title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Genomförande av en strukturerad social dialog inom de alleuropeiska transportkorridorerna"

eurovoc_concepts:
common transport policy
cooperation policy
social dialogue
trans-European network
transport infrastructure
transport network

text: C 117/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 4. 2000 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Genomförande av en strukturerad social dialog inom de alleuropeiska transportkorridorerna” (2000/C 117/03) Den 28 januari 1999 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén i enlighet med artikel 23. 3 i arbetsordningen att utarbeta ett yttrande om ”Genomförande av en strukturerad social dialog inom de alleuropeiska transportkorridorerna”. Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 3 februari 2000. Föredragande var Alexander-Michael von Schwerin. Vid sin 370:e plenarsession den 1–2 mars 2000 (sammanträdet den 1 mars 2000) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 113 röster för och 4 nedlagda röster. 1. Syftet med yttrandet Ekonomiska och sociala kommittén har alltsedan den 1. 1. första alleuropeiska transportkonferensen i Prag 1991 arbetat för att engagera arbetsmarknadens parter och andra intresse- grupper, särskilt från Central- och O¨ steuropa, i det politiska samarbetet. Denna strävan har kommit till uttryck i ett flertal yttranden (1) och den får ett omfattande stöd både från de organisationer som skall delta och från de politiska institutionerna. En viktig framgång för ESK:s initiativ var att princip 10 blev intagen i Helsingforsdeklarationen (1997). Där anges att ”samråd med arbetsmarknadens parter och övriga intressegrupper vid utformningen av transportpolitiken” ingår som en integrerad del av den gemensamma politiken när de mål som anges i deklarationen skall genomföras. Trots de berörda regeringarnas åtaganden kan man i praktiken notera en flagrant brist på respekt för denna princip i de flesta central- och östeuropeiska länderna. Problemet med bristande samordning och öppenhet på det nationella planet går igen på det internationella planet och hindrar de socioekonomiska grupperna att spela en aktiv roll inom ramen för den europeis- ka integrationen. Detta missförhållande motverkas i ringa utsträckning från politiskt håll. Sedan Helsingforskonferensen har samrådsprincipen — trots ESK:s ansträngningar — knappt tillämpats i praktiken. ESK kommer därför att intensifiera sitt arbete på det här området. 1. 2. De överväganden som nu är aktuella skall framför allt utforma de praktiska stegen i förverkligandet av slutsatserna i ESK:s senaste yttrande ”Genomförande av Helsingforsdeklara- tionen: att skapa konkreta former för samråd med arbetsmark- nads- och samhällsorganisationer vid utformningen av en alleuropeisk transportpolitik” (2). ESK har vid upprepade tillfäl- len konstaterat att principen om samråd praktiskt taget inte (1) Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Den alleuropeiska transportkonferensen och den sociala dialogen — från Kreta till Helsingfors”, EGT C 204, 15. 7. 1996, s. 96. ”Utvidgning av unionens transportnät till grannländerna — Mot ett samarbete för en Europatäckande transportstrategi”, EGT C 129, 27. 4. 1998, s. 75. (2) EGT C 407, 28. 12. 1998, s. 100. alls beaktas i den alleuropeiska transportpolitiken trots att en sådan mekanism erbjuder en utmärkt möjlighet att i den europeiska integrationsprocessen främja en stabil och demok- ratisk utveckling som bärs upp av människorna och deras intresseorganisationer. ESK ser det som sin uppgift att ge liv åt princip 10 i Helsingforsdeklarationen och att visa vilka möjligheter den erbjuder. Detta innebär också att kräva stöd av alla dem som genom att rösta för Helsingforsdeklarationen åtog sig att ställa upp för den. 1. 3. Inom den förändrade institutionsstrukturen efter Ams- terdamfördragets ikraftträdande och i den annorlunda situatio- nen genom EMU och nästa fas av utvidgningsprocessen befäster ESK sin institutionella roll som forum och förbindelse- länk för de socioekonomiska intressegrupperna i Europa och även i samband med Europaparlamentets nytillkomna rätt att rådfråga ESK. Detta är särskilt viktigt när det gäller vissa länder utanför gemenskapen, till exempel de central- och östeuropeiska staterna. Det handlar för kommitténs del om att dess arbete skall bli mer representativt och få större genomslagskraft och om att spela en aktiv roll i EU:s utvidgning och demokratisering. 2. Grundtankar bakom samrådsplanen 2. 1. ESK har beslutat stödja samråd mellan socioekonomis- ka grupper inom det transportpolitiska samarbetet om de tio prioriterade korridorer och de fyra paneuropeiska transpor- tområden (Petra) som man enades om i Helsingfors 1997. För detta har en plan för en strukturerad social dialog utarbetats. Vi vill här än en gång hänvisa till de grundläggande tankarna bakom detta arbetssätt. För att undvika missförstånd används i fortsättningen alltid uttrycket ”strukturerad dialog”. Den sociala dialogen i snävare bemärkelse är en angelägenhet för arbetsmarknadens parter och övriga intressegrupper och berörs inte av de samråd som detta yttrande behandlar. 26. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 117/13 Längs korridorerna och i 2. 2. transportområdena skall representanter för arbetsgivar- och personalorganisationer samt andra intresseorganisationer mötas för att diskutera problem, möjliga lösningar samt krav på politiken. De skall också mötas för att skapa ett forum där de politiska kraven på dem kan komma till uttryck. Sådana möten bör knytas tätt till arbetet i de styrkommittéer som finns på berörda regeringars nivå. De kan också ske i anslutning till de redan existerande samarbetskommittéerna för berörda järnvägsföretag. Målet för en sådan social dialog är att koppla utbyggnaden av infrastrukturen till utvecklingen av effektiva transporttjänster. Det är endast på så sätt de knappa finansiella medlen för infrastrukturinvesteringar kan göra bästa nytta. Samtidigt kan det bli lättare att genomföra gemensamma projekt då ekonomiska, sociala och miljöpolitiska mål förs samman i ett tidigt skede, vilket underlättar projektens acceptans i samhället. En strukturerad dialog skall dessutom stärka arbetsgivar- och personalorganisationerna samt övriga intressegrupper i de central- och östeuropeiska länderna (CO¨ E-länderna) i deras viktiga funktion i samhället. 2. 3. Samarbetet i korridorer och transportområden skall präglas av kontinuitet och engagemang utan att anta stela strukturer utifrån. ESK:s enkät 1998 till de potentiella deltagar- na i Central- och O¨ steuropa visade att man anser att det skulle vara meningsfullt med samordnare från de egna leden. Detta samarbete konkurrerar inte med det som äger rum i respektive internationella institutioner eller på det politiska planet. Målet är snarare att bygga upp en balanserad, konstruktiv och praktiskt orienterad kommunikation mellan de berörda länd- ernas och transportslagens intressegrupper. 2. 4. Samarbetet berör alla frågor som måste lösas i samband med väl fungerande transporter. Inför de aktuella kraven sker detta inom ramen för en gemensam europeisk transportpolitik, konkret inriktad på behovet att agera i de aktuella korridorerna och transportområdena. Arbetet bygger på de transportpolitis- ka mål och åtgärder som man enades om i Helsingforsdeklara- tionen. 2. 5. Det centrala målet är att främja uppbyggandet av en social marknadsekonomi och den sociala sammanhållningen i en utvidgad union genom stöd till de krafter i samhället som står för ekonomisk utveckling inriktad på en öppen marknad, hänsyn till miljön och social rättvisa. Det uttalade syftet är att stärka förbindelserna mellan medlemsstaterna, kandidatländer- na och övriga europeiska stater. 2. 6. ESK tillmäter transportkorridorerna en särskild betydel- se som länk och bas för det gränsöverskridande samarbetet: De utgör förbindelsen mellan Europas länder utöver utvidg- ningens perspektiv. Därför måste korridortanken föras vidare till O¨ steuropa och åtgärderna får inte inskränkas till de blivande medlemsstaterna. Man måste behålla ett alleuropeiskt perspektiv. Detta är också i överensstämmelse med Helsing- forsdeklarationens anda och bokstav, som talar om gränsöver- skridande korridorer till Fjärran O¨ stern och Mellanöstern och om transportområden i en dimension som går vida utöver gränserna för en utvidgad union. 2. 7. ESK ser som sin uppgift att agera som initiativtagare, kontaktorgan och, vid behov, samordnare av de lokala aktivite- terna. Samtidigt anser sig kommittén ha ett ansvar för att aktivt företräda de socioekonomiska gruppernas intressen gentemot övriga berörda EU-institutioner och europeiska organisationer i samband med övervakningsprocessen då Helsingforsdeklarationen skall genomföras. Denna verksamhet skall alltid vara inriktad på behovet — vilket måste fastställas — och måste omprövas regelbundet med hänsyn till den politiska utvecklingen. 3. O¨ versikt över pågående arbeten 3. 1. Den 20–21 januari 1999 ägde ett möte rum inom G-24:s transportarbetsgrupp. Detta byggde på ett gemensamt initiativ från OECD (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) och EU-kommissionen om samarbete inom transportpolitiken i Central- och O¨ steuropa. Cirka 100 representanter för regeringar, förvaltning- 3. 1. 1. ar, finansinstitut och det privata näringslivet som bjudits in av kommissionen diskuterade framstegen inom uppbyggnaden av ett alleuropeiskt transportnät. A¨ ven Ekonomiska och sociala kommittén var representerad. Arbetena i Helsingforsdeklara- tionens korridorer och områden stod i centrum. 3. 1. 2. Man var bland annat överens om att, vid sidan av den nödvändiga utvecklingen av infrastrukturen, i framtiden än mer förbättra de logistiska och operationella förutsättning- arna, för att gränsöverskridande och intermodala tjänster skall bli effektivare. Man såg också ett behov av åtgärder vad gäller insamlandet av transportdata och förstärkning av miljöskyd- det. Som en fortsatt utveckling av planeringen av nätverk i riktning mot Asien presenterades projektet Traceca, vilket bygger på ett initiativ av kommissionen år 1993 och som beskriver det alleuropeiska transportnätets förbindelse med Centralasien över Svarta havet. G-24:s 3. 1. 3. liksom hittills transportarbetsgrupp skall mötas årligen. Vi vill här påminna om att arbetsgruppen, enligt kommissionens åsikt, skall samordna verksamheten för att genomföra Helsingforsdeklarationen och åstadkomma den nödvändiga öppenheten mellan berörda institutioner och organisationer. Vid nästa möte, som troligen äger rum under våren 2000 vore det lämpligt att ESK rapporterat om sin verksamhet. ESK ser också ett behov att klara ut hur rollen för G-24:s transportarbetsgrupp skall utformas. Detta gäller både arbetsformerna, de berördas bild av sin politiska roll och kommunikationen mellan aktörerna. ESK kommer att sträva efter att ta upp dessa frågor vid kommande möte i G-24:s transportarbetsgrupp. C 117/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 4. 2000 3. 2. Den 10 december 1998 ägde en konferens rum på inbjudan av Europaparlamentet om ”En alleuropeisk transport- politik: Perspektiv och prioriteringar i samarbetet O¨ st–Väst”. Den skulle erbjuda ett forum för meningsutbyte som en uppföljning till Helsingforskonferensen, särskilt avseende mål och medel i samarbetet O¨ st–Väst, uppbyggnaden av integrera- de transportsystem och finansieringsmöjligheterna för trans- europeiska nätverk. ESK var inbjuden för att rapportera om sitt arbete. realistiskt planeringsunderlag. Det framfördes också mycket tvivel om finansieringsmetoderna. A¨ nnu en hearing är planerad att äga rum när 3. 3. 3. arbetet med TINA-rapporten är färdigt. Den slutliga rapporten föreligger sedan hösten 1999. TINA-sekretariatet skall fortsätta sitt arbete även i fortsättningen för att stödja infrastrukturpla- neringen i kandidatländerna och för att stå till förfogande för arbetet i korridorerna. Under tiden har det också kommit en rapport från 3. 2. 1. parlamentets transportutskott om ”Åtgärder i anslutning till Helsingforskonferensen om en alleuropeisk transportpolitik”. Föredragande är Günter Lüttge. Rapporten är främst inriktad på frågan om genomförandet av de transportpolitiska åtgärderna i Helsingforsdeklarationen och kräver bland annat ett mer samordnat agerande. Rapporten talar för en bred social dialog — vilket också kännetecknade de tre alleuropeiska transportkonferenserna — och framför allt för att arbetsmark- nadens parter och övriga intressegrupper samt icke-statliga organisationer skall engageras. ESK:s förslag att de socioekono- miska grupperna skall delta i en strukturerad dialog om den alleuropeiska transportpolitiken får ett uttryckligt stöd. 3. 3. Den 18–19 mars 1999 ägde en hearing rum i anslut- ning till TINA-rapporten (Transport Infrastructure Needs As- sessment) som gjorts på kommissionens uppdrag för att undersöka kandidatländernas främsta behov av infrastruktur. Hearingen organiserades gemensamt av ESK och 3. 3. 1. kommissionen, GD VII, med stöd av det för ändamålet inrättade TINA-sekretariatet i Wien. Syftet var att lyssna till åsikter och erfarenheter hos de socioekonomiska grupperna i de berörda länderna och att möjliggöra en gemensam diskus- sion om förslagen och slutsatserna i rapporten innan denna fastställs slutligt. Cirka 40 personer deltog i hearingen. 3. 3. 2. Bortsett från de mer utförliga slutsatserna från talar- nas bidrag och debatterna, vilka föreligger i en särskild rapport, ligger betydelsen av själva hearingen i att den var ett första konkret steg i genomförandet av Helsingforsdeklarationen, där kommitténs engagemang och kommissionens arbete kunde komplettera varandra på ett meningsfullt sätt. Under hearingen framkom två saker: För det första, att behovet av information och meningsutbyte — både mellan organisationerna och med EU:s politiska beslutsfattare — liksom tidigare är oerhört stort. För det andra, att de lokala organisationernas kunnande och praktiska erfarenhet är en viktig och nödvändig byggsten i en gemensam europeisk transportpolitik, som man hittills tagit för lite hänsyn till. 4. Pilotprojekt korridor IV 4. 1. Korridor IV är en multimodal transportaxel som för- binder Europas nordvästra del med dess sydöstra. Den går från Dresden och Nürnberg via Prag, Wien/Bratislava och Budapest till Rumänien. Där delar den upp sig i en nordlig gren till Constanza och en sydlig från Arad till Sofia. Sedan delar den upp sig i en gren till Thessaloniki och en till Istanbul (detaljerad information om korridoren finns i G-24:s rapport) (1). 4. 1. 1. Korridor IV omfattar 4 440 km järnväg, 3 740 km väg, 14 flygplatser och 10 kust- och inlandshamnar. Bara för kandidatländerna har investeringar på 16 620 miljoner ecu planerats för perioden fram till år 2015. I denna summa ingår alltså inte investeringar i Tyskland, O¨ sterrike, Grekland och Turkiet. 4. 1. 2. Styrkommittén finns sedan början av 1998. Sedan dess har ett samförståndsavtal undertecknats. De berörda järnvägsföretagen har kontinuerligt utökat sitt samarbete och förutom samförståndsavtalet från början av 1997 också beslu- tat om ett gemensamt arbetsprogram. Det tredje mötet i styrkommittén för korridor IV ägde 4. 2. rum den 30 juni–1 juli 1999 i Prag. Föredraganden deltog vid detta möte och kunde lägga fram ESK:s synpunkter. Det framgick att en strukturerad dialog med berörda 4. 2. 1. representanter för företag, fackföreningar och andra intresse- grupper kan ge ett meningsfullt stöd till arbetet i styrkom- mittén. Det som står i förgrunden är att utveckla högkvalitativa transporttjänster och skapa ett gynnsamt klimat för investe- ringar och arbetstillfällen. En väsentlig funktion i den strukture- rade dialogen är emellertid också att skapa insyn och förmedla praktiska erfarenheter på ett så brett plan som möjligt för att på ett för alla sidor tillfredsställande sätt undanröja barriärer som hindrar ett smidigt förlopp. ESK:s kommentarer ingår i mötesprotokollet (se bilaga I). Det är särskilt viktigt med en dialog eftersom det behov av infrastruktur som sammanfattas i TINA-rapporten uppfattades av deltagarna i hearingen snarare som en önskelista än som ett (1) Status of the pan-European Transport Corridors and Transport Areas, TINA-Office, Wien, December 1998. 26. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 117/15 4. 2. 2. Vid sidan av de många frågor som en sådan förbindel- se väcker finns det för närvarande särskilda problem. Det är två stora projekt som dominerar debatten. Det ena är den planerade tunneln under Bosporen, som skall skapa en väg- och järnvägsförbindelse med Asien. Det andra är en andra bro över Donau mellan Vidin i Bulgarien och Calafat i Rumänien. Det senare projektet har lett till en lång och kontroversiell debatt. En väsentlig faktor i samband med korridor IV är att den sedan kriget på Balkan måste klara av nya trafikflöden. Hur det skall ske i framtiden är främst en fråga för järnvägen. Att Donau är endast mycket begränsat segelbar, vilket på grund av det politiska läget knappast kommer att förbättras på kort sikt, ställer krav på alternativa, lämpliga möjligheter för masstransporter. A¨ ven i denna korridor är ju förseningarna vid gränsövergångarna ett problem. 4. 2. 3. Medlemmarna i styrkommittén var positiva till ESK:s erbjudande om samarbete. Man beslutade att stödja ESK:s verksamhet i korridoren och att rapportera om resultaten senast vid nästa årliga möte i styrkommittén. I samband med detta skulle ett nära samarbete etableras med det nyinrättade sekretariatet för korridor IV i Dresden. 4. 3. På ESK:s initiativ ägde ett första möte rum i Budapest den 26–27 oktober 1999 inom ramen för den strukturerade dialogen om korridor IV. I organisationen och genomförandet av mötet gjorde också det ungerska transportministeriet och det ungerska järnvägsbolaget MAV stora insatser. 4. 3. 1. ESK:s inbjudan hörsammades av cirka 40 företrädare för socioekonomiska grupper i länder berörda av korridor IV, representanter för korridorens styrkommitté, TINA-sekretaria- tet och intresserade observatörer från olika EU-länder. Diskus- sionen berörde ett brett spektrum av teman. Man inledde med grundläggande information om korridoren. Senare kom debatten att koncentreras kring följande frågor: — Sambandet mellan infrastrukturutveckling och privat fi- nansiering i ljuset av den ekonomiska utvecklingen och allmännyttiga intressen. — Tekniskt-organisatoriska frågor om ett optimalt utbud av tjänster i korridoren, i samband med diskussion av sociala aspekter och förväntningarna på ett möjligt samarbete. — Korridorens koppling till den regionala utvecklingen och miljöpolitiska frågor. Under mötet framkom ett brett spektrum av åsikter 4. 3. 2. som också visade att det finns många konstruktiva kopplingar som stöder samarbetet i korridoren. Mötet utmynnade i en gemensam resolution som betonar intresset av en strukturerad dialog och som tar upp praktiska steg för att förverkliga den, samt ett antal konkreta teman. Resolutionen återges i bilaga 2 till detta yttrande. 4. 3. 3. Diskussionen i Budapest ledde också till ett initiativ om ett bilateralt möte för bulgariska och rumänska represen- tanter för företag och fackföreningar, som skall behandla motsättningarna kring en ytterligare förbindelse över Donau mellan de båda länderna. ESK är, på uttrycklig begäran av de berörda, inbjuden till mötet som skall äga rum i februari år 2000 i Vidin (Bulgarien) och Calafat (Rumänien). 5. Praktiska konsekvenser för det framtida arbetet 5. 1. Det första mötet om transportkorridorer inom ramen för en strukturerad social dialog blev en framgång och gav stöd för ESK:s principiella ståndpunkter. Nu gäller den avgörande frågan inför framtiden hur organisationen, uppfölj- ningen och samordningen av den strukturerade dialogen beträffande korridorer och transportområden skall kunna säkerställas i praktiken, åtminstone under överskådlig tid. Man kan härvid urskilja tre olika insatsnivåer: a) Förankring av det samordnande arbetet i ESK (se även de gemensamma rådgivande kommittéerna). b) Det praktiska genomförandet av och ekonomiska garantier för möten om transportkorridorer. c) Uppbyggnad av kontakter och gruppstrukturer på ort och ställe i de berörda länderna. 5. 2. Det första som behöver göras för att förankra arbetet i ESK är att inrätta en permanent studiegrupp. Initiativ till ett sådant beslut tas efter det att studiegruppens arbete avslutats. Konkreta synpunkter som kan ligga till grund för de permanen- ta studiegruppernas arbete under kommande år återfinns i kapitel 6. 5. 3. Det praktiska genomförandet och de ekonomiska garantierna för möten om transportkorridorer kräver en professionell organisation. Vid behov måste bidrag till rese- kostnader ställas till förfogande för att deltagandet skall kunna få en rättvis balans. Mötenas innehåll måste förberedas och resultaten av dem måste dokumenteras. Kommunikationen mellan de berörda parterna måste säkerställas även under tiden mellan de olika mötena genom en central kontaktpunkt. Detta praktiska arbete kan ESK i längden inte svara för inom ramen för den löpande verksamheten. För att ändå bygga upp de nödvändiga praktiska stödfunktio- nerna vore det lämpligt att utforma ett självständigt projekt som beaktar de aktuella stödmöjligheterna via EU-program. Detta försvåras emellertid av den anknytning till vissa länder som för närvarande görs beträffande programmen Phare och Tacis, vilka inte är multilateralt utformade. En nyckelfråga, inte endast ur finansiell synvinkel, utan även när det gäller den politiska betydelsen av att det skapas ett sådant initiativ, är i detta sammanhang uppbyggnaden av en stödgrupp. Vid samtal med olika personer har det framkommit att det finns ett starkt stöd för detta. C 117/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 4. 2000 5. 4. Uppbyggnaden av samarbetsstrukturer inom ekonomi- ska och sociala grupper i de aktuella korridorerna och transportområdena är i hög grad avhängig av de berörda parternas intresse. Samtidigt utgör de emellertid också en förutsättning för att arbetet skall kunna organiseras på ett meningsfullt sätt, och det är något som många uttryckligen har krävt. Vi vill påminna om att det vid en undersökning som gjordes inom ESK år 1998 klart framkom att majoriteten önskade att samordnare skulle utses ur de egna leden. Fackföre- ningarna i transportsektorn har till en del börjat upprätta grupper med korridoranknytning. De praktiska modellerna och idéerna bör vidareförmedlas. 6. Framtidsperspektiv De samråd som hålls i samband med de alleuropeiska 6. 1. korridorerna och transportområdena bör främja den ekonomi- ska och sociala utvecklingen och stärka sammanhållningen i Europa. De erfarenheter som hittills har gjorts visar att ESK:s initiativ fyller en viktig lucka och att man på ett avgörande sätt kan bidra till att de sociala och ekonomiska intresseorganisatio- nerna i samhället inbegrips. Mot bakgrund av detta bör erfarenheterna från Budapest och korridor IV vidareutvecklas. För detta ändamål bör ESK få möjlighet att under nästkomman- de år organisera fler transportkorridormöten och att vidareut- veckla nätverket mellan de socioekonomiska aktörerna. I det sammanhanget finns det fortfarande möjlighet att tillsammans med kommissionen genomföra en gemensam hearing beträff- ande slutrapporten om TINA. Inom ramen för detta arbete bör man beakta nedanstående synpunkter. Som stöd för samarbetet om transportkorridorer är det 6. 3. lämpligt att inrätta sekretariat som man gjorde efter ett personligt initiativ beträffande korridor IV. ESK vill därför förorda att man inför generella bestämmelser. 6. 4. I korridorerna och transportområdena arbetar man i princip enligt ett multimodalt koncept. I praktiken finns det emellertid några systematiska luckor. I framtiden bör man på ett bättre sätt inbegripa flygplatserna, sjöfarten på de inre vattenvägarna, hamnarna samt lokaltrafiken i berörda stor- städer. 6. 5. Principen om transport- och regionalpolitiskt samarbe- te om korridorer väcker också intresse hos socioekonomiska grupper inom EU. Ett sådant initiativ finns till exempel när det gäller korridor V och dess TEN-förlängning till Spanien. Där så är lämpligt bör även dessa aktiviteter beaktas. 6. 6. I det tidigare yttrandet (se fotnot 2) fäste ESK särskild vikt vid stöd till samarbete inom två korridorer: korridor VII (Donau) och korridor X (i det forna Jugoslavien). Intresset för detta har klart framkommit från de berörda socioekonomiska gruppernas sida. Vi vill än en gång betona att detta intresse för ett samarbete bör tillvaratas i praktiken så snart det politiska läget gör det möjligt. 6. 7. Slutligen bör det påpekas att kännedomen om arbetet i transportområdena är mycket liten. I jämförelse med utveck- lingen av korridorerna verkar det här finnas mycket att hämta in. 6. 2. Det har ofta hänvisats till utvecklingsproblematiken i länder som ligger utanför gränserna för EU:s utvidgning. I analogi med TINA-sekretariatets uppgiftsbeskrivning anser ESK att det även finns ett behov av insatser för tekniskt och politiskt stöd vid utformningen av korridorerna, i synnerhet inom OSS (Oberoende staters samvälde). I anslutning till kommande samråd med socioekonomiska grupper i andra transportkorridorer eller transportområden bör man se till att OSS inbegrips. 6. 8. ESK:s synpunkter och aktiviteter bör kontinuerligt presenteras för kommissionen och parlamentet — i synnerhet med hjälp av Europaparlamentets politiska kontakter med parlamenten i de berörda länderna och regionerna — så att kommittén inom ramen för den så kallade övervakningspro- cessen för genomförande av Helsingfors-deklarationen kan fullgöra sin roll som forum och förbindelselänk för de socioekonomiska intressegrupperna i Europa vid uppbyggna- den av ett alleuropeiskt transportsystem. Bryssel den 1 mars 2000. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI 26. 4. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 117/17 BILAGA I till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande Bilaga till protokollet från styrkommittén för korridor IV EU:s ekonomiska och sociala kommitté (ESK) är ett rådgivande organ som företräder arbetsgivarorganisationer, fackföreningar och olika intressegrupper på EU-nivå. ESK har engagerat sig mycket starkt för att ekonomiska och sociala intressegrupper i kandidatländerna skall inkluderas i utvidgningsprocessen. Det gäller att åstadkomma en snabb och stabil utveckling med ekonomiska och sociala framsteg. Inom ramen för de existerande Europaavtalen har gemensamma rådgivande kommittéer upprättats, exempelvis med Bulgarien och Turkiet. Vad gäller den alleuropeiska transportpolitiken har ESK varit involverad i händelseförloppet alltsedan den första alleuropeiska transportkonferensen i Prag år 1991. För ESK:s del handlar det huvudsakligen om att i praktiken genomföra samråden med de ekonomiska och sociala intressegrupperna, en av de 10 grundläggande principer beträffande utformningen av det framtida alleuropeiska transportsystemet som anges i Helsingfors-deklarationen. I detta sammanhang är arbetet med transportkorridorerna av stor betydelse eftersom det bidrar till att skapa en effektiv transportinfrastruktur, något som ligger till grund för ekonomisk tillväxt och social utveckling. Vårt stöd till styrkommittén för korridor IV består i att vi bidrar med våra erfarenheter och kontakter och på så sätt gör det möjligt för medlemmarna att komma i kontakt med företrädare för näringslivet och socioekonomiska grupper inom transportsektorn för att lösa konkreta transportproblem eller för att diskutera aktuella frågor. Vi är fast övertygade om att de enorma investeringarna i transportinfrastruktur måste kombineras med en strävan efter att förbättra kvaliteten på transporttjänsterna. Detta kan emellertid endast lyckas om de berörda aktörerna samarbetar redan på ett tidigt stadium. Vi vill gärna — och i intimt samarbete med det sekretariat som upprättades i Dresden — stödja det arbete som styrkommittén för korridor IV utför beträffande arbetsprogrammets viktigaste frågor inför framtiden, exempelvis gränsövergångar eller bro/damm över Donau. Vi föreslår vidare ett utbyte av den information och de erfarenheter som studiegruppen samlar på sig inom ramen för samarbetet med de socioekonomiska korridoranknutna grupperna. Vår önskan är att dessa aktiviteter skall komma igång under de närmaste månaderna och att en rapport om resultaten skall lämnas vid styrkommitténs nästkommande sammanträde. Om dagordningen medger det skulle sakkunniga som varit engagerade i arbetet lämpligen kunna inbjudas till sammanträdet för att diskutera med styrkommitténs medlemmar. C 117/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 4. 2000 BILAGA II till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande Resolution Företrädare för fackföreningar och branschorganisationer i korridor IV höll på inbjudan av EU:s ekonomiska och sociala kommitté och med stöd från Ungerns transportministerium och Ungerns järnväg (MA´ V) ett sammanträde i Budapest den 26–27 oktober 1999. Bakgrund A. Principerna och målsättningarna i Helsingfors-deklarationen, som syftar till att säkerställa en hållbar rörlighet för personer och varor under bästa möjliga sociala förhållanden och säkerhetskrav, rättvis konkurrens samt miljöskydd. B. Särskild tonvikt läggs vid Helsingfors-deklarationens princip 10 som gäller samråd med fackföreningar och branschorganisationer inom ramen för en alleuropeisk transportpolitik. C. Det arbete som utförts av berörda parter, nämligen Europeiska kommissionen, transportministrarna, Europaparla- mentet, EU:s ekonomiska och sociala kommitté, Europeiska transportministerkonferensen (CEMT), Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (ECE) och järnvägskorridorernas styrkommitté. Företrädarna för fackföreningar och branschorganisationer 1. uttalar sig för ett närmare samarbete i korridor IV för att de alleuropeiska korridorerna skall kunna gagna den ekonomiska och sociala sammanhållningen i hela Europa; 2. kräver att samråd med fackföreningar och branschorganisationer skall utgöra en integrerad del av korridor-samar- betet, samt att ekonomiska resurser skall ställas till förfogande så att detta mål kan förverkligas; 3. betonar nödvändigheten av större öppenhet och bättre information, även när det gäller institutionella strukturer; 4. 5. föreslår att det hålls regelbundna möten i nära samarbete med transportkorridorernas styrkommittéer, där tyngdpunkten ligger på viktiga frågor som kräver praktiska lösningar; efterlyser stöd från andra berörda parter med anknytning till korridorerna samt hjälp till finansiering av denna verksamhet; det skulle vara önskvärt att Europeiska ekonomiska och sociala kommittén spelade en samordnande roll; 6. betonar särskilt följande punkter i samband med korridor IV: — en hearing i anslutning till Tina-rapporten (Transport Infrastructure Needs Assessment); — en lösning på frågan om den nya Donau-bron med hjälp av instrumentet för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen (ISPA) för att göra en bedömning av de socioekonomiska konsekvenserna av detta projekt och beaktande av Rumäniens intressen beträffande den norra axeln av korridor IV, där alla berörda parter eventuellt deltar; Ekonomiska och sociala kommittén skulle kunna spela en ledande roll vid dessa överläggningar; — en korridor-rapport om miljö och transport, och även om exempelvis sociala kostnader och effektivitet; — gemensamma ansträngningar för att förbättra driftskompatibiliteten och gränsövergångarna. Budapest i oktober 1999


title: Kommissionens direktiv 2000/10/EG av den 1 mars 2000 om införande av ett verksamt ämne (fluroxipyr) i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
marketing
plant health product

formats: html pdf print

text: L 57/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 3. 2000 KOMMISSIONENS DIREKTIV 2000/10/EG av den 1 mars 2000 om införande av ett verksamt ämne (fluroxipyr) i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (Text av betydelse för EES) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV land den 27 september 1996 in en utvärderingsrapport till kommissionen. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (1), senast ändrat genom kommissionens direktiv 1999/80/EG (2), särskilt artikel 6. 1 och artikel 8. 2 fjärde stycket i detta, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) (5) förordning (EEG) nr 3600/92 (3), I kommissionens senast ändrad genom förordning (EG) nr 1972/1999 (4), fastställs närmare föreskrifter för genomförandet av den första fasen i det arbetsprogram som avses i artikel 8. 2 i direktiv 91/414/EEG (nedan kallat direktivet). I enlighet med den förordningen fastställdes genom kommissio- nens senast ändrad genom förordning (EG) nr 2230/95 (6), en förteckning över verksamma ämnen i växtskyddsmedel som skall bedömas, för att eventuellt införas i bilaga I till direk- tivet. förordning (EG) nr 933/94 (5), De verksamma ämnena kan införas i bilagan om det kan antas att ämnet inte har några skadliga effekter på människors eller djurs hälsa eller på grundvattnet och att det inte har någon oacceptabel inverkan på miljön. Införandet i bilagan får gälla i högst tio år. I artikel 8. 2 i direktivet föreskrivs att efter det att ett verksamt ämne har förts in i bilaga I till direktivet skall medlemsstaterna inom en bestämd tid se till att godkän- nanden för växtskyddsprodukter som innehåller det verksamma ämnet beviljas, återkallas eller ändras på lämpligt sätt. I artikel 4. 1 och artikel 13. 1 i direktivet krävs att växtskyddsprodukter endast godkänns efter uppfyllande av de villkor som gäller för införande av det verksamma ämnet i bilaga I och de enhetliga principer som fastställs i bilaga VI på grundval av en akt som innehåller de uppgifter som krävs enligt artikel 13. Effekterna av fluroxipyr på människa och miljö har bedömts i enlighet med de bestämmelser som fastställs i förordning (EEG) nr 3600/92 för ett antal av de använd- ningsområden som har föreslagits av de anmälande före- tagen. i enlighet med förordning (EG) nr 933/94 lämnade Tysk- I egenskap av rapporterande medlemsstat (1) EGT L 230, 19. 8. 1991, s. 1. (2) EGT L 210, 10. 8. 1999, s. 13. (3) EGT L 366, 15. 12. 1992, s. 10. (4) EGT L 244, 16. 9. 1999, s. 41. (5) EGT L 107, 28. 4. 1994, s. 8. (6) EGT L 225, 22. 9. 1995, s. 1. (6) (7) (8) (9) Den inkomna rapporten har granskats av medlemssta- terna och kommissionen inom ramen för arbetet i Stän- diga kommittén för växtskydd. Resultatet av denna granskning presenterades den 30 november 1999 i form av en kommissionsrapport om fluroxipyr. Det kan bli följd av nödvändigt att uppdatera denna rapport till tekniska och vetenskapliga framsteg. Då detta sker måste också villkoren för införande av fluroxipyr i bilaga I till direktiv 91/414/EEG ändras, i enlighet med artikel 6. 1 i det direktivet. Akten och granskningen har också lämnats för utlåtande till Vetenskapliga kommittén för växter. Det har framgått av de olika bedömningar som har gjorts, att växtskyddsmedel som innehåller det verk- samma ämnet i fråga i allmänhet kan antas uppfylla de krav som fastställs i artikel 5. 1 a och 5. 1 b i direktivet, särskilt vad gäller de undersökta användningsområdena. införa det verksamma Det är därför nödvändigt att ämnet i bilaga I, för att se till att godkännandena av de växtskyddsmedel alla som innehåller medlemsstater kan beviljas, återkallas eller ändras på lämpligt sätt i enlighet med bestämmelserna i direktivet, och detta utan dröjsmål. fluroxipyr i Vetenskapliga kommittén för växter framhöll i sitt ytt- rande behovet av att genom ytterligare uppgifter fast- ställa att miljön inte tar skada av vissa restprodukter av fluroxipyr i jord och vatten. Enligt artikel 5. 5 i direktiv 91/414/EEG kan ett beslut om att införa ett verksamt ämne i bilaga I när som helst omprövas om det finns tecken som tyder på att kriteri- erna för att införa det i bilagan inte längre uppfylls. Därför kommer kommissionen att överväga beslutet att införa ämnet i bilaga I på nytt om de begärda ytterligare undersökningsresultaten som beskrivs i punkt 7 i granskningsrapporten tyder på möjliga skadliga effekter eller om de begärda ytterligare resultaten och uppgif- terna inte lämnats in. (10) Före anförandet är det nödvändigt att medlemsstaterna och berörda parter ges en rimlig tidsfrist för att anpassa sig till de nya krav som kommer att bli resultatet av införandet. Efter det att anförandet skett är det nödvän- digt att medlemsstaterna beviljas en rimlig tidsfrist för att genomföra bestämmelserna i direktivet och särskilt 2. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 57/29 för att vid behov ändra eller återkalla befintliga godkän- nanden eller bevilja nya godkännanden i enlighet med bestämmelserna i direktiv 91/414/EEG. En längre period bör föreskrivas för inlämnande och bedömning av den fullständiga akten för bilaga III för varje växtskyddspro- dukt i enlighet med de enhetliga principer som fastställs i bilaga VI till direktivet. För växtskyddsprodukter som innehåller flera verksamma ämnen kan den fullständiga utvärderingen på grundval av de enhetliga principerna emellertid genomföras först när alla de verksamma ämnena i fråga har förts in i bilaga I till direktivet. (11) De perioder som fastställts för genomförande av detta direktiv påverkar inte de perioder som kommer att fast- ställas för införande av andra verksamma ämnen i bilaga I i direktivet. (12) Granskningsrapporten är en nödvändig förutsättning för att medlemsstaterna på ett korrekt sätt skall kunna tillämpa flera avsnitt av de enhetliga principer som fast- ställs i bilaga VI till direktivet, i de fall dessa principer hänför sig till utvärderingen av de uppgifter i bilaga II som inlämnats i syfte att ligga till grund för ett införande av ett verksamt ämne i bilaga I till direktivet. (13) De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för växtskydd. 2. Med hänsyn till utvärdering och beslutsfattande enligt de enhetliga principerna i bilaga VI till direktiv 91/414/EEG och på grundval av en akt som uppfyller kraven i bilaga III till samma direktiv, gäller följande för den period som fastställs i första stycket: — För växtskyddsprodukter som endast innehåller fluroxipyr skall perioden förlängas med fyra år från det att detta direktiv träder i kraft. — För växtskyddsprodukter som innehåller fluroxipyr och ett eller flera verksamma ämnen som är införda i bilaga I till direktiv 91/414/EEG skall perioden förlängas med fyra år från det att ett direktiv om införande av det sista av dessa övriga verksamma ämnen i bilaga I har trätt i kraft. När en medlemsstat antar de bestämmelser som anges i 3. punkt 1 skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. Artikel 3 Medlemsstaterna skall informera kommissionen om de begärda ytterligare undersökningsresultat och uppgifter som beskrivs i punkt 7 i granskningsrapporten inte lämnats in före den 1 december 2000. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 4 Artikel 1 Detta direktiv träder i kraft den 1 december 2000. Fluroxipyr skall föras in som ett verksamt ämne i bilaga I till direktiv 91/414/EEG i enlighet med vad som framgår av bilagan till det här direktivet. Artikel 5 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Artikel 2 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 juni 2001. Medlemsstaterna skall särskilt, när så krävs, i enlighet med direktiv 91/414/EEG, ändra eller återkalla befintliga godkännanden för växtskyddsprodukter som inne- håller fluroxipyr som verksamt ämne inom denna period. Utfärdat i Bryssel den 1 mars 2000. På kommissionens vägnar David BYRNE Ledamot av kommissionen L 57/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 3. 2000 BILAGA FLUROXIPYR 1. Beteckning: Trivialnamn: Fluroxipyr Namn enligt IUPAC: 4-amino-3,5-diklor-6-fluor-2-pyridyloxyättiksyra 2. Särskilda villkor: 2. 1 Det verksamma ämnet skall ha en lägsta renhetsgrad på 950 g/kg. 2. 2 Det får endast godkännas för användning som herbicid. 2. 3 För genomförande av de enhetliga principerna i bilaga VI skall hänsyn tas till slutsatserna i granskningsrapporten om fluroxipyr från Ständiga växtskyddskommittén av den 30 november 1999, särskilt tilläggen I och II i denna. I denna samlade utvärdering skall medlemsstaterna — ta hänsyn till de ytterligare uppgifter som krävs enligt punkt 7 i granskningsrapporten, — ta särskild hänsyn till grundvattenskyddet, — ta särskild hänsyn till effekterna på vattenlevande organismer och se till att det vid behov ingår riskminskande åtgärder i villkoren för godkännande. 3. Införandet gäller till och med den 30 november 2010


title: Regulamento (CE) n.° 468/2000 da Comissão, de 1 de Março de 2000, que fixa as restituições à exportação do açúcar branco e do açúcar em bruto tal qual

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: L 57/8 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 2. 3. 2000 REGULAMENTO (CE) N. o 468/2000 DA COMISSÃO de 1 de Março de 2000 que fixa as restituições à exportação do açúcar branco e do açúcar em bruto tal qual A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 2038/1999 do Conselho, de 13 de Setembro de 1999, que estabelece a organi- zação comum dos mercados no sector do açúcar (1), e, nomea- damente, o n. o 5, segundo parágrafo, do seu artigo 18. o, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) Por força do artigo 18. o do Regulamento (CE) n. o 2038/ /1999, a diferença entre as cotações ou os preços no mercado mundial dos produtos referidos no n. o 1, alínea a), do artigo 1. o do referido regulamento e os preços desses produtos na Comunidade pode ser abrangida por uma restituição à exportação. Nos termos do Regulamento (CE) n. o 2038/1999, as restituições para os açúcares branco e em bruto não desnaturados e exportados tal qual devem ser fixados tendo em conta a situação no mercado comunitário e no mercado mundial do açúcar e, nomeadamente, dos elementos de preço e dos custos mencionados no artigo 19. o do do referido regulamento; que, de acordo com o mesmo artigo, é conveniente ter em conta igualmente o aspecto económico das exportações projectadas. Para o açúcar em bruto, a restituição deve ser fixada para a qualidade-tipo; que esta é definida no artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 431/68 do Conselho, de 9 de Abril de 1968, que determina a qualidade-tipo para o açúcar em bruto e o local de passagem na fronteira da Comunidade para o cálculo dos preços CIF no sector do açúcar (2), alterado pelo Regulamento (CE) n. o 3290/ /94 (3); esta restituição é, além do mais, fixada em conformidade com o n. o 4 do artigo 19. o do Regula- mento (CE) n. o 2038/1999; o açúcar candi foi definido no Regulamento (CE) n. o 2135/95 da Comissão, de 7 de Setembro de 1995, relativo às normas de execução da concessão das restituições à exportação no sector do açúcar (4); o montante da restituição assim calculado, no que diz respeito aos açúcares aromatizados ou corados, deve aplicar-se ao seu teor em sacarose, e ser por isso fixado por 1 % deste teor. A situação do mercado mundial ou as exigências especí- ficas de certos mercados podem tornar necessária a dife- renciação da restituição para o açúcar conforme o seu destino. Em casos especiais, o montante da restituição pode ser fixado por actos de natureza diferente. A restituição deve ser fixada de duas em duas semanas; que pode ser modificada no intervalo. A aplicação destas modalidades, na situação actual dos mercados, no sector do açúcar e, nomeadamente, as cotações ou preços do açúcar na Comunidade e no mercado mundial, conduz à fixação da restituição nos montantes indicados no anexo do presente regulamento. As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão do Açúcar, (4) (5) (6) (7) (8) ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o As restituições à exportação dos produtos referidos no n. o 1, alínea a), do artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 2038/1999, tal qual e não desnaturados, são fixadas nos montantes refe- ridos no anexo. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 2 de Março de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 1 de Março de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 252 de 25. 9. 1999, p. 1. (2) JO L 89 de 10. 4. 1968, p. 3. (3) JO L 349 de 31. 12. 1994, p. 105. (4) JO L 214 de 8. 9. 1995, p. 16. 2. 3. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 57/9 ANEXO do regulamento da Comissão, de 1 de Março de 2000, que fixa as restituições à exportação do açúcar branco e do açúcar em bruto puro Código do produto Montante da restituição 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 — EUR/100 kg — 43,23 43,12 43,23 43,12 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4699 — EUR/1 % de sacarose × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 46,99 49,09 46,88 1701 99 90 9100 0,4699 — EUR/1 % de sacarose × 100 kg — (1) O presente montante é aplicável ao açúcar em bruto de um rendimento de 92 %. Se o rendimento do açúcar em bruto exportado se afastar de 92 %, o será calculado em conformidade com as montante da restituição aplicável disposições do n. o 4 do artigo 19. o do Regulamento (CE) n. o 2038/1999. (2) Fixação suspensa pelo Regulamento (CEE) n. o 2689/85 da Comissão (JO L 255 de 26. 9. 1985, p. 12), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CEE) n. o 3251/85 (JO L 309 de 21. 11. 1985, p. 14)