttiin mutta kasvoi määrällisesti 3 miljoonasta 5,75 aikaisempaa enemmän miljoonaan tonniin. Muiden EU-maiden alukset osallistuivat nestemäisten erikoistuneeseen aikaisempaa lastiliikenteeseen, enemmän kabotaasiliikennettä Espanjassa. Nämä muutokset eivät vaikuttaneet merkittävästi kansallisiin markkinoihin, koska samat alukset harjoittivat aikaisemmin kabotaasiliikennettä Ranskassa ja Espanjassa poikkeusluvilla, eikä Italian kabotaasilaivastoon ole koskaan kuulunut erikoisaluksia. Lastiliikenne, jota unionin ulkopuolisten maiden alukset harjoittivat vapautetulla alalla, väheni myös suhteellisesti 7 prosentista 5,2 prosenttiin mutta lisääntyi määrällisesti 1,3 miljoonasta tonnista 2,25 miljoonaan tonniin vuosina 1995–1997. Kasvu oli suurinta Espanjassa. Italian sekä Taulukossa 7 esitetään eri jäsenvaltioiden vapautettuun kabotaasiin. lippujen alla purjehtivien alusten osallistuminen eteläisten Taulukko 7 Eri lippujen alla purjehtivien alusten osallistuminen eteläisten jäsenvaltioiden vapautettuun lastiliikenteeseen vuosina 1995–1997 (miljoonaa tonnia) Maa Kabotaasi yhteensä Vapautetun kabotaasin osuus Ranska Kreikka Italia Portugali Espanja Yhteensä 1995 7,9 21,9 60,3 6,0 38,2 134,3 1997 7,8 21,05 68,0 5,5 37,1 139,45 1995 1,6 3,4 9,1 – 4,0 18,1 1997 6,3 8,8 14,9 3,5 9,65 43,15 EU-maiden lippujen alla purjehtivien alusten osallistuminen 1995 0,25 0,05 0,1 – 1,3 1,7 1997 1,2 0,1 0,8 – 1,4 3,5 Muiden kuin EU-maiden lippujen alla purjehtivien alusten osallistuminen 1997 1995 0,3 0,5 0,05 0,1 0,2 0,15 0,05 0,05 0,7 1,45 2,25 1,3 Ulkomaisen lipun alla purjehtivien alusten osallistuminen yhteensä 1995 0,55 0,1 0,3 0,05 2,0 3,0 1997 1,7 0,2 0,95 0,05 2,85 5,75 17 3. 3. 2. Ulkomaisen lipun alla purjehtivien alusten osuus eteläisten jäsenvaltioiden lastiliikenteen vapauttamattomista markkinalohkoista Vapauttamaton lastiliikenne, jonka kokonaismäärä oli 96,3 miljoonaa tonnia vuonna 1997 (ja 116,2 miljoonaa tonnia vuonna 1995) oli periaatteessa varattu yksinomaan kansallisen lipun alla purjehtiville aluksille. Ulkomaiset alukset kuljettivat kuitenkin poikkeusluvilla arviolta 3,3 miljoonaa tonnia (3,4 prosenttia) vuonna 1997 silloin, kun kansallisen lipun alla purjehtivia aluksia ei ollut käytettävissä. Vertailun vuoksi mainittakoon, että vuonna 1995 poikkeusluvilla kuljetettiin 5,35 miljoonaa tonnia (4,6 prosenttia). Vuonna 1997 kuljetetusta 3,3 miljoonan tonnin lastimäärästä muiden EU-maiden lippujen alla purjehtivat alukset kuljettivat 1,3 miljoonaa tonnia (1,3 prosenttia) ja unionin ulkopuolisten maiden alukset 2,0 miljoonaa tonnia (2 prosenttia) poikkeusluvilla. Vuoden 1995 luvut ovat seuraavat: poikkeusluvilla kuljetetusta 5,35 miljoonan tonnin lastimäärästä muiden EU-maiden alukset (MAR mukaan luettuna) kuljettivat 4,85 miljoonaa tonnia (4,1 prosenttia) ja unionin ulkopuolisten maiden alukset 0,5 miljoonaa tonnia (0,4 prosenttia). Aikaisempaan kertomukseen verrattuna vapauttamattomassa liikenteessä myönnettyjen poikkeuslupien määrä väheni merkittävästi kaikissa eteläisissä jäsenvaltioissa Espanjaa lukuun ottamatta. Italiassa lastien määrä väheni jonkin verran. Tämä muutos johtui kokonaan strategisten lastien vapauttamisesta. Muiden kuin EU-maiden lippujen alla purjehtivat alukset osallistuivat liikenteeseen ajanjaksona poikkeusluvilla lähes neljä kertaa enemmän kuin aikaisemmin. vapauttamattomaan kyseisenä kuitenkin Tässä yhteydessä on mainittava kaksi tärkeää muutosta: MAR-laivasto, jolla oli vuonna 1995 merkittävä asema poikkeusluvilla harjoitetussa vapauttamattomassa liikenteessä, toimi kertomuksessa käsiteltävänä ajanjaksona vapautetussa liikenteessä. Muiden kuin EU-maiden lippujen alla purjehtivien alusten osuus kasvoi kuitenkin merkittävästi Espanjan suojatussa liikenteessä, ja ne kuljettivat lähes 2 miljoonaa tonnia suojatuista lasteista. Samanaikaisesti EU-maiden lippujen alla purjehtivien alusten osuus kolminkertaistui näillä Espanjan markkinalohkoilla. Taulukko 8 Eri lippujen alla purjehtivien alusten osallistuminen eteläisten jäsenvaltioiden vapauttamattomaan lastiliikenteeseen vuosina 1995–1997 (miljoonaa tonnia) Maa Kabotaasi yhteensä Vapauttamatto-man kabotaasin osuus EU-maiden lippujen alla purjehtivien alusten osallistuminen Muiden kuin EU-maiden lippujen alla purjehtivien alusten osallistuminen Ulkomaisen lipun alla purjehtivien alusten osallistuminen yhteensä 1995 1997 1995 1997 1995 1997 1995 1997 1995 1997 Ranska Kreikka Italia 7,9 21,9 60,3 Portugali 6,0 7,8 21,05 68,0 5,5 Espanja 38,2 37,1 6,3 18,5 51,2 6,0 34,2 12,25 53,1 2,0 27,45 Yhteensä 134,3 139,45 116,2 96,3 1,5 0,3 0,4 0,3 – – 4,25 0,3 4,85 – – – 0,9 1,3 – – – 0,2 0,5 18 – – 0,05 – 1,95 2,0 0,6 – – 4,25 0,5 5,35 0,4 – 0,05 – 2,85 3,3 3. 3. 3. Poikkeuslupajärjestelmä Vapauttamisesta huolimatta muiden kuin EU-maiden lastialukset kuljettivat eteläisten jäsenvaltioiden kabotaasissa poikkeusluvilla yhteensä 4,25 miljoonaa tonnia vuonna 1997 (2,25 miljoonaa tonnia vapautetussa ja 2,0 miljoonaa tonnia vapauttamattomassa liikenteessä) ja 1,8 miljoonaa tonnia vuonna 1995 (1,3 miljoonaa tonnia vapautetussa ja 0,5 miljoonaa tonnia vapauttamattomassa liikenteessä). Tämä merkitsee 136 prosentin kasvua muiden kuin EU-maiden alusten kuljettamissa lastimäärissä. 3. 3. 4. Ulkomaisen lipun alla purjehtivien alusten osallistuminen pohjoisten jäsenvaltioiden lastiliikenteeseen Pohjoisten jäsenvaltioiden liikenne on täysin vapautettu ja avoinna muiden EU-maiden lippujen alla purjehtiville aluksille. Joissakin näistä jäsenvaltioista (kuten Saksassa, Suomessa ja Ruotsissa) unionin ulkopuolisten maiden alukset tarvitsevat poikkeusluvan, jollei niille ole annettu kahdenvälisiin sopimuksiin perustuvaa lupaa kabotaasiliikenteen harjoittamiseen. Muissa pohjoisissa jäsenvaltioissa unionin ulkopuolisten maiden alukset voivat osallistua kabotaasiin samoin perustein kuin EU-maiden alukset. Ulkomaisten alusten osallistumisen aste vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen. Tanskassa ei kerätä asiaa koskevia tietoja, ja kansallisen lipun alla purjehtivien alusten osallistumisesta on saatavana pelkkiä arvioita. ja Alankomaiden Itävallassa kabotaasiliikenteessä kuljetettavat suhteellisen vähäiset määrät kuljetetaan kokonaan kansallisen lipun alla purjehtivilla aluksilla. Taulukossa 9 esitetään yleiskatsaus muutoksista, joita on tapahtunut ulkomaisen lipun alla purjehtivien alusten osallistumisessa pohjoisten jäsenvaltioiden kabotaasiin. kabotaasia. Belgian ja Luxemburgissa harjoiteta ei Taulukko 9 Eri lippujen alla purjehtivien alusten osallistuminen pohjoisten jäsenvaltioiden kokonaiskabotaasiin vuosina 1995 ja 1997 (miljoonaa tonnia) Maa/lippu Suomi – yhteensä Kansallinen Muu EU-maa Muu kuin EU-maa Irlanti – yhteensä Kansallinen Muu EU-maa Muu kuin EU-maa Yhdistynyt kuningaskunta – yhteensä12 Kansallinen13 Muu EU-maa Muu kuin EU-maa 1995 5,9 5,1 0,75 0,05 0,7 0,03 0,5 0,17 62,3 15,8 18,0 28,5 Maa/lippu Saksa – yhteensä Kansallinen Muu EU-maa Muu kuin EU-maa Ruotsi – yhteensä Kansallinen Muu EU-maa Muu kuin EU-maa Tanska – yhteensä kansallinen Muu EU-maa Muu kuin EU-maa 1995 3,9 3,25 0,6 0,05 13,6 11,5 ei ole ei ole 19,2 10,0 ei ole ei ole 1997 4,0 2,75 0,3 0,95 12,95 10,25 0,9 1,8 19,35 10,0 ei ole ei ole 1997 7,15 6,3 0,85 – 0,75 0,03 0,55 0,17 63,2 8,8 15,9 38,5 12 13 Lukuun ottamatta samaan satamaan suuntautuvaa offshore-liikennettä (15 miljoonaa tonnia vuonna 1995 ja 18 miljoonaa tonnia vuonna 1997), jonka osalta ei enää julkaista lippukohtaisia tietoja. Mukaan luettuina Gibraltar, Kanaalisaaret ja Mansaari. 19 3. 3. 5. DISiin ja MARiin rekisteröityjen alusten osallistuminen Seitsemän MAR-alusta (portugalilaisten omistamista 25 aluksesta) on tällä hetkellä johtavassa asemassa Portugalin öljynkuljetusmarkkinoilla. Muita portugalilaisten omistamia MAR- aluksia käytetään maailmanlaajuisesti. MAR-rekisteriin kuuluvia aluksia käytetään paljon myös Espanjassa. Espanjalaisten omistamien MAR-alusten määrä kasvoi vuosina 1996–1998 34 aluksesta 45 alukseen. Ainakin puolella niistä harjoitetaan Espanjan kotimaanliikennettä. Muita espanjalaisten omistamia MAR-aluksia käytetään maailmanlaajuisesti. harjoitettu kabotaasiliikenne pääasiallisesti DIS-aluksilla konttiensyöttöliikenteeseen: näistä aluksista 25 on kabotaasiliikenteessä ja niistä puolet eteläisissä jäsenvaltioissa. Lisäksi kabotaasiliikenteessä käytetään noin 50:tä alusta, jotka eivät ole konttialuksia, mutta niistä ainoastaan 10–15 alusta on käytössä Etelä-Euroopassa (nämä ovat kemikaali- ja kaasusäiliöaluksia sekä muita erikoisaluksia). Niiden osallistuminen kabotaasiliikenteeseen ei ole tietojen mukaan lisääntynyt viime kertomuksen jälkeen. rajoittuu edelleen 3. 3. 6. Ulkomaisen lipun alla purjehtivien alusten osallistuminen 15 jäsenvaltion EU:ssa harjoitettuun henkilöliikenteeseen alukset Ulkomaiset henkilöliikenteeseen kertomuksessa käsiteltynä ajanjaksonakaan. osallistuneet 1997–1998, eivät vuosina lainkaan EU:n kuten ne eivät jäsenvaltioiden osallistuneet kotimaan edellisessä 3. 4. EU:n jäsenvaltioiden kabotaasilaivastot Pohjoisten jäsenvaltioiden kabotaasilaivastoja ei useinkaan voida määritellä tarkasti, minkä vuoksi jäljempänä olevassa taulukossa mainittuihin laivastoihin sisältyvät kaikki tonnistot, jotka ovat saattaneet osallistua kabotaasiin (lyhyen matkan alukset, joiden kuollut paino on lukuun ottamatta Tanskan ja Suomen kansallisiin rekistereihin kuuluvia alle 10 000), laivastoja ja Ruotsin laivastoa, joihin kuuluu ainoastaan kabotaasiliikenteessä käytettyjä aluksia. Monilla laivastoilla, kuten Itävallan ja Belgian laivastoilla, DIS-laivastolla ja Irlannin laivastolla, ei ole kabotaasin kannalta lainkaan merkitystä tai niiden merkitys on vähäinen. Saksan, Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan kabotaasilaivastot osallistuvat vain satunnaisesti pohjoisten jäsenvaltioiden kabotaasiin. Tässä kertomuksessa käsiteltävänä ajanjaksona Saksan ja Alankomaiden kabotaasilaivastot Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan laivastot kasvoivat merkittävästi. Belgian, Pohjoisten pienenivät. DIS-laivasto jäsenvaltioiden laivastoihin kuuluvien alusten lukumäärä kasvoi kaiken kaikkiaan ainoastaan 73 aluksella, mutta niiden kuollut paino lisääntyi lähes 4 prosenttia. ei muuttunut merkittävästi vetoisuudeltaan. 20 Taulukko 10 Pohjoisten jäsenvaltioiden kabotaasilaivastot (bruttovetoisuus ja kuollut paino x 1 000) Maa 1996 Luku- määrä Brutto– vetoisuus Kuollut paino 29 17 127 448 105 373 49 248 152 470 60 66 213 5 318 356 550 98 480 103 1 365 100 36 88 7 584 338 866 134 680 150 956 1998 Luku- määrä 22 7 114 479 125 431 35 299 144 435 Brutto– vetoisuus Kuollut paino 68 6 384 5 318 358 615 88 615 104 964 94 10 105 7 398 385 1 113 120 870 155 1 099 2 018 8 609 10 932 2 091 8 520 11 349 Itävalta Belgia Tanska – kansallinen Tanska – DIS Suomi Saksa14 Irlanti Alankomaat Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta Pohjois-Eurooppa yhteensä Eteläisten jäsenvaltioiden eri laivastoihin kuuluu aluksia, joita käytetään sekä kotimaan- että kansainvälisessä liikenteessä. Eteläisten jäsenvaltioiden laivastot kasvoivat merkittävästi: alusten lukumäärä 14 prosenttia, bruttovetoisuus 23 prosenttia ja kuollut paino 32 prosenttia. Ranskan laivasto käytännöllisesti katsoen kaksinkertaistui. Koska Kreikan laivaston pieniä aluksia korvattiin suuremmilla, sen vetoisuus kasvoi merkittävästi, vaikka alusten lukumäärä kasvoi ainoastaan kymmenellä. Espanjan kansalliseen rekisteriin kuuluvien alusten määrä pieneni, mutta samanaikaisesti REC-alusten määrä kasvoi. MAR-alusten lukumäärä kasvoi huomattavasti (59 aluksesta 105 alukseen vuosina 1996–1998). Vetoisuudet säilyivät kuitenkin ennallaan, mikä on osoitus laivojen kertomuksessa käsiteltävänä ajanjaksona (kuolleena painona mitattuna 18 000:sta 10 500:aan). keskimääräisen pienenemisestä huomattavasta koon tässä 14 ISR mukaan luettuna. 21 Taulukko 11 Eteläisten jäsenvaltioiden kabotaasilaivastot (bruttovetoisuus ja kuollut paino x 1 000) Maa 1996 1998 Ranska15 Kreikka Italia16 Portugali – kansallinen Portugali – MAR- rekisteri Espanja Espanja – REC-rekisteri Etelä-Eurooppa yhteensä Luku- määrä Brutto– vetoisuus Kuollut paino Luku- määrä Brutto– vetoisuus Kuollut paino 27 515 362 15 59 209 65 196 1 900 1 036 120 650 900 541 310 563 1 480 75 1 074 868 750 43 525 476 15 105 193 71 500 2 000 1 668 120 659 830 793 619 800 2 280 76 1 106 781 1 110 1 252 5 343 5 120 1 428 6 570 6 772 3. 5. Kabotaasin vapauttamisen vaikutukset ajanjaksona työllisyyteen käsiteltävänä olevana Vuonna 1997 EU:n pohjoisissa jäsenvaltioissa oli yhteensä 17 460 kabotaasiin liittyvää työpaikkaa. Lastialusten miehistöstä oli 60 prosenttia EU-maiden kansalaisia ja lauttojen miehistöstä 97 prosenttia. Lastiliikenteessä työskenteli 2 100 ja ro-ro-lauttaliikenteessä 229 merenkulkijaa, jotka olivat unionin ulkopuolisten maiden kansalaisia. Vuonna 1997 eteläisten jäsenvaltioiden kabotaasissa työskenteli yhteensä lähes 50 000 henkeä (jotka olivat kaikki EU-maiden kansalaisia). Kabotaasiin liittyvien työpaikkojen määrä väheni siis 1 000 työpaikalla vuodesta 1995. Työpaikkojen väheneminen johtui osittain Italiassa suoritetusta rationalisoinnista ja Espanjan kansalliseen rekisteriin kuuluvien alusten määrän vähenemisestä, joka ei ole vielä täysin tasoittunut työllisyyden kasvulla Espanjan REC- rekisteriin kuuluvilla aluksilla. Strategisten tuotteiden ja bruttovetoisuudeltaan alle 650:n suuruisilla aluksilla harjoitetun liikenteen vapauttamisella ei ollut merkittävää vaikutusta kabotaasiin liittyvään työllisyyteen eteläisissä jäsenvaltioissa, koska tällaisessa liikenteessä käytettyjen alusten lukumäärä ja EU- maiden työllistettyjen merenkulkijoiden määrä säilyivät ennallaan. 15 16 Ranskan TAAF-rekisteriin kuuluvilla aluksilla (vuonna 1998 yhteensä 29 alusta, joiden bruttovetoisuus oli 150 000 ja kuollut paino 206 000) ei ole oikeutta harjoittaa kabotaasiliikennettä eivätkä ne sisälly tässä esitettyihin lukuihin. Italian rinnakkaisrekisteriin kuuluvilla aluksilla ei ole oikeutta harjoittaa kabotaasiliikennettä, eivätkä ne sisälly tässä esitettyihin lukuihin. 22 4. NEUVOSTON ASETUKSEN (ETY) N:O 3577/92 ULOTTAMINEN KOSKEMAAN ETAA JA MARKKINOIDEN KEHITTYMINEN EFTA- MAISSA Neuvoston asetus (ETY) N:o 3577/92 sisällytettiin ETA-sopimukseen ja ulotettiin koskemaan EFTA-maita ETAn sekakomitean 4 päivänä lokakuuta 1997 tekemällä päätöksellä N:o 70/97. Jäsenvaltioiden huoli asetuksen soveltamisalan laajentamisesta pyrittiin ottamaan huomioon kirjaamalla kyseisen päätöksen pöytäkirjaan Norjan hallituksen esittämä lausuma, jonka mukaan Norja ei aio muuttaa kansainvälistä alusrekisteriään (NIS) koskevaa lainsäädäntöään kyseiseen rekisteriin kuuluvien alusten kabotaasioikeuksien osalta. Lisäksi edellä mainitusta päätöksestä keskusteltiin 11. joulukuuta 1997 pidetyssä liikenneneuvoston kokouksessa, ja sen pöytäkirjaan kirjattiin lausuma, jossa neuvosto ja komissio toteavat, että Norjan lausuma ETAn sekakomitean päätöksestä N:o 70/97 on erittäin tärkeä yhteisölle, kun on kyse yhteisön kannasta asetuksen (ETY) N:o 3577/92 ulottamisesta koskemaan ETAa. Kyseisessä lausumassa kannan varaavat uudelleenarviointiin sekä oikeuden käyttää ETA-sopimuksessa määrättyjä asianmukaisia jos Norja muuttaa lausumassaan ilmaisemaansa kantaa kansainväliseen menettelyjä, alusrekisteriinsä kuuluvien alusten kabotaasioikeuksien osalta. oikeuden neuvosto komissio itselleen tämän ja Päätös N:o 70/97 tuli voimaan 1. elokuuta 1998 Norjan saatua kansalliset menettelynsä päätökseen, ja sitä ryhdyttiin soveltamaan Norjassa ja Islannissa. Päätöksessä annetaan täydet oikeudet harjoittaa EU:ssa kabotaasiliikennettä Norjan ja Islannin lippujen alla purjehtivilla aluksilla sekä Norjassa ja Islannissa EU-maiden lippujen alla purjehtivilla aluksilla asetuksen (ETY) N:o 3577/92 mukaisesti. NIS-aluksia koskevan lainsäädännön mukaan NIS-alukset eivät saa osallistua Norjan kabotaasiliikenteeseen. Tämän vuoksi näillä aluksilla ei saa harjoittaa kabotaasiliikennettä EU:n jäsenvaltioissa asetuksen (ETY) N:o 3577/92 perusteella. 4. 1. Lastiliikenne EFTA-maissa EFTA-maiden Islannin ja Norjan kabotaasiliikenteeseen kuuluva lastiliikenne lisääntyi määrällisesti 36 miljoonasta 40 miljoonaan tonniin vuosina 1993–1995 ja 48 miljoonaan tonniin vuonna 1997. Jälkimmäisestä määrästä yli 28 miljoonaa tonnia oli mannerjalustalta Norjaan tuotua raakaöljyä. 4. 2. Henkilöliikenne EFTA-maissa Islannin kotimaan lauttaliikenteessä kuljetettiin vuonna 1997 yhteensä 381 309 matkustajaa. Vuonna 1995 vastaava luku oli 356 280 henkeä. Norjan säännöllisessä lauttaliikenteessä kuljetettiin 44,6 miljoonaa matkustajaa vuonna 1997. Vuoden 1994 matkustajamäärä oli 46,5 miljoonaa henkeä ja vuoden 1995 puolestaan 43,214 miljoonaa. 4. 3. Ulkomaisen lipun alla purjehtivien alusten osuudet EFTA:n markkinoista Ulkomaisten alusten osuus pysyi Islannissa muuttumattomana vuoteen 1995 verrattuna, koska kansallisen lipun alla purjehtivat alukset huolehtivat kaikesta matkustaja- ja lastiliikenteessä vuonna 1997. Norjasta ei ole saatavissa muuta kuin 14:ää suurinta satamaa koskevia tietoja vuodelta 1997. Norjan lipun alla purjehtivat alukset (mukaan luettuina poikkeusluvilla kuuluvasta purjehtivat NIS-alukset) lastiliikenteestä yli 77,2-prosenttisesti. Vuonna 1996 vastaava luku oli 76 prosenttia. EU- maiden lippujen alla purjehtivien alusten osuus oli 12,2 prosenttia, josta Yhdistyneen kuningaskunnan osuus oli 6 prosenttia, Ruotsin 3,6 prosenttia ja muiden EU-maiden satamien mannerkabotaasiin vastasivat näiden 23 (Tanskan, Saksan, Suomen, Kreikan, Italian ja Alankomaiden) osuus 2,6 prosenttia. Unionin ulkopuolisten maiden lippujen alla purjehtivat alukset kuljettivat loput 10 prosenttia. Norjan matkustajaliikenteessä käytetään pelkästään NOR-rekisteriin kuuluvia aluksia. 4. 4. EFTA-maiden lippujen alla purjehtivien alusten osuudet EU:n 15 jäsenvaltion markkinoista lippujen EFTA-maiden jäsenvaltioiden kabotaasimarkkinoista on pieni NIS-rekisteriä lukuun ottamatta. NIS-alukset ovat poikkeus, sillä tähän rekisteriin kuuluvat säiliöalukset ovat merkittävässä asemassa Yhdistyneen kuningaskunnan (ja Norjan) offshoretoimintaan liittyvissä öljynkuljetuksissa. purjehtivien alusten osuus EU:n alla tietoja) osoittavat, Vuoden 1995 tietoihin perustuvat arviot (offshoretoiminnasta ei ole enää saatavissa tämän tuoreempia että NIS-alusten osuus Yhdistyneen kuningaskunnan offshoretoiminnasta oli suunnilleen 15 prosenttia (noin 16,5 miljoonasta tonnista) vuonna samana vuonna 10 prosenttia 1997. Tämän määrän lisäksi NIS-alukset kuljettivat Yhdistyneen kuningaskunnan mannerkabotaasissa kuljetetusta lastimäärästä (63 miljoonasta tonnista). NIS-alukset kuljettivat siis yhteensä noin 8,5 miljoonaa tonnia vuonna 1997. Tästä määrästä offshoretoiminnan osuus oli 2,5 miljoonaa tonnia ja mannerkabotaasin osuus 6 miljoonaa tonnia. Kummallakin alalla käytettiin ensisijaisesti säiliöaluksia. Tämän toiminnan lisäksi NIS-alukset kuljettivat 9 prosenttia Saksan kabotaasiliikenteessä kuljetetusta lastimäärästä (4 miljoonasta tonnista) sekä pieniä määriä erikoislasteja Ranskassa vuonna 1997. Islantilaisilla aluksilla ei ole merkitystä muiden maiden meriliikenteessä. 4. 5. EFTA-maiden kabotaasilaivastot Islannin kauppalaivastoon kuului 1. tammikuuta 1998 viisitoista alusta, joiden bruttovetoisuus oli yhteensä 30 666. Laivasto oli pienentynyt vuodesta 1995 kahdella aluksella ja sen bruttovetoisuus 18 000:lla. Norjan kansalliseen rekisteriin (NOR) kuului samana ajankohtana 774 alusta, joiden bruttovetoisuus oli yhteensä 2 450 000 (kuollut paino 3 210 000). Vuonna 1995 aluksia oli ollut 772 ja niiden bruttovetoisuus 2 080 000. Monia näistä aluksista käytetään kansallisessa kabotaasiliikenteessä. Edellä mainittuna ajankohtana NIS-laivastoon kuului 683 alusta, joiden bruttovetoisuus oli 19 630 000 (kuollut paino 30 770 000). Nettolisäys oli siis 13 alusta ja vetoisuutena mitattuna 4 prosenttia vuoden 1995 lopusta. Näillä aluksilla ei ole merkitystä kotimaan kabotaasiliikenteessä. 4. 6. Kabotaasiin liittyvä työllisyys Norjassa ja Islannissa jotka liittyivät välittömästi tai välillisesti Vuonna 1993 Islannissa oli 1 249 työpaikkaa, koska kabotaasiliikenteeseen. Tämän kabotaasilaivaston koko ja liikenteen määrä eivät ole muuttuneet lainkaan, suuria muutoksia ei ole odotettavissa. Vuonna 1998 Norjassa työskenteli Norjassa rekisteröidyillä aluksilla 20 500 norjalaista merenkulkijaa. Kaikkien näiden yksinomaan kotimaanliikenteessä kätkettyjen alusten miehistöön kuuluu ainoastaan oman maan kansalaisia. saatavissa, mutta uudempia tietoja juuri ole ei 24 5. LASTIALUSTEN MIEHISTÖKUSTANNUSTEN VERTAILU ja tuloveroa Kuten kahdessa edellisessäkin kertomuksessa, miehistökustannuksia on vertailu niiden kolmen alustyypin osalta, joiden käytön katsotaan olevan ominaista kabotaasitoimintaan kuuluvalle lastiliikenteelle. Miehistökustannukset on laskettu ottamalla huomioon miehistön kokoonpano, kansalaisuutta koskevat vaatimukset ja merenkulkijoiden erilaiset palkkatasot sekä merenkulkijoiden kansalliset erityissäännökset. Kertomuksen liite III sisältää kolme taulukkoa, joissa esitetään kolmea eri (nämä alustyypit ovat alustyyppiä koskevien kustannuslaskelmien tärkeimmät kappaletavaralastialus, jonka bruttovetoisuus on 1 500, kuivalastialus, jonka bruttovetoisuus on 3 300, jonka bruttovetoisuus on 9 000). Taulukossa 12 on laaja yleiskatsaus näistä tuloksista. Tuloksissa on otettu huomioon eri maiden kauppalaivastoille ja kansalaisuusjakaumat. Tulokset luonteenomaiset keskimääräiset miehistövahvuudet kuvaavat vähentämällä saatu bruttomiehistökustannuksista veroedut ja muut valtion työvoimatuet, jotka olivat voimassa eri maissa vuonna 1998. nettomiehistökustannuksia, sosiaaliturvamaksuja ja tuotesäiliöalus, laivanvarustajan koskevat tulokset jotka on Taulukko 12 Nettomiehistökustannusten 100): kappaletavaralastialus, jonka bruttovetoisuus on 1 500, kuivalastialus, jonka bruttovetoisuus on 3 300, ja tuotesäiliöalus, jonka bruttovetoisuus on 9 000 (vuosi 1998) keskiarvo vertailu (EU:n = Rekisteri Ranska Islanti Ruotsi NOR Belgia Kerguelen Suomi Irlanti Saksa Italia Tanska Yhdistynyt kuningaskunta DIS (maksimi) Kreikka ISR Portugali Espanja NIS Alankomaat Kanariansaaret MAR DIS (minimi) Kappaletavaralastialus, bruttovetoisuus 1 500 204 142 133 128 125 113 112 110 110 105 101 Kuivalastialus, bruttovetoisuus 3 300 200 120 117 125 108 109 123 105 83 111 137 92 91 81 78 69 69 57 56 47 40 37 88 124 83 69 61 101 47 47 55 35 51 Tuotesäiliöalus, bruttovetoisuus 9 000 173 119 111 161 102 89 107 91 100 111 129 75 116 86 83 70 106 71 57 57 41 44 on menneinä Laivanvarustajille tarkoitettuun valtiontukeen on tehty edellisen kertomuksen jälkeen joitakin jotka on otettu miehistökustannusten vertailussa huomioon. Valtiontuen muutoksia, laivanvarustajien mahdollisuus nettokustannuksiin monissa jäsenvaltioissa (esimerkiksi Alankomaissa, Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja lisäksi rinnakkaisrekistereissä), kun taas kertomuksessa käsiteltävän ajanjakson aikaisilla veroetujen muutoksilla on ollut ainoastaan vähäinen vaikutus kyseessä olevien rekisterien järjestykseen tai asemaan muihin EU- tai ETA-maiden rekistereihin nähden. Vaikutukset koskivat Portugalin, Ruotsin, Irlannin, Belgian ja Espanjan REC-rekisteriin kuuluvia aluksia. Saksassa ja Ranskassa käyttöön otettuja tukijärjestelmiä sovellettiin vaikuttanut merkittävästi vuosina 25 ainoastaan kansainvälisessä liikenteessä käytettyihin aluksiin, joiden kilpailuasema säilyi ennallaan. Portugalin tapauksessa valtiontuessa tapahtuneet muutokset vaikuttivat osittain alipäällystöä koskeviin kustannuksiin, mutta niillä on ollut hyvin vähäinen vaikutus miehistöstä aiheutuviin kokonaiskustannuksiin. Ruotsin laivanvarustajaliiton mukaan valtiontukijärjestelmään tehtyjen muutosten ansiosta bruttomiehistökustannuksissa on saavutettu noin 1–2 prosentin lisäsäästöt vuoteen 1996 verrattuna. Kun tämä otetaan huomioon EU:n miehistökustannusten kilpailuasema osoittautuu pysyneen muuttumattomana muiden EU-maiden rekistereihin verrattuna sellaisten kuivalastialusten osalta, joiden bruttovetoisuus on 1 500 tai 3 300, kun tilannetta verrataan vuoteen 1996. Ruotsin kilpailuasema on parantunut hieman tuotesäiliöalusten osalta, sillä se on siirtynyt viidenneksi kalleimman rekisterin sijalta Italian kanssa kuudenneksi kalleimmaksi rekisteriksi vuosina 1996–1998. vertailussa, Ruotsin rekisterin jossa käytössä laivanvarustajille hyvitetään on järjestelmä, Vaikka Irlannissa sosiaaliturvamaksut, sen rekisterin Irlannin miehistökustannukset ovat kasvaneet suhteellinen asema muiden EU-maiden rekistereihin verrattuna on heikentynyt. Belgiassa 1. tammikuuta 1997 käyttöön otetun järjestelmän ansiosta laivanvarustajat voivat säästää noin 20 prosenttia bruttomiehistökustannuksissa, jos kaikki miehistön jäsenet ovat Belgian kansalaisia. Näitä säästöjä on kuitenkin pidettävä teoreettisina, koska käytännössä belgialaisten alusten miehistöt koostuvat usein muista kuin belgialaisista merenkulkijoista ja monet alukset siirretään ilman miehistöä Luxemburgin rekisteriin. Lopuksi on todettava, ettei REC-rekisterin suhteellinen kilpailukyky ole muuttunut muiden EU-maiden rekistereihin nähden, sillä niiden asema säilyi ennallaan vuosina 1996 ja 1998. ja joita on tapahtunut eri Muut muutokset, rekistereiden sijoittumisessa vuoden 1997 kertomukseen verrattuna, johtuvat tietolähteissä tapahtuneista muutoksista (Islanti, Norja, Belgia), muiden rekistereiden sijoituksen muuttumisesta (Kerguelen), maksumuutoksista (Ranska, Ruotsi, Italia), rahan arvon alenemisesta dollariin nähden (Kreikka, Espanja) tai laskelmien perustana olleessa miehistön kokoonpanossa tapahtuneista muutoksista (Saksa, REC). tehdyt laskelmat osoittavat, Miehistökustannuksista että MAR on kunkin kolmen kabotaasiliikenteelle ominaisen alustyypin osalta säännönmukaisesti yksi edullisimmista rekistereistä, sillä alusten miehistökustannuksista voidaan säästää noin 60 prosenttia verrattuna muiden EU-maiden ja ETA-maiden rekistereihin kuuluvien alusten keskimääräisiin kustannuksiin. Alankomaiden rekisteri on edullisin kansallisen lipun alla purjehtiville aluksille, mutta MAR-rekisteri on siitä huolimatta kaikkien kolmen alustyypin osalta 13–17 prosenttia edullisempi. DIS-rekisteriin kuuluvien alusten miehistöstä huomattava osa on unionin ulkopuolisten maiden kansalaisia, millä on suotuisa vaikutus kustannuksiin. Taulukoissa tällaiset tapaukset on merkitty DIS (minimi) -rekisteriksi. Analyysin tulokset osoittavat, että DIS (minimi) -rekisteriin kuuluvien alusten kustannukset voivat alustyypin mukaan olla 46–61 prosenttia alhaisempia kuin EU:ssa keskimäärin. DIS (minimi) -rekisteriä on mielenkiintoista verrata Alankomaiden lipun alla purjehtivien alusten tilanteeseen. Edellä mainituista kolmesta alustyypistä pienimmän alustyypin osalta DIS oli noin 20 prosenttia edullisempi kuin Alankomaiden rekisteri. Tuotesäiliöalusten osalta kuuluvilla ero kuivalastialuksilla, joiden bruttovetoisuus oli 3 300, miehistökustannukset olivat 4 prosenttia pienempiä kuin vastaavilla DIS-aluksilla. sellaisilla Alankomaiden prosenttia, rekisteriin taas kun oli 14 26 Edellä esitettyihin tuloksiin on suhtauduttava hyvin varauksellisesti ottaen huomioon, että eri rekistereihin kuuluvien alusten miehistökustannuksiin voivat vaikuttaa erityisissä kansallisissa verotusjärjestelmissä tapahtuneet muutokset. Lisäksi on otettava huomioon, kuten edellisessä kertomuksessa todettiin, että miehistökustannukset ovat vain pieni osa lastialuksen kokonaiskustannuksista. Tämän vuoksi liitteessä III olevia taulukoita ei ole aiheellista pitää eri rekistereiden yleisen kilpailukyvyn mittapuuna, vaan ainoastaan eri rekistereihin kuuluvien alusten miehistökustannusten vertailuna. 27 Maa Kabotaasin perusperiaate Itävalta Ei meriliikenteen kabotaasia Belgia Ei rajoituksia - - LIITE I Yleiskatsaus EU- ja EFTA-maiden kabotaasia koskevasta lainsäädännöstä Huomautukset Poikkeuslupa- Miehistön kansalaisuutta koskevat Aluksen omistusta koskevat vaatimukset Verosäännökset järjestelmä Ei käytössä vaatimukset Kansallinen rekisteri Rinnakkaisrekisteri Ei ole. Neuvotellaan aluskohtaisesti. Ei ole Ei käytössä Ei ole Kapteenin on oltava Belgian kansalainen, poikkeuslupia myönnetään, jos belgialaisia merenkulkijoita ei ole käytettävissä. Rinnakkaisrekisteri Ei ole Ei ole Kansallinen rekisteri Aluksen omistajan ja käyttäjän on oltava EU-maan kansalainen tai yhtiö, jonka kotipaikka on Itävallassa. Aluksen omistajan on oltava Belgian tai muun EU-maan tai unionin ulkopuolisen maan kansalainen, joka asuu Belgiassa, tai yhtiö, jonka kotipaikka on EU-maassa. Aluksen toimintaa on johdettava Belgiasta. Ei käytössä 12. 6. 1996 annetun lain 464 nojalla DIS-lastialukset voivat osallistua Tanskan kabotaasiin 1. 12. 1996 alkaen. Matkustaja-alukset eivät voi edelleenkään osallistua Tanskan kabotaasiin. – Kapteenin on oltava Tanskan kansalainen. – Unionin ulkopuolisten maiden kansalaisia voidaan pestata kotimaisin palkkaehdoin. DIS-rekisteri: – Kapteenin on oltava Tanskan kansalainen. – Unionin ulkopuolisten maiden kansalaisia voidaan pestata paikallisin palkkaehdoin. Aluksen omistajan on oltava Tanskan tai muun EU-maan kansalainen tai yhtiö, jonka toimintaa johdetaan Tanskasta. DIS-rekisteri: katso kansallinen rekisteri Tanska Ei rajoituksia lukuun ottamatta DIS- matkustaja-aluksia Asetuksella 658/94 kumottiin säännös, jonka mukaan ainoastaan kansalliset varustamot saavat osallistua sellaisilla aluksilla harjoitettavaan kabotaasiin, joiden bruttovetoisuus on alle 500. - Asetuksen 658/94 nojalla kaikki ulkomaiset alukset voivat osallistua kabotaasiin. 28 Ei sovelleta merenkulkuun. Vapautus sosiaaliturva– maksuista (täydellinen va- pautus työn- antajamaksuista ja osittainen va- pautus EU- maiden aluksilla työskentelevien merenkulkijoiden maksuista). Jälleenhankinta- varaus. DIS-aluksilla työskentelevät merenkulkijat on vapautettu verosta, maksetaan nettopalkkaa. ja heille Maa Suomi Kabotaasin perusperiaate Huomautukset Poikkeuslupa- järjestelmä Rajoitettu Kabotaasiin sovelletaan elinkeinon harjoittamisen oikeudesta annetun lain 4 pykälää. – Muilla kuin EU- maiden aluksilla ei ole oikeutta yleensä liikennöidä Suomen rannikkoliikenteessä. Ulkomaanliikenteen kauppa-alusluetteloon merkityt alukset voivat kabotaasiin osallistua ainoastaan rajoitetusti. Saarikabotaasi: - Ainoastaan Ahvenan- maan alla lipun alukset purjehtivat saavat harjoittaa kabotaasia Ahvenan– maan saaristossa. Elinkeinon harjoittamisen oikeudesta annettuun lakiin 22. 12. 1994 tehdyllä lainmuutoksella (1362/ 94) poistettiin 1. 1. 1995 alkaen (Suomen liittyessä EU:hun) EU- maiden alusten harjoittamaa kabotaasia koskevat rajoitukset. – NIS-aluksiin on sovellettu Norjan kanssa tehtyä kahdenvälistä sopimusta 1. 1. 1997 alkaen. Manner- kabotaasi: – Kauppa- ja teollisuusminis- teriö voi myön- tää erityisluvan, jonka nojalla mannerkabo- taasiin voidaan käyttää muiden kuin EU- maiden aluksia, jos muita sopivia aluksia ei ole käytettävissä. – Vuonna 1997 myönnettiin 4 lupaa – Luvat myön- netään enintään 1 vuodeksi niitä ulkomaisia aluksia varten, jotka liiken- nöivät Ahvenanmaan ja mantereen välillä. – Vuonna 1997 ei myönnetty yhtään lupaa. Miehistön kansalaisuutta koskevat vaatimukset Kansallinen rekisteri Rinnakkaisrekisteri Kapteenin on oltava Suomen kansalainen. – Kapteenin on oltava Suomen kansalainen. Ei muita rajoituksia – Vähintään puolet miehistön jäsenistä on oltava ETA- tai EU-maiden kansalaisia. – Myös muiden kuin ETA- maiden kansa- laisia voidaan pestata tietyin edellytyksin tavanomaisista työehtosopimuk- sista poiketen. Aluksen omistusta koskevat vaatimukset Verosäännökset Kansallinen rekisteri Rinnakkaisrekisteri – Rekisteröinti on säännelty alusrekisterilailla (512/1993) ja Suomen merilailla (674/1994). – Aluksen on oltava yli 60- prosenttisesti Suomen kansalaisten tai suomalaisten yhtiöiden omistuksessa. – Kauppa- ja teollisuus- ministeriö voi myöntää luvan ulkomaalaisten omistuksessa olevien alusten rekisteröintiin Suomen rekisteriin, jos Suomen kansalainen tai suomalainen yhtiö johtaa aluksen toimintaa ja jos aluksen omistaja on ETA-maan kansalainen tai yhtiö, jonka kotipaikka on ETA-maassa. – Ulkomaanliikenteen kauppa-alusluettelo (laki N:o 1707/1991) – Lastialukset tai pääasiallisesti lastiliikenteessä käytetyt alukset voidaan merkitä luetteloon, jos ne kuuluvat Suomen kansalliseen rekisteriin, niitä käytetään ensisijaisesti ulkomaanliikenteessä ja ne ovat alle 20 vuotta vanhoja. ja Matkustaja- autolauttojen sekä yksinomaan kabotaasiin käytettävien alusten rekisteröinti ei ole sallittua. Erityisiä tulovero- huojennuksia Suomen lipun alla purjehtivilla aluksilla työs- kenteleville merenkulkijoille (18 % kunnallis- verotuksessa ja 30 % valtion- verotuksessa). Lisäksi valtio osallistuu merenkulki- joiden eläkkei- den maksami- seen. Verohuojennuk- set merenkulki- joiden tulovero- tuksessa ja työn- antajan maksa- mien sosiaaliturva- maksujen osit- taiset palautuk- set. Tämä kos- kee ulkomaan- liikenteen kauppa-alus- luetteloon merkittyjä aluksia. välillä Ainoastaan ulkopuolisten maiden liikennöivät matkustaja-alukset, jotka eivät liikennöi säännöllisesti pohjoismaisten satamien voidaan luetteloon. välillä, merkitä 29 Miehistön vaatimukset Kansallinen rekisteri Kansallinen rekisteri: – Kapteenin ja yliperämiehen on oltava Ranskan kansalaisia. – Muiden miehistön jäsenten on oltava EU- tai ETA-maiden kansalaisia. Maa Ranska Kabotaasin perusperiaate Huomautukset Poikkeuslupa- järjestelmä Rajoitettu – Säädöksen"Code des douanes" (annettu 11. 5. 1977) 257 artikla: – Vain Ranskan lipun alla purjehtivat lastialukset voivat liikennöidä suurkaupunkien satamien välillä. Säädöksen "Code des douanes" vuoden 1994 maaliskuun painoksessa 257 artiklaan lisätyssä alaviitteessä viitataan asetukseen (ETY) N:o 3577/92. Yksittäisiä tai peräkkäisiä matkoja varten voidaan myöntää poikkeuslupia, joiden nojalla voidaan käyttää ulkomaisia aluksia, jos se on todettu tarpeelliseksi. ("Code des Douanes'n" 257 artikla). – Säädöksen 258 artiklassa tämä laajennetaan koskemaan saman merentakaisen alueen satamien välisiä sekä Guadeloupen, Guayanan ja Marti- niquen välisiä matkoja. TAAF-rekisteriin kuu- luvat alukset eivät saa osallistua kabotaasiin. kansalaisuutta koskevat Aluksen omistusta koskevat vaatimukset Verosäännökset Rinnakkaisrekisteri Kansallinen rekisteri TAAF (Kerguelen) -rekisteri: Vaatimuksena on, että 35 % miehistön jäsenistä, kapteeni ja ylikonemestari mukaan luettuina, on Ranskan kansalaisia. – Aluksen on oltava vähintään on johdettava 50-prosenttisesti sellaisen luonnollisen henkilön omistuksessa, joka on EU- tai ETA-maiden kansalainen tai 100- prosenttisesti sellaisen yhtiön omistuksessa, jonka rekisteröity kotipaikka on EU- tai ETA- maassa, jolloin aluksen toimintaa on johdettava Ranskaan pysyvästi sijoitetusta toimipaikasta. Rinnakkaisrekisteri TAAF-rekisteri: vaatimukset, koskevat rekisteriin aluksen omistusta. samat jotka kansalliseen kuuluvan Paikallisille – viranomaisille maksetun yhtiöveron osittainen palauttaminen lukuun ottamatta yksinomaan kabotaasiin käytettäviä aluksia. – Kansainväliseen liikenteen harjoit- tamiseen liitty- vien sosiaaliturva- maksujen osittai- nen palauttaminen (Kummankin palautuksen suhteute- määrä taan laivanvarus- tajan liikevaihdon kansainväliseen osuuteen). 30 Maa Kabotaasin perusperiaate Huomautukset Poikkeuslupajärjestelmä Miehistön kansalaisuutta koskevat vaatimukset Aluksen omistusta koskevat vaatimukset Verosäännökset Saksa Rajoitettu Rannikkoliikennettä koskevan lain "Gesetz über die Küstenschiffahrt" 5 artiklan 2 ja 3 kohdan säännökset. käytetään joita Alusten, kansainvälisessä liikenteessä suurimman osan varainhoito- vuodesta, on kuuluttava ISR- rekisteriin (Flaggenrechtsgesetz). mainittu Edellä 5 artikla muutettiin asetuksen (ETY) N:o 3577/92 mukaiseksi 23. 7. 1994 voimaan säädöksen über "Gesetz Änderung der Rechtsvorschrifte n auf dem Gebiet der Seeschiffahrt" 5 artiklalla. tulleen Kansallinen rekisteri Rinnakkaisrekisteri Kansallinen rekisteri Rannikkoliikennettä koskevan muutetun lain 2 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaan unionin ulkopuolisten maiden aluksille voidaan myöntää poikkeuslupia vain, jos EU-maiden aluksia ei ole käytet- tävissä tai jos niitä on käytettävissä ainoastaan hyvin epäedullisin ehdoin. – Poikkeuslupia voidaan myöntää myös vastavuo- roisuuden perusteella. – Miehistön jäseniä koskevat vaatimukset ovat "Schiffsbesetzungs- ordnungin" mukaan samat kaikille saksa- laisille aluksille: kapteenin on oltava Saksan kansalainen, yhden tai kahden päällystön jäsenen Saksan tai muun EU- maan kansalaisia. Muiden miehistön jäsenten kansa- laisuudesta ei ole erityisvaatimuksia Aluksen on oltava yli 50-prosenttisesti Saksan tai muiden EU-maiden kansalaisten omistuksessa tai valvonnassa, ja heidän edustajallaan on oltava kotipaikka Saksassa, tai aluksen on oltava sellaisten saksalaisten tai muiden EU-maiden yhtiöiden omistuksessa, joiden sääntömääräinen kotipaikka, keskushallinto tai päätoimipaikka on jossain EU-maassa ("Flaggenrechtsgesetzin" 1 ja 2 artikla). Samat vaatimukset seuraavin poikkeuksin: – ISR:ään rekisteröidyille aluksille voidaan pestata minkä tahansa maan kansalaisia (jos aluksia käytetään yli puolen vuoden ajan kansainväliseen liikenteeseen). – Aluksia, joita käytetään yli puolen vuoden ajan kabotaasiin, ei voida merkitä ISR:ään, ja niille voidaan pestata ulkomaalaisia vain, jos kotimaisia merenkulkijoita ei ole käytettävissä. Rinnakkais- rekisteri ISR:ää koskevat samat vaatimukset kuin kansallista rekisteriä. – Alukset, joita käytetään pelkästään kabotaasiin: ei tuloverohuojennuksia eikä tukia. – Kansainväliseen liikenteeseen käytetyt alukset voivat valita tavanomaisen verotuksen ja tonnistoveron välillä. – Lisäksi niille myönnetään 40 %:n tuloveroalennus. 31 Maa Kabotaasin perusperiaate Huomautukset Poikkeuslupajärjestelmä Miehistön kansalaisuutta koskevat vaatimukset Aluksen omistusta koskevat vaatimukset Verosäännökset Kansallinen rekisteri Rinnakkaisrekisteri Kansallinen rekisteri Rinnakkais- rekisteri Ei ole Presidentin asetuksessa 12/92 on vaatimus, jonka mukaan kaikkien miehistön jäsenten on oltava EU-maiden kansalaisia. Poikkeuslupia voidaan myöntää vastavuoroisuuden perusteella: – merenkulkulain 166 artikla. Vuosina 1997–1998 myönnettiin 18 poikkeuslupaa. Ei ole Päällystöön kuuluvat maksavat 9 % tuloveroa. Muut miehistön jäsenet maksavat 6 % tuloveroa. – Vähennykset sosiaaliturvamaksuista. – Kreikan ulkopuolisia satamia käyttävät alukset maksavat tonnistoveroa. Merenkulkulain 5 artiklassa säädetään, että aluksen on oltava yli 50- prosenttisesti Kreikan kansalaisten tai sellaisten kreikkalaisten oikeushenkilöiden omistuksessa, joiden osakepääomasta Kreikan kansalaiset omistavat yli puolet. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin tuomitsi 27. 11. 1997 antamassaan tuomiossa (asia C-62/96) Kreikan siitä, että se oli laiminlyönyt tämän lainsäädännön mukaisten velvoitteidensa täyttämisen. Kreikka Rajoitettu: – Säännelty merenkulkulailla "Code of Public Maritime Law (CPML)". Kreikan matkustaja- ja lastikabotaasiliikenteessä saa asetuksen 187/73 165 ja 166 artiklan mukaan käyttää vain kreikkalaisia aluksia. Nämä säädökset on mukautettu osittain asetukseen (ETY) N:o 3577/92. Presidentin asetuksella 215/94 Kreikan lainsäädäntö yhdenmukaistettii n osittain neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3577/92 kanssa. – Muiden kuin strategisten lastien mannerkabotaasii n saa käyttää muiden EU- maiden aluksia, joiden bruttovetoisuus on yli 650. Presidentin asetuksilla 117/97 ja 84/98 on jatkettu Kreikan lainsäädännön osittaista mukauttamista asetukseen (ETY) N:o 3577/92. 32 Maa Kabotaasin perusperiaate Huomautukset Poikkeuslupa- järjestelmä Miehistön kansalaisuutta koskevat vaatimukset Aluksen omistusta koskevat vaatimukset Verosäännökset Irlanti Ei rajoituksia – Ei käytössä Rinnakkais- rekisteri Ei ole Kansallinen rekisteri Rinnakkaisrekisteri Kansallinen rekisteri Ei ole – Päällystön jäsenten on oltava Irlannin, Yhdistyneen kuningas- kunnan, muiden EU- maiden tai Kansain- yhteisön maiden kansalaisia. –- Alipäällystön ja miehistön jäsenten on oltava Irlannin, Yhdistyneen kuningas- kunnan tai muiden EU- maiden kansalaisia. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-151/97 12. 6. 1997 antaman tuomion johdosta Irlanti antoi säädöksen "Merchant Shipping (Miscellaneous provisions) Act" vuonna 1998. Alusten omistajien on oltava EU:n kansalaisia tai oikeushenkilöitä, jotka ovat sijoittautuneet johonkin jäsenvaltioon, joihin sovelletaan kyseisen jäsenvaltion lainsäädäntöä ja joiden päätoimipaikka on oltava jossakin jäsenvaltiossa. Italia Rajoitettu Säännelty merenkulkulain "Codice della Navigazione", sellaisena kuin se on muutettuna lailla 30/98, 224 artiklalla. Kabotaasiin saa käyttää vain EU-maiden aluksia. - Tarkistetun 224 artiklan mukaan muiden EU-maiden alukset saavat osallistua Italian kabotaasiliikenteeseen asetuksen (ETY) N:o 3577/92 mukaisesti. Liikenne- ja merenkulkuminis- teriö voi myöntää poikkeuslupia tapauskohtaisesti erityismenettelyllä. Lailla 30/98 käyttöön otettu rinnakkaisrekisteri. Siihen kuuluvat alukset eivät saa osallistua kabotaasiin – Kapteenin ja yliperämiehen on oltava Italian kansalaisia – Muiden miehistön jäsenten on oltava Italian tai muiden EU-maiden kansalaisia (merenkulkulain 318 artikla). Aluksen on oltava yli 50-prosenttisesti Italian tai muiden yhteisön kansalaisten tai italialaisten tai muiden EU-maiden yhtiöiden omistuksessa. Merenkulkulain, sellaisena kuin se on muutettuna 27. 2. 1998 annetulla lailla 30, 143 artikla. Samat kuin kansallista rekisteriä koskevat vaatimukset sekä sellaisia ilman miehistöä rahdattuja aluksia koskeva vaatimus, joiden omistajat ovat unionin ulkopuolisten maiden kansalaisia. 33 – 10 %:n vero yhtiön voitosta – Tasapoistot 15 % ensimmäisten 6 vuoden ajan, tämän jälkeen 10 %. – Erityiset tulovero- huojennukset vähintään 169 päivää vuodessa ammattiaan harjoittaville merenkulkijoille. – EU-maiden rekistereihin kuuluvilla aluksilla työskentelevistä merenkulkijoista työn- antajille aiheutuvien sosiaaliturvamaksujen palautus. Alusten myynnistä saadut verottomat voitot voidaan jakaa viidelle vuodelle. Osittainen vapautus sosiaali- turvamaksuista. Maa Kabotaasin perusperiaate Huomautukset Poikkeuslupajärjestelmä Miehistön kansalaisuutta koskevat vaatimukset Aluksen omistusta koskevat vaatimukset Verosäännökset Luxemburg Ei meriliikenteen - Ei käytössä kabotaasia Alanko- maat Ei rajoituksia – Ei käytössä Kansallinen rekisteri Rinnakkais- rekisteri Kansallinen rekisteri Ei ole Ei ole Itsenäinen rekisteri, jota käyttävät pääasiassa belgialaiset laivan- varustajat. Kapteenin on oltava EU-maan kansalainen, luvan Luxemburgin hyväksymä ja miehistön STCW-yleissopimuksen normien mukainen. Kapteenin on oltava Alankomaiden kansalainen ja muun miehistön STCW- yleissopimuksen normien mukainen. Todistusten on oltava Alankomaiden viranomaisten hyväksymiä. Aluksen on oltava yli 50- prosenttisesti EU-maiden kansalaisten tai sellaisen kaupallisen yhtiön omistuksessa, jonka kotipaikka on jossakin EU-maassa ja jonka toimintaa johdetaan huomattavalta osin Luxemburgista. Kaksi kolmasosaa aluksesta on oltava Alankomaiden kansalaisten tai EU- tai ETA- maan oikeushenkilöiden omistuksessa. Toimintaa on johdettava pääasiassa Alankomaista käsin. Säännelty Alankomaiden kauppalain 311 artiklalla. Rinnakkais- rekisteri Ei ole - Huojennuksia merenkulkijoiden tuloverotuksessa. Ei ole – Merkittäviä vapautuksia laivanvarustajalle tai työnantajalle yleensä kuuluvista veroista ja sosiaaliturvamaksuista. Portugali Rajoitettu: Säännelty asetuksella 194/98: Kertomuksessa käsiteltävänä ajanjaksona ainoastaan MAR-alukset saivat osallistua mannerkabotaasiin. Niille on äskettäin annettu mahdollisuus osallistua myös saarikabotaasiin. (Asetus 331/99, annettu 20. 8. 1999). Asetus 368/93 on korvattu asetuksella 194/98, jonka nojalla saarikabotaasi vapautettiin 1. 1. 1999 alkaen. Asetuksen 194/98 5 artiklan mukaan kabotaasiin voidaan käyttää unionin ulkopuolisten maiden aluksia satamien, laivaliikenteen ja merikuljetusten pääosaston (DGPNTM:n) luvalla, jos EU-maiden aluksia ei ole käytettävissä. Kaikkien miehistön jäsenten on oltava Portugalin tai muiden EU-maiden kansalaisia. Kapteenin ja yliperä- miehen on oltava Portugalin kansalaisia, jollei erityisolosuhteiden vuoksi ole annettu lupaa poiketa tästä säännöstä. Madeiran (MAR-) rekisteri: kaikkien miehistön jäsenten on oltava Portugalin tai muun EU-maan kansalaisia. , jotta alusta voidaan käyttää kabotaasiliikentee ssä. Säännelty asetuksella 196/98, jossa vahvistetaan meren– kulun oikeudellinen kehys: Laivanvarustajan sääntö- määräisen kotipaikan, keskus- hallinnon tai päätoimipaikan on oltava Portugalin alueella ja DGPNTM:n rekisteröimä. Madeiran rekisteri: – varustamol- la on oltava (haara-)kont- tori tai edus- taja Madei- rassa. 34 – Mahdollisuus valita tonnistoveron tai tulokseen perustuvan yhtiöveron välillä. – Laivanvarustajan voitoista 30 % on veron- alaista tuloa – Ei yhtiöveroa kansain- välisillä vesillä (MAR) – Verovapaasta myynnistä kertyneet voitot voidaan käyttää uudelleen- investointeihin kahden vuoden kuluessa (MAR). – Täydellinen vapautus sosiaaliturvamaksuista ja merenkulkijoiden tuloverosta (MAR). Maa Kabotaasin perusperiaate Huomautukset Poikkeuslupa- Miehistön kansalaisuutta koskevat vaatimukset Aluksen omistusta koskevat vaatimukset Verosäännökset järjestelmä Kansallinen rekisteri Rinnakkaisrekisteri Kansallinen Rinnakkaisrekisteri rekisteri Espanja Rajoitettu – Säännelty 16. 10. 1998 annetun – Poikkeuslupia – Kapteenin ja Kanariansaarten Aluksia voivat Mikä tahansa Laki 19/1994, jota on valtion satamia ja kauppa- kuninkaallisen voidaan myöntää yliperämiehen on oltava rekisteri (REC): rekisteröidä kaikki laivayhtiö, joka on muutettu viimeksi laivastoa koskevalla lailla asetuksen 2221/98 lain 27/1992 Espanjan kansalaisia – Kapteenin ja Espanjan tai muiden sijoittautunut joko joulukuussa 1996, sallii 27/1992. mukaan REC-alukset 81 artiklan nojalla – Muiden miehistön yliperämiehen on EU-maiden Espanjaan, muuhun REC-aluksia koskevat saavat osallistua silloin, kun jäsenten on oltava EU- oltava Espanjan kansalaiset tai EU-maahan tai veronhuojennukset. REC-alukset saavat osallis- rajoituksetta Espanjan espanjalaisia maiden kansalaisia. kansalaisia. yhtiöt, joilla on unionin ulko– – 90 %:n vähennys tua kabotaasiin rajoituksetta. kabotaasiin (saarikabotaasi (EU-maiden) aluksia ei ole – Muista miehistön espanjalainen puoliseen maahan, työnantajan jäsenistä vähintään 50 edustaja. voi merkitä aluksen sosiaaliturvamaksuista mukaan luettuna). käytettävissä. %:n on oltava EU- (Lain 27/92 76 REC-rekisteriin, jos – 90 %:n vähennys maiden kansalaisia. artikla). aluksen toimintaa yhtiöverosta. johdetaan – 50 %:n tuloverovapautus Kanarian–saarilta merenkulkijoiden tuloista. tai jos yhtiö on sijoittautunut pysyvästi Kanarian saarille. Tarvittaessa voidaan myöntää poikkeus- lupia unionin ulkopuolisten maiden kansalaisille. – Vapauttamattomassa liikenteessä kaikkien miehistön jäsenten oli oltava EU-maiden kansalaisia 1. 1. 1999 saakka. 35 Maa Kabotaasin perusperiaate Huomautukset Poikkeuslupa- Miehistön kansalaisuutta koskevat vaatimukset Aluksen omistusta koskevat vaatimukset Verosäännökset järjestelmä Kansallinen rekisteri Rinnakkaisrekisteri Kansallinen rekisteri Rinnakkais- Ruotsi Rajoitettu 1. 6. 1995 muutetun asetuksen 235/75 mukaan EU-maiden alukset saavat osallistua kabotaasiin. Kabotaasi vapautettiin EU- maiden alusten osalta 1. 1. 1995 (EU:hun liittymisestä) alkaen asetuksen (ETY) N:o 3577/92 mukaisesti. NIS-aluksiin sovelletaan Norjan kanssa tehtyä kahdenvälistä sopimusta (1989). – Merenkulku– virasto myöntää poikkeusluvat, jos sopivia ruotsalaisia tai EU-maiden aluksia ei ole käytettävissä. Vuosittain myönnetään noin 20 poikkeuslupaa. – Kapteenin on oltava Ruotsin kansalainen (ei poikkeuksia). Ei muita rajoituksia. Ei ole – Kaikki miehistön jäsenet pestataan yleisten työehto- sopimusten ehdoin kansalaisuudesta riippumatta. – 25 % verovapaista tuotoista voidaan jakaa 5 vuodelle. – Merenkulkijoiden palkoista pidätetty vero maksetaan kokonaan takaisin laivanvarustajille. Sen lisäksi heille palautetaan 58 000 SEKin arvosta sosiaaliturvamaksuja jokaista kokopäivätoimista työntekijää kohden. – Merenkulkijoita koskevat erityiset verosäännökset kumottiin vuonna 1998. Merenkulkijat maksavat nykyään bruttotuloistaan täyden tuloveron. rekisteri Ei ole – Säännelty merenkulkulailla (1994:1009). – Aluksen on oltava yli 50-prosenttisesti Ruotsin kansalaisten tai ruotsalaisten yhtiöiden omistuksessa. – Hallitus on pidättänyt itselleen oikeuden antaa ulkomaisille aluksille, joiden toimintaa valvotaan Ruotsista ja joiden omistaja on sijoittautunut pysyvästi Ruotsiin, luvan purjehtia Ruotsin lipun alla. Ruotsin rekisteriin voidaan merkitä alukset, jotka ovat yli 50- prosenttisesti ETA- maiden kansalaisten tai sellaisten yhtiöiden omistuksessa, joiden sääntömääräinen kotipaikka, keskushallinto tai päätoimipaikka on ETA-maassa ja joiden toimintaa valvotaan Ruotsista. 36 Maa Kabotaasin perusperiaate Huomautukset Poikkeuslupa- Miehistön kansalaisuutta koskevat vaatimukset Aluksen omistusta koskevat Verosäännökset järjestelmä vaatimukset Kansallinen rekisteri Rinnakkaisrekisteri Kansallinen rekisteri Rinnakkais- rekisteri Yhdistynyt Ei rajoituksia - Ei käytössä – Kaikkien "strategista Ei ole Aluksen on oltava yli Ei ole – Jälleenhankintavaraus kuningas- kunta MUUT (maat) Islanti1 Ei rajoituksia: Avoin rannikko. tyyppiä" olevien alusten kapteenien on oltava Ison-Britannian, Kansainyhteisön, ETA- tai NATO-maan kansalaisia. – Muiden alusten miehistön kansalaisuutta koskevia vaatimuksia ei ole. 50-prosenttisesti EU- maiden tai Yhdistyneelle kunigaskunnalle kuuluvien maiden kansalaisten tai näihin maihin sijoittautuneiden yhtiöiden omistuksessa. – Vapautuksia sellaisille Yhdistyneen kuningaskunnan merenkulkijoille, jotka viettävät Yhdistyneessä kuningaskunnassa enintään 183 päivää vuodessa. – Ulkomaiset kauppa- Ei käytössä – ETAn toteuduttua Ei ole – Säännelty alusten Ei ole – Merenkulkijoita alukset voivat käytännössä liikennöidä rajoituksetta Islannin satamien välillä. – Neuvoston asetusta (ETY) N:o 3577/92 on sovellettu 1. 8. 1998 alkaen (sekakomitean päätös N:o 70/97). miehistön jäseniksi voidaan pestata kaikkien ETA-maiden kansalaisia. – Ulkomaalaisten työoikeuksia koskevan lain 26/1987 mukaan kaikkien miehistön jäsenten, jotka eivät ole ETA-maiden kansalaisia, on saatava sosiaaliministeriöstä työlupa voidakseen työskennellä aluksella. koskevat seuraavat veroedut: – 685 ISK (10,4 USD) x 1,49:n suuruinen tuloveron vähennys jokaista merellä vietettyä päivää kohden. – Laivanvarustajan sosiaaliturvamaksuja ei alenneta tai palauteta. rekisteröintiä koskevalla lailla 115/1985. Aikaisemmin aluksia saivat rekisteröidä ainoastaan ne henkilöt, jotka ovat Islannin kansalaisia tai joiden kotipaikka on Islannissa. – Laki muutettiin lailla 62/1992, jolla ETA-maiden kansalaisille ja yhtiöille annettiin rekisteröintioikeus. 1 Lokakuun 4 päivänä 1997 tehty ETAn sekakomitean päätös (EVYL L 30, 5. 2. 1998), jolla muutettiin ETA-sopimuksen liitettä XIII (liikenne) ja jolla asetus (ETY) N:o 3577/92 ulotettiin koskemaan Islantia ja Norjaa. 37 Maa Kabotaasin perusperiaate Huomautukset Poikkeuslupa- Miehistön kansalaisuutta koskevat Aluksen omistusta koskevat vaatimukset Verosäännökset järjestelmä vaatimukset Kansallinen rekisteri Rinnakkaisrekis Kansallinen Rinnakkaisrekisteri teri rekisteri Norja1 Ei rajoituksia: – Avoin rannikko. – NIS-aluksia ei Vuonna 1976 – NIS-aluksia – Ainoa vaatimus NIS-rekisteri: – Norwegian NIS perustettiin Norjan – Kaikilla NOR- ja NIS-aluksilla annetun julkista voidaan käyttää koskee kapteenia, – Kapteenin on Ordinary Register kansainvälisestä työskentelevillä miehistön jäsenillä on liikennettä koskevan rajoitetusti jonka on oltava periaatteessa (NOR) on säännelty alusrekisteristä oikeus erityisiin verovähennyksiin, periaatteessa saa käyttää lain mukaan lastiliikentee- Norjan kansalainen. oltava Norjan meriliikennelailla. 12. 6. 1987 annetulla jotka ovat enintään 30 % heidän kabotaasiin, mutta kaikkien liikenteen- seen. Nämä Tätä vaatimusta ollaan kansalainen. – Aluksia voivat lailla. bruttotuloistaan, mutta eivät enempää lastialusten käyttöön harjoittajien, joiden alukset on mer- parhaillaan Muiden maiden rekisteröidä – Rekisteriä koskevat kuin 70 000 NOK vuotta kohden. Tämä voidaan tietyin aluksia käytetään kitty meren- muuttamassa. kansalaisia ainoastaan Norjan samat vaatimukset kuin koskee ainoastaan merenkulkijoita, edellytyksin myöntää lupa. säännölliseen ran- kulkuhallituk- – Kaikki miehistön koskevat kansalaiset tai NORia. Jos jotka ovat olleet merellä tietyn nikolla harjoitetta- sen luetteloon. jäsenet pestataan poikkeukset Norjassa kansalaisuusvaatimuksia vähimmäisajan. vaan henkilölii- Nykyiseen luet- työehtosopimusten ovat kuitenkin vakinaisesti asuvat ei täytetä, aluksia voivat – Keväällä 1998 tarkistettu verotusjär- kenteeseen, on saa- teloon on mer- ehdoin. varsin henkilöt sekä rekisteröidä myös jestelmä mahdollistaa merenkulkijoiden tava siihen liikenne- kitty 16 alusta, ministeriön lupa. joista suurin osa Neuvoston asetusta on erityis- (ETY) N:o 3577/92 tarkoituksiin on sovellettu käytettäviä 1. 8. 1998 alkaen kaasunkuljetus- kaikkiin ETA- aluksia. maihin (sekakomitean päätös N:o 70/97). mahdollisia. avoimet yhtiöt, osakeyhtiöt tai bruttopalkoista maksetun 12 %:n veron jotka ovat vähintään kommandiittiyhtiöt, palauttamisen laivanvarustajalle. Tämä 60-prosenttisesti joiden pääkonttorit ovat koskee ainoastaan niitä miehistön Norjan kansalaisten Norjassa, tai laivayhtiöt, jäseniä, jotka asuvat vakituisesti omistuksessa, ja joiden pääisäntä on Norjassa tai ovat siellä verovelvollisia. osakeyhtiöt, joiden sijoittautunut Norjaan, Järjestelmän piiriin kuuluvat vain NOR- pääomasta ja tai omistaja, joka on alukset, mutta sitä voidaan soveltaa määräysvallasta nimennyt edustajan ja myös NIS-aluksiin, jos kaikki miehistön vähintään valtuuttanut hänet vas- jäsenet täyttävät välttämättömät 60 prosenttia on taanottamaan kirjelmiä. kotipaikka- ja verovelvollisuus- norjalaisten hallussa. vaatimukset. – Heinäkuussa 1996 otettu käyttöön tonnistoverojärjestelmä. Huomautus: Seuraavilla mailla oli kahdenvälisiä ja vastavuoroisia kabotaasia koskevia sopimuksia EFTA- ja/tai EU-maiden kanssa: Suomella on Norjan kanssa 1. 1. 1997 tehty kahdenvälinen sopimus, jonka nojalla NOR- ja NIS-alukset saavat osallistua kabotaasiin. Ruotsilla on kahdenvälisiä sopimuksia Norjan (NIS mukaan luettuna), Islannin, Belgian, Tanskan (DIS mukaan luettuna), Irlannin, Alankomaiden, Portugalin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa. Norjalla on kahdenvälisiä sopimuksia Suomen (1997), Saksan (1997) Ruotsin, Islannin, Tanskan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Portugalin kanssa. 1 Lokakuun 4 päivänä 1997 tehty ETAn sekakomitean päätös (EVYL L 30, 5. 2. 1998), jolla muutettiin ETA-sopimuksen liitettä XIII (liikenne) ja jolla asetus (ETY) N:o 3577/92 ulotettiin koskemaan Islantia ja Norjaa. 38 LIITE II Yleiskatsaus kabotaasimarkkinoiden kehittymisestä EU:n jäsenvaltioissa (miljoonaa tonnia) EU:n jäsenvaltio Kuivalasti Nestemäinen irtolasti Kappaletavaralasti Yhteensä Yh- teensä Man- ner Saaret Man- ner Saaret Man- ner Saaret Man- Saaret Belgia Tanska Suomi Ranskac) Saksa 1992 1993 1994 1995 1997 1992b) 1993b) 1994b) 1995b) 1996b) 1992 1993 1994 1995 1997b) 1992 1993 1994 1995 1996a) 1992 1993 1994 1995 1997 Kreikka 1992 Irlanti Italia 1993 1994 1995 1996a) 1992 1993 1994 1995 1997 1992 1993 1994 1995 1996c) Alanko- 1992 maat 1993 1994 1995 1997 - - - - - 5,25 4,25 4,2 4,1 4,0 0,6 0,55 0,7 0,8 0,8 1,6 1,6 2,0 1,6 1,7 0,7 0,5 0,45 0,8 1,25 3,7 3,7 4,0 4,9 4,4 0,15 0,3 0,1 0,05 0,05 5,4 5,9 5,4 5,8 6,1 0,3 0,4 0,4 0,4 0,4 - - - - - 2,05 1,9 1,85 1,8 1,75 0,55 0,45 0,45 0,5 0,5 0,3 0,2 0,2 0,2 0,2 - - - - - 4,9 4,1 4,4 5,2 4,85 - - - - - 10,8 13,1 12,0 12,9 13,5 - - - - - 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 0,55 0,45 0,5 0,6 0,6 4,1 4,1 4,75 4,45 5,7 6,8 6,5 5,7 5,0 4,8 3,7 3,1 2,8 2,8 2,4 6,0 6,0 5,0 6,8 5,9 0,55 0,55 0,6 0,65 0,7 6,65 3,8 4,2 3,8 4,2 - - - - - - - - - - 2,65 2,5 2,75 3,2 3,3 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 0,3 0,3 0,45 0,3 0,3 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 2,2 2,0 1,7 2,2 2,0 - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 0,4 0,4 0,35 0,4 0,4 - - - - - - - - - - 8,2 9,5 9,5 9,5 9,7c) 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,9 0,9 0,85 0,8 0,8 0,25 0,25 0,2 0,25 0,3 3,1 2,4 3,1 2,4 3,5 - - - - - 23,15 5,85 11,65 4,1 4,2 4,4 5,6 - - - - - 9,1 9,4 9,7 12,5 - - - - - 23,8 26,0 23,7 26,1 - - - - - 39 ner 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 5,8 4,7 4,7 4,7 4,6 4,7 4,65 5,45 5,25 6,5 8,4 8,1 7,7 6,6 6,5 4,4 3,6 3,25 3,6 3,65 10,1 10,1 9,35 12,1 10,7 0,7 0,85 0,7 0,7 0,75 17,9 13,8 13,8 14,0 15,9 0,3 0,4 0,4 0,4 0,4 - - - - - 12,9 13,9 14,1 14,5 0,05 0,05 0,05 0,05 0,05 18,7 18,6 18,8 19,2 14,75 19,35 0,7 0,6 0,6 0,65 0,65 1,5 1,4 1,5 1,3 1,3 0,3 0,3 0,25 0,3 0,35 10,2 8,5 9,2 9,8 10,35 - - - - - 45,6 46,0 47,4 46,3 52,1 - - - - - 5,4 5,25 6,05 5,9 7,15 9,9 9,5 9,2 7,9 7,8 4,7 3,9 3,5 3,9 4,0 20,3 18,6 18,55 21,9 21,05 0,7 0,85 0,7 0,7 0,75 63,5 59,8 61,2 60,3 68,0 0,3 0,4 0,4 0,4 0,4 EU:n jäsenvaltio Kuivalasti Nestemäinen irtolasti Kappaletavaralasti Yhteensä Yh- teensä Man- ner 0,1 0,1 - - - 4,9 4,25 4,65 3,95 2,75 3,55 3,55 3,55 3,75 3,4 9,5 7,9 8,0 7,0 4,0 31,6 28,9 33,45 33,15 28,85 0,05 0,05 0,05 0,05 8,0b) 8,0 12,9 14,3 Portugali 1992 1993 1994 1995 1997 Espanja 1992 Ruotsi 1993 1994 1995 1997 1992 1993 1994 1995 1997 Yhdisty- 1992 nyt kunin- 1993 gaskunta 1994 (offshore- 1995 toiminta 1997 mukaan luettuna) Yhteensä 1992 1993 1994 1995 1996/7 ETA-MAAT Islanti Norja 1993 1994 1995 1997a) 1993 1994 1995 1997a) Saaret Man- Saaret ner 5,0 4,3 4,3 4,3 3,6 11,65 9,5 8,15 9,7 6,8 6,9 7,15 7,15 7,6 7,3 35,8 35,1 38,8 39,0 41,7 76,75 69,35 82,0 84,75 83,75 0,3 0,3 0,3 0,35 4,55b) 4,5 4,0 4,5 0,4 0,4 0,4 0,4 0,4 6,65 6,4 8,45 12,2 13,1 0,1 0,1 0,45 0,15 0,15 21,2 19,0 23,65 23,5 26,0 56,6 54,45 63,95 72,25 71,45 - - - - 22 27 22 28 0,5 0,5 0,5 0,3 0,3 1,2 0,95 0,85 0,95 1,95 1,85 1,7 1,4 1,8 1,75 1,2 0,7 1,15 0,7 0,7 20,95 21,45 22,8 24,35 25,5 - - - - ei ole ei ole ei ole ei ole Man- ner - - - - - 0,3 0,35 0,25 0,25 0,3 - - - 0,3 0,3 3,6 4,4 4,8 4,7 6,4 10,15 9,25 9,6 10,05 13,0 0,05 0,05 0,05 0,05 1,25b) 1,2 1,0 1,2 Saaret Man- Saaret ner 5,1 4,4 4,3 4,3 3,6 16,85 14,1 13,05 13,9 9,85 10,45 10,7 10,7 11,65 11,0 48,9 47,4 51,6 50,7 52,1 118,5 107,5 125,05 127,95 0,8 0,8 1,0 1,0 1,2 9,8 10,15 11,05 11,15 12,2 0,1 0,1 0,1 - 0,05 4,0 4,5 4,9 2,6 2,4 38,7 37,6 40,2 37,5 42,75 125,6 - - - - ei ole ei ole ei ole ei ole 0,4 0,4 0,4 0,45 ei ole ei ole ei ole ei ole 1,7 1,7 1,9 1,7 1,9 17,65 17,5 20,35 24,3 27,25 2,05 1,9 1,95 1,95 1,95 26,4 24,2 29,7 26,8 29,1 116,25 113,5 126,95 134,1 139,7 - - - - ei ole ei ole ei ole ei ole 6,8 6,1 6,2 6,0 5,5 34,5 31,6 33,4 38,2 37,1 12,5 12,6 12,65 13,6 12,95 75,3 71,6 81,3 77,5 81,2 234,75 221,0 252,0 262,05 265,3 0,4 0,4 0,4 0,45 35,8 40,7 39,9 48,0 a) b) c) Konsulttiyrityksen arvio. Lukuun sisältyvät jakautumisesta. arviot lastien määrästä, kuljetusalueesta ja hyödykkeiden Ainoastaan Euroopassa harjoitettu kabotaasi. 40 Lastialusten miehistökustannusten vertailu, vuosi 1998. LIITE III Nettomiehistökustannusten vertailu: kappaletavaralastialukset, bruttovetoisuus 1 500 Rekisteri Miehistö Miehistön jäseniä yhteensä Varallaolo– kerroina) Miehistökus- tannukset yhteensä (1 000 USD/ vuosi) Indeksi (Keskiarvo 100) Päällystö Alipäällystö ja miehistö Päällystö/ Alip. ja mieh. 1,5/1,5 1,5/1,5 2,0/2,0 2,0/2,0 1,5/1,5 1,8/1,8 1,2/1,2 1,5/1,5 1,8/1,8 1,5/1,5 1,8/1,4 1,5/1,5 1,8/1,4 1,6/1,6 1,5/1,5 1,5/1,5 1,8/1,4 2,0/2,0 1,7/1,7 1,8/1,4 1,5/1,5 1,8/1,4 1 500 1 041 974 942 917 832 823 811 810 775 742 677 666 592 572 510 504 420 408 345 293 271 204 142 133 128 125 113 112 110 110 105 101 92 91 81 78 69 69 57 56 47 40 37 735 100 6E+0U 5E+0U 4E+0U 4E+0U 5E+0U 4E+2U 5E+0U 4E+0U 3E+1U 6E+0U 3E+0U 4E+0U 3E+0U 5E+0U 3E+1U 5E+0U 5E+0U 2E+1U 3E+0U 5E+0U 3E+2U 1E+2U Ranskab) Islanti Ruotsib) NORb) Belgiab) Kerguelenb) Suomib) Irlantib) Saksab) Italia Tanskab) Yhdistynyt kuningaskuntab) DIS (maksimi) Kreikka ISRb) Portugali Espanja NISb) Alankomaatb) Kanaria MAR DIS (minimi) Keskiarvo 6E+0U 5E+0U 5E+0U 3E+0U 4E+0U 1E+5U 6E+0U 4E+0U 3E+1U 6E+0U 3E+0U 4E+0U 3E+0U 7E+0U 1E+3U 4E+0U 6E+0U 0E+4U 3E+0U 2E+4U 2E+2U 0E+4U 12 10 9 7 9 12 11 8 8 12 6 8 6 12 8 9 11 7 6 11 9 7 a) Koskee ainoastaan oman maan merenkulkijoita b) Perustuu ISF:n tietoihin E: EU- tai ETA-maan kansalaisia U: Ulkomaalaisia Lähde: MERC/TecnEcon 41 Miehistökustannusten vertailu: kuivalastialukset, bruttovetoisuus 3 300 Miehistö Rekisteri Päällystö Alipäällystö ja miehistö Miehistön jäseniä yhteensä Varalla- olokerroin a) Päällystö/ Alip. ja mieh. Miehistökus- tannukset yhteensä (1 000 USD/ vuosi) Indeksi (Keskiarvo 100) Ranskab) Tanskab) NORb) DIS (maksimi) Suomib) Islanti Ruotsib) Italia Kerguelenb) Belgiab) Irlantib) Espanja Yhdistynyt kuningaskuntab) Kreikka Saksab) ISRb) Portugali Kanaria DIS (minimi) Alankomaatb) NISb) MAR 7E+0U 6E+0U 5E+0U 6E+0U 7E+0U 6E+0U 5E+0U 7E+0U 4E+3U 6E+0U 5E+0U 6E+0U 5E+0U 6E+0U 3E+1U 3E+1U 5E+0U 6E+0U 2E+4U 5E+0U 2E+2U 3E+2U 9E+0U 4E+0U 4E+0U 4E+0U 9E+0U 5E+0U 5E+0U 9E+0U 3E+6U 4E+0U 5E+0U 8E+0U 5E+0U 7E+0U 2E+4U 2E+4U 8E+0U 2E+6U 0E+5U 0E+3U 0E+4U 2E+4U 16 10 9 10 16 11 10 16 16 10 10 14 10 13 10 10 13 14 11 8 8 11 1,8/1,8 1,8/1,4 2,0/2,0 1,8/1,4 1,2/1,2 1,5/1,5 2,0/2,0 1,5/1,5 1,8/1,8 1,5/1,5 1,5/1,5 1,8/1,4 1,5/1,5 1,6/1,6 1,8/1,8 1,5/1,5 1,5/1,5 1,8/1,4 1,8/1,4 1,7/1,2 2,0/2,0 1,5/1,5 1 932 1 325 1 207 1 193 1 190 1 162 1 124 1 070 1 052 1 046 1 014 971 846 802 800 667 586 532 494 455 449 339 200 137 125 124 123 120 117 111 109 108 105 101 88 83 83 69 61 55 51 47 47 35 Keskiarvo 965 100 a) Koskee ainoastaan oman maan merenkulkijoita b) Perustuu ISF:n tietoihin E: EU- tai ETA-maan kansalaisia U: Ulkomaalaisia Lähde: MERC/TecnEcon 42 Miehistökustannusten vertailu: tuotesäiliöalus, bruttovetoisuus 9 000 Miehistö Rekisteri Päällystö Alipäällystö ja miehistö Miehistön jäseniä yhteensä Varalla- olokerroin a) Päällystö/ Alip. ja mieh. Miehistökus- tannukset yhteensä (1 000 USD/ vuosi) Indeksi (Keskiarvo = 100) Ranskab) NORb) Tanskab) Islanti DIS (maksimi) Italia Ruotsib) Suomib) Espanja Belgiab) Saksab) Irlantib) Kerguelenb) Kreikka ISRb) Yhdistynyt kuningaskuntab) NISb) Portugali Kanaria Alankomaat b) DIS (minimi) MAR 7E+0U 7E+0U 7E+0U 7E+0U 7E+0U 7E+0U 6E+0U 7E+0U 7E+0U 7E+0U 5E+2U 4E+0U 4E+3U 7E+0U 5E+2U 4E+0U 4E+3U 7E+0U 7E+0U 7E+0U 2E+5U 4E+3U 11E+0U 8E+0U 5E+0U 7E+0U 5E+0U 13E+0U 6E+0U 11E+0U 10E+0U 5E+0U 2E+6U 8E+0U 3E+8U 13E+0U 2E+6U 8E+0U 0E+8U 11E+0U 3E+7U 0E+8U 0E+6U 5E+6U 18 15 12 14 12 20 12 18 17 12 15 12 18 20 15 12 15 18 17 15 13 18 1,8/1,8 2,0/2,0 1,8/1,4 1,5/1,5 1,8/1,4 1,5/1,5 2,0/2,0 1,2/1,2 1,8/1,4 1,5/1,5 1,8/1,8 1,5/1,5 1,8/1,8 1,6/1,6 1,5/1,5 1,5/1,5 2,0/2,0 1,5/1,5 - 1,7/1,2 1,8/1,4 1,5/1,5 2 115 1 971 1 572 1 457 1 415 1 352 1 349 1 307 1 295 1 243 1 217 1 116 1 081 1 050 1 014 915 868 859 698 696 537 497 173 161 129 119 116 111 111 107 106 102 100 91 89 86 83 75 71 70 57 57 44 41 Keskiarvo 1 220 100 a) Koskee ainoastaan oman maan merenkulkijoita b) Perustuu ISF:n tietoihin E: EU- tai ETA-maan kansalaisia U: Ulkomaalaisia Lähde: MERC/TecnEcon 43