title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0468/00 från Isabelle Caullery (UEN) till kommissionen. Europeiska unionens sysselsättningspolitik.

text: 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/83 Utvecklingen av (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att fr(cid:228)mja och bevara landsdels- och minoritetsspr(cid:229)k under de kommande (cid:229)ren skall ta h(cid:228)nsyn till genomf(cid:246)randet av dessa (cid:229)tg(cid:228)rder och f(cid:246)rverkligandet av det europeiska spr(cid:229)k(cid:229)ret 2001. Den exakta definitionen av s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder kommer att fastst(cid:228)llas vid l(cid:228)mplig tidpunkt. Definitionen av landsdels- eller minoritetsspr(cid:229)k grundar sig p(cid:229) den definition som finns i artikel 1 i Europar(cid:229)dets konvention om landsdels- eller minoritetsspr(cid:229)k, enligt vilken landsdels- och minoritetsspr(cid:229)k (cid:228)r spr(cid:229)k som av h(cid:228)vd har anv(cid:228)nts och fortfarande anv(cid:228)nds i ett visst territorium inom en stat av medborgare i staten som utg(cid:246)r en grupp som till antalet (cid:228)r f(cid:228)rre (cid:228)n resten av befolkningen i staten. Spr(cid:229)ket skall vara annorlunda (cid:228)n det officiella spr(cid:229)ket i staten. Dialekter av det officiella spr(cid:229)ket omfattas inte, och inte heller invandrarspr(cid:229)k. (2000/C 374 E/097) SKRIFTLIG FR¯GA E-0468/00 fr(cid:229)n Isabelle Caullery (UEN) till kommissionen (24 februari 2000) ˜mne: Europeiska unionens syssels(cid:228)ttningspolitik Kan kommissionen ange vilka instrument och vilka medel Europeiska unionen har till sitt f(cid:246)rfogande f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa arbetsl(cid:246)sheten, som utg(cid:246)r ett verkligt gissel i medlemsstaterna? Kan den tillhandah(cid:229)lla en f(cid:246)rsta utv(cid:228)rdering i skriftlig form, d(cid:228)r det f(cid:246)r varje medlemsstat anges vilka effekter kommissionens (cid:229)tg(cid:228)rder lett till sedan 1994 n(cid:228)r det g(cid:228)ller att skapa och bevara arbetstillf(cid:228)llen? Kan kommissionen ocks(cid:229) uppge de huvudsakliga beslut som fattats sedan toppm(cid:246)tet i Luxemburg, d(cid:228)r en stor del av tiden (cid:228)gnades (cid:229)t arbetsl(cid:246)sheten i Europeiska unionen? Vilka (cid:228)r i dagsl(cid:228)get de f(cid:246)rsta resultaten som syns p(cid:229) syssels(cid:228)ttningen? Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (15 maj 2000) Kampen mot arbetsl(cid:246)shet kr(cid:228)ver att man genomf(cid:246)r en fullst(cid:228)ndig samordningspolitik f(cid:246)r ekonomisk politik, strukturreformer och arbetsmarknadsreformer som f(cid:246)ljer den informella konvergens, vilken p(cid:229)b(cid:246)rjades vid Europeiska r(cid:229)dets m(cid:246)te i Essen (1994) samt kommissionens vitbok Tillv(cid:228)xt, konkurrenskraft och syssels(cid:228)ttning (1993) (1). Det viktigaste instrumentet f(cid:246)r arbetsmarknaden (cid:228)r att syssels(cid:228)ttningskapitlet i EG-f(cid:246)rdraget genomf(cid:246)rs (artiklarna 125 till 130). I det fastst(cid:228)lls m(cid:229)let att uppn(cid:229) en h(cid:246)g syssels(cid:228)ttningsniv(cid:229) som skall beaktas i den gemensamma politiken (artikel 127) och som f(cid:246)rbinder medlemsstaterna att samordna sin syssels(cid:228)ttnings- politik med gemensamma m(cid:229)l som grund (cid:129) (cid:228)ven kvantifierade m(cid:229)l (artikel 128). I kapitlet inr(cid:228)ttas ett institutionellt f(cid:246)rfaringss(cid:228)tt f(cid:246)r (cid:246)vervakning och multilateral utv(cid:228)rdering av den f(cid:246)rda politikens framg(cid:229)ng eller misslyckande. Strukturfonderna (cid:129) f(cid:246)r den nya programperioden (2000(cid:141)2006) (cid:129) (cid:228)r det viktigaste instrumentet p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra syssels(cid:228)ttningsstrategin. I synnerhet Europeiska socialfonden (ESF) syftar till att modernisera arbetsmarknaden och se till att den fungerar p(cid:229) ett balanserat s(cid:228)tt, och syftar d(cid:228)rmed indirekt till skapandet av arbetstillf(cid:228)llen. Den territoriella dimensionen av syssels(cid:228)ttningspolitiken (cid:129) som understryks i riktlinjerna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningen (cid:229)r 2000 (cid:129) f(cid:229)r dessutom en (cid:246)kad betydelse bland struktur- fonderna som helhet. Denna dimension har erk(cid:228)nts i kommissionens riktlinjer f(cid:246)r f(cid:246)rberedelserna och inledningen av strukturfondernas programplaneringsperiod 2000(cid:141)2006. S(cid:228)rskild vikt har lagts vid sprid- ningen av territoriella syssels(cid:228)ttningspakter i de nya operativa programmen (2). Kvantitativ uppskattning av (cid:229)tg(cid:228)rdernas effekt Syssels(cid:228)ttningsstrategin kan inte utv(cid:228)rderas riktigt f(cid:246)rr(cid:228)n i slutet av fem(cid:229)rsperioden som ber(cid:228)knas fr(cid:229)n 1997. De gemensamma rapporterna om syssels(cid:228)ttningen f(cid:246)r 1998 och 1999 ger redan exempel p(cid:229) god praxis vid genomf(cid:246)randet av riktlinjerna, varav flera med sifferuppgifter om skapande och uppr(cid:228)tth(cid:229)llande C 374 E/84 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 av arbetstillf(cid:228)llen. En f(cid:246)rdjupad utv(cid:228)rdering h(cid:229)ller p(cid:229) att g(cid:246)ras inom ramen f(cid:246)r en kollegial kontroll som p(cid:229)b(cid:246)rjades i b(cid:246)rjan av 1999 av kommissionen och r(cid:229)det (allm(cid:228)nna fr(cid:229)gor). En sammanfattande rapport kommer att publiceras om detta under 2000. Utv(cid:228)rderingen utg(cid:246)r en del av genomf(cid:246)randet av strukturfonderna. Den omfattar en regelbunden uppf(cid:246)lj- ning av programmen (cid:129) enligt gemensamma indikatorer och omfattar de arbetstillf(cid:228)llen som skapats eller uppr(cid:228)tth(cid:229)llits (cid:129) och en slutlig utv(cid:228)rdering av varje program i medlemsstaterna. I ESF:s utv(cid:228)rdering ligger fokus huvudsakligen p(cid:229) effekterna p(cid:229) f(cid:246)rm(cid:229)nstagarna (3). Kommissionen, Organisationen f(cid:246)r ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) och akademiska grundforskare har till viss del p(cid:229)b(cid:246)rjat den h(cid:228)r utv(cid:228)rderingen. Ber(cid:228)kningarna i efterhand f(cid:246)r 1989(cid:141)1993 visar att antalet nya nettoarbetstillf(cid:228)llen, enligt m(cid:229)l 2, var i storleksordningen 450 000. F(cid:246)rhandsbed(cid:246)mningen f(cid:246)r 1994(cid:141)1999 siktar p(cid:229) omkring 650 000 bruttoarbetstillf(cid:228)llen (4). Under 1995(cid:141)1999 har Employement-initiativet (cid:129) Youthstart, Now, Horizon och Integra (cid:129) bidrog till insatser f(cid:246)r fr(cid:228)mjande av m(cid:228)nskliga resurser, b(cid:228)ttre funktion av arbetsmarknaden och fr(cid:228)mjande av lika m(cid:246)jligheter. ESF:s publikationer ger exempel p(cid:229) (cid:148)god praxis(cid:148) inom detta omr(cid:229)de. En f(cid:246)rsta (cid:246)versikt (cid:246)ver de territoriella syssels(cid:228)ttningspakterna (cid:129) ett pilotprojekt som p(cid:229)b(cid:246)rjades av kommissionen 1997 i samarbete med medlemsstaterna (cid:129) visar p(cid:229) en uppmuntrande utveckling p(cid:229) 89 omr(cid:229)den inom olika regioner (5). L(cid:228)gesrapporten belyser i synnerhet en nyorientering av strukturprogram- men till f(cid:246)rdel f(cid:246)r de territoriella pakterna med en summa p(cid:229) omkring 1,6 milj. € (cid:246)ver (cid:229)ren 1998 och 1999, varav 0,5 milj. € fr(cid:229)n de tre strukturfonderna och FFU (Fonden f(cid:246)r fiskets utveckling). Den p(cid:229)visar ocks(cid:229) att de kvantifierade m(cid:229)len f(cid:246)r skapandet av arbetstillf(cid:228)llen i samband med detta pilotprojekt kan r(cid:228)knas till omkring ytterligare 55 000 arbetstillf(cid:228)llen. I den nya programplaneringen f(cid:246)r strukturfonderna (2000(cid:141)2006) har en halvtidsutv(cid:228)rdering redan inplanerats och d(cid:229) kommer det att beslutas om utdelningen av en resultatreserv (4 % av den totala summan som har utdelats till medlemsstaten). Denna utv(cid:228)rdering kommer att f(cid:246)lja riktlinjerna, (cid:228)ven f(cid:246)r ber(cid:228)kningen av inverkan p(cid:229) syssels(cid:228)ttningen, som f(cid:246)rberetts av kommissionen och som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande testas i n(cid:229)gra medlemsstater. Huvudsakliga beslut som fattades vid Europeiska r(cid:229)dets m(cid:246)te i Luxemburg Riktlinjerna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttning revideras varje (cid:229)r. Den ursprungliga strukturen med fyra pelare har bevarats f(cid:246)r (cid:229)r 2000, med n(cid:229)gra (cid:228)ndringar som understryker de offentliga arbetsf(cid:246)rmedlingarnas och de sociala trygghetssystemens nyckelroll i strategin, och vikten av kunskap och kompetens i samband med informa- tionssamh(cid:228)llet. Genomf(cid:246)randet av syssels(cid:228)ttningskapitlet har kompletterats med r(cid:229)dets rekommendationer till medlems- staterna om syssels(cid:228)ttningspolitik (6), formellt samr(cid:229)d mellan olika gemenskapsinstitutioner, bl. a. parla- mentet, och inr(cid:228)ttandet av en syssels(cid:228)ttningskommittØ enligt artikel 130 (7). Sedan m(cid:246)tet i Luxemburg har Europeiska r(cid:229)det antagit ytterligare initiativ: i Wien (december 1998) om f(cid:246)renklade f(cid:246)rfaranden och mandat f(cid:246)r en god samverkan mellan ekonomisk politik och syssels(cid:228)ttnings- politik; i K(cid:246)ln (juni 1999) om den europeiska syssels(cid:228)ttningspakten (cid:129) gemensam ram f(cid:246)r Luxemburg- processen, reformen av varu-, tj(cid:228)nste- och kapitalmarknaden (Cardiffprocessen) och den informella makroekonomiska dialogen mellan r(cid:229)det, kommissionen, Europeiska centralbanken och arbetsmarknadens parter; f(cid:246)r social sammanh(cid:229)llning samt det initiativ om informationssamh(cid:228)llet som (cid:228)gde rum i Lissabon den 23 och 24 mars 2000. i Helsingfors (december 1999) om samordning av processer och befintliga medel Samtidigt har kommissionen antagit flera meddelanden om beaktande av syssels(cid:228)ttningen i den (cid:246)vriga gemenskapspolitiken (artikel 127 i EG-f(cid:246)rdraget) (8), syssels(cid:228)ttning i informationssamh(cid:228)llet (9) och moderni- seringen av socialskyddet (10). (1) KOM(93) 700 slutlig. (2) SEK(1999) 1933. (3) Slutsatser av Europeiska socialfondens halvtidsutv(cid:228)rderingar. (4) Den nionde rapporten om strukturfonderna. (5) SEK(1999) 1932. (6) R(cid:229)dets rekommendation av den 14 februari 2000 (5161/00/SOC2 ECOFIN4). (7) R(cid:229)dets beslut av den 24 januari 2000 (2000/98/EG). (8) KOM(1999) 167 slutlig och KOM(2000) 78 slutlig. (9) KOM(2000) 48 slutlig. (10) KOM(1999) 347 slutlig


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0470/00 υποβολή: Isabelle Caullery (UEN) προς την Επιτροπή. Κοινοτικά σχέδια, προγράμματα και πρωτοβουλίες στην περιφέρεια Ile-de-France.

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
EU programme
EU regional policy
Ile-de-France
economic analysis
labour market
management accounting
regional development

formats: html pdf print

text: 21. 11. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 330 E/169 (2000/C 330 E/191) GRAPTH ERVTHSH E-0470/00 ypobolh·: Isabelle Caullery (UEN) prow thn Epitroph· (24 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Κοινοτικα΄ σχε΄δια, προγρα΄µµατα και πρωτοβουλι΄ες στην περιφε΄ρεια Ile-de-France Μπορει΄ η Επιτροπη΄ να καταρτι΄σει ε΄ναν πλη΄ρη κατα΄λογο των διαφο΄ρων κοινοτικω΄ν σχεδι΄ων, προγραµµα΄των η΄ πρωτοβουλιω΄ν µε αποδε΄κτη την περιφε΄ρεια ˛le-de-France και σε ποιο υ΄ψος ανε΄ρχεται η συµµετοχη΄ της τελευται΄ας ως συνδεδεµε΄νη κοινο΄τητα; Μπορει΄ επι΄σης να αναφε΄ρει το συ΄νολο των ευρωπαι¤κω΄ν προγραµµα΄των και πρωτοβουλιω΄ν ο΄που συµµετε΄χουν (cid:129) και σε ποιο ποσοστο΄ (cid:129) οι δια΄φοροι οργανισµοι΄ κε΄ντρα ερευνω΄ν, ενω΄σεις, πανεπιστη΄µια, δη΄µοι και λοιποι΄ φορει΄ς που γεωγραφικα΄ τοποθετου΄νται στην περιφε΄ρεια ˛le-de-France; Koinh· symplhrvmatikh· apa·nthsh toy k. Prodi ej ono·matow thw Epitroph·w stiw grapte·w ervth·seiw E-0469/00 kai E-0470/00 (5 Mai(cid:138)oy 2000) Λο΄γω του ευ΄ρους της απα΄ντησης, στην οποι΄α περιλαµβα΄νονται πολλοι΄ πι΄νακες, η Επιτροπη΄ την διαβιβα΄ζει απευθει΄ας στο Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου και στη Γενικη΄ Γραµµατει΄α του Κοινοβουλι΄ου. (2000/C 330 E/192) GRAPTH ERVTHSH E-0472/00 ypobolh·: Béatrice Patrie (PSE) prow thn Epitroph· (24 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Προ΄σβαση στα γενικα΄ φα΄ρµακα Οι διαδικασι΄ες χορη΄γησης αδει΄ας εµπορι΄ας φαρµα΄κων ορισµε΄νων κρατω΄ν µελω΄ν ε΄χουν ως συνε΄πεια να παρεµπο- δι΄ζεται η καταχω΄ρηση των φθηνω΄ν γενικω΄ν φαρµα΄κων λο΄γω του ο΄τι η φαρµακευτικη΄ εταιρει΄α που παρασκευα΄ζει το αρχικο΄ προι¤ο΄ν απε΄συρε την α΄δεια για το προι¤ο΄ν αυτο΄ για εµπορικου΄ς λο΄γους και το αντικατε΄στησε µε ε΄να παρεµφερε΄ς. Το συ΄στηµα αυτο΄ που αποβαι΄νει σε βα΄ρος του καταναλωτη΄, βασι΄ζεται σε µι΄α συζητη΄σιµη ερµηνει΄α της οδηγι΄ας του Συµβουλι΄ου 65/65/ΕΟΚ (1) και ιδιαι΄τερα του α΄ρθρου 4. 8, α, iii). Το εµπο΄διο αυτο΄ στην καταχω΄ρηση των γενικω΄ν φαρµα΄κων ε΄ρχεται σε πλη΄ρη αντι΄θεση µε την πολιτικη΄ της Επιτροπη΄ς ο΄πως αυτη΄ εκφρα΄ζεται στην ανακοι΄νωση΄ της περι΄ εσωτερικη΄ς αγορα΄ς σχετικα΄ µε τον φαρµακευτικο΄ τοµε΄α (COM(98)588), µε τη θε΄ση του Κοινοβουλι΄ου ο΄πως εκτι΄θεται στην ε΄κθεση Read (A4-0205/1999) και µε εκει΄νη του Συµβουλι΄ου που διατυπω΄θηκε στο ψη΄φισµα΄ του της 18ης Μαι΅ου 1999, κει΄µενα που ετα΄χθησαν ο΄λα υπε΄ρ µιας καλυ΄τερης προ΄σβασης του καταναλωτη΄ στα γενικα΄ φα΄ρµακα. Σε ποιες συγκεκριµε΄νες ενε΄ργειες προτι΄θεται να προβει΄ η Επιτροπη΄ προκειµε΄νου να εξαφανισθει΄ το εµπο΄διο αυτο΄ στη δια΄θεση των γενικω΄ν φαρµα΄κων; Ποια µε΄τρα υπολογι΄ζει να λα΄βει προκειµε΄νου να διασφαλισθει΄ η δυνατο΄τητα καταχω΄ρησης ενο΄ς γενικου΄ φαρµα΄κου, παρακα΄µπτοντας το γεγονο΄ς ο΄τι η φαρµακευτικη΄ εταιρει΄α που παρασκευ΄αζε το αρχικο΄ προι¤ο΄ν απε΄συρε την α΄δεια για να το αντικαταστη΄σει µε ε΄να παρο΄µοιο και του΄το για λο΄γους ανεξα΄ρτητους των επιταγω΄ν της δηµο΄σιας υγει΄ας; (1) ΕΕ 22 της 9. 2. 1965, σελ. 369. Apa·nthsh toy k. Liikanen ej ono·matow thw Epitroph·w (23 Marti·oy 2000) Η διαθεσιµο΄τητα αντιγρα΄φων φαρµα΄κων αποτελει΄ πρα΄γµατι µια απο΄ τις προτεραιο΄τητες της Επιτροπη΄ς, ο΄πως αυτο΄ η΄δη εκφρα΄στηκε σε δια΄φορα κει΄µενα. Στο πλαι΄σιο αυτο΄, η Επιτροπη΄ φροντι΄ζοντας για την ορθη΄ παρακολου΄θηση της κατα΄στασης καταρτι΄ζει συστα΄σεις βασισµε΄νες σε δια΄φορες αποφα΄σεις του Ευρωπαι¤κου΄ ∆ικαστηρι΄ου οι οποι΄ες επιτρε΄πουν µια ευνοι¤κο΄τερη για τα αντι΄γραφα φα΄ρµακα ερµηνει΄α