title: WRITTEN QUESTION E-0417/00 by Maurizio Turco (TDI) to the Commission. Budget nomenclature encouraging the practice of false subsidies.

eurovoc_concepts:
Community budget
EU financing
budgetary classification
fraud against the EU

text: 26. 1. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 26 E/39 toxicology test methods(cid:146) on 4 March 1999 (4). The Committee concluded that, for human health effects, (cid:145)there are associations between endocrine disrupting chemicals, so far investigated, and human health disturbances(cid:146) such as testicular, breast and prostate cancers, decline in sperm counts, deformities of the reproductive organs, thyroid dysfunction as well as intelligence and neurological problems. However, a causative role has not been verified. (1) COM(1999) 706 final. (2) OJ L 142, 5. 6. 1999. (3) OJ L 262, 27. 9. 1976. (4) Internet address: http://europa. eu. int/comm/dg24/health/sc/sct/out37_en. html. (2001/C 26 E/052) WRITTEN QUESTION E-0417/00 by Maurizio Turco (TDI) to the Commission (23 February 2000) Subject: Budget nomenclature encouraging the practice of false subsidies As the answer to Written Question P-2367/99 (1) on budget nomenclature encouraging the practice of false subsidies indicates that Mrs Schreyer failed to understand the first question, I shall rephrase it as follows: 1. According to the Committee of Independent Experts, (cid:145)with regard to subsidies, the Part A/Part B nomenclature, far from leading to clarity, adds to the confusion(cid:146), as a result of which (cid:145)a large proportion of subsidies are in fact disguised contracts(cid:146). The Committee states even more clearly, in recommendation 4, that (cid:145)the present budget nomenclature, based on the distinction necessitated by The Financial Regulation between Part A (administrative expenditure) and Part B (operating expendi- ture) is impracticable. It is frequently circumvented when appropriations are earmarked under the budget(cid:146). Would the Commission therefore simply state whether or not it intends to retain, with regard to subsidies, the Part A / Part B nomenclature? As the Commissioner did not even try to answer my second question, I shall rephrase it as follows: 2. Which subsidies disguised as contracts were brought to the Committee(cid:146)s attention, who were those responsible, what steps does the Commission intend to take and according to what time-scale? The Committee of Independent Experts(cid:146) second report states that (cid:145)a large proportion of subsidies are in fact disguised contracts(cid:146). To the best of the Commission(cid:146)s knowledge, was this statement based on the Independent Experts(cid:146) impressions, and in that case, what does the Commission intend to do to defend its own reputation? Or was the statement made on the basis of objective findings, and if so, does the Commission intend to ascertain where responsibility lies and take action in respect of those responsible? (1) OJ C 225 E, 8. 8. 2000, p. 115. Answer given by Mrs Schreyer on behalf of the Commission (3 May 2000) 1. With the current budgetary nomenclature laid down in the financial regulation the Commission budget is separated into two global parts (cid:129) Part A for administrative expenditure and Part B for operational expenditure. As the scope and size of the Community budget has evolved, this global separation has become blurred and it no longer provides adequate clarity and transparency to the actual allocation and reporting of resources. In the framework of activity based budgeting, the Commission is studying possible changes to the budget nomenclature. These changes will aim to introduce a policy-driven budget and to increase the transparency of the Commission budget. However, for sound management reasons the Commission continues to regard a distinct separation of administrative and operational expenditure in the implementation of the budget of primary importance, but does not have the intention to retain the present Part A and Part B division. C 26 E/40 Official Journal of the European Communities EN 26. 1. 2001 Progress can only be achieved gradually since it involves revising the financial regulation. Furthermore, as the current financial perspectives include a separate heading which regroups all the (cid:145)Administrative expenditure(cid:146) of the different institutions (heading 5), a solution would need to be found at the interinstitu- tional level. 2. No particular (cid:145)subsidies disguised as contracts(cid:146) were brought to the Commission(cid:146)s attention by the committee of independent experts. The committee were making the general point that they disagreed with the Commission(cid:146)s distinction in its expenditure coding between a grant and a contract for procurement spending on the grounds that, as most grants involved a quid pro quo, they too were in fact a kind of contract. The Commission accepts that most grants do involve a quid pro quo and mutual obligations of a contractual type, but not that they can therefore be assimilated to procurement spending, and so does not accept the term (cid:145)false subsidy(cid:146). The Commission has already laid down guidelines, within the framework of the vademecum on grant management (1) for differentiating between (cid:145)grants(cid:146) and (cid:145)procurement spending(cid:146), with the same basic principles of transparency and equality of treatment applying to both types of expenditure. that came into force on 1 January 1999, (1) http://europa. eu. int/comm/secretariat_general/sgc/info_subv/intro_funding. htm. (2001/C 26 E/053) WRITTEN QUESTION E-0424/00 by Glyn Ford (PSE) to the Commission (23 February 2000) Subject: Research and testing using animals What is the Commission(cid:146)s position with regard to research and testing live animals. What action is the Commission taking to reduce such testing? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (11 April 2000) Council Directive 86/609/EEC of 24 November 1986 on the protection of animals used for experimental and other scientific purposes (1) lays down the provisions to be followed when animals are used for research and testing. Concerning the Community research programmes, the 5th Framework Programme (Decision 182/1999/ EC) (2) states in Article 7 that (cid:145)All research activities conducted pursuant to the 5th Framework Programme shall be carried out in compliance with fundamental ethical principles including animal welfare require- ments, in conformity with Community law. (cid:146) Under the programme (cid:145)Quality of Life and management of living resources(cid:146), the researchers must apply the principles of replacement by alternative methods, reduction of the number of animals and refinement of experiments. Animal suffering must be avoided or kept to a minimum. These principles must be applied particularly rigorously to animal species that are the closest to human beings. A specific ethical review is performed for all projects raising ethical issues, including those involving non-human primates. The number of animals used for regulatory testing is approximately 9 % of the total number of animals used in experiments. This can be deduced from the latest Commission report established in accordance with Directive 86/609/EEC. In order to reduce the number of animals for regulatory testing the Commission promotes alternative testing methods requiring either fewer animals or no animals at all (by using in vitro and computer-based methods)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0436/00 υποβολή: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Η θέση της Επιτροπής απέναντι στις απόπειρες του Ηνωμένου Βασιλείου να περιφερειοποιήσει την αλιεία σε κοινοτικά ύδατα.

eurovoc_concepts:
EU policy - national policy
United Kingdom
common fisheries policy

formats: html pdf print

text: C 26 E/42 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 26. 1. 2001 e·xei apeyuei·aw epafe·w me th serbikh· kybe·rnhsh, oy·te ei·nai piuano· na e·xei thn opoiadh·pote epirroh· epi· thw Serbi·aw o·son afora· thn apofyla·kish politikv·n kratoyme·nvn. To Symboy·lio, vsto·so, symmeri·zetai plh·rvw thn anhsyxi·a toy ajio·timoy k. boyleyth· gia thn ty·xh tvn Kosoba·rvn kratoyme·nvn oi opoi·oi kratoy·ntai ako·mh sth Serbi·a. Yposthri·zei o·lew tiw prospa·ueiew thw dieunoy·w koino·thtaw, metajy· a·llvn kai thw Dieunoy·w Epitroph·w toy Eryuroy· Stayroy· (ICRC), na epity·xei thn apofyla·kish o·lvn tvn politikv·n kratoyme·nvn. H EE xaireti·zei me ikanopoi·hsh tiw apofylaki·seiw poy e·xoyn h·dh epiteyxuei· apo· thn ICRC. To Symboy·lio, kata· th sy·nodo· toy stiw 14/15 Febroyari·oy, symfv·nhse na emmei·nei sto geniko· plai·sio thw politikh·w toy h opoi·a syni·statai sthn a·skhsh thw me·gisthw dynath·w politikh·w pi·eshw ston Milo·sebitw. Kata·koloyui·a, h apo·fash gia thn anastolh· thw apago·reyshw pth·sevn thn opoi·a e·labe to Symboy·lio ypo· to fvw sxetikv·n aithma·tvn thw antipoli·teyshw synodey·uhke apo· thn para·tash tvn periorismv·n gia th xorh·ghsh uevrh·sevn poy isxy·oyn sh·mera kai apo· mia eni·sxysh thw apotelesmatiko·thtaw tvn yfistame·nvn oikonomikv·n kyrv·sevn. Oi o·poiew mellontike·w apofa·seiw toy Symboyli·oy gia thn a·rsh tvn kyrv·sevn ua ejarthuoy·n apo· e·nan ariumo· parago·ntvn, kai ua mpore·soyn na lhfuoy·n mo·no me ba·sh mia synolikh· ekti·mhsh thw kata·stashw. To Symboy·lio e·labe ypo· shmei·vsh thn e·kklhsh thw 23hw Febroyari·oy toy Metabatikoy· Symboyli·oy toy Kossyfopedi·oy, to opoi·o proe·trepe th dieunh· koino·thta, kai idiai·tera to Symboy·lio Asfalei·aw tvn Hnvme·nvn Eunv·n, na askh·sei th me·gisth dynath· pi·esh epi· tvn arxv·n toy Beligradi·oy gia thn apofyla·kish o·lvn tvn kratoyme·nvn apo· to Kossyfope·dio oi opoi·oi kratoy·ntai para·noma se gioygkoslabike·w fylake·w. Ta kra·th me·lh thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw, ua yposthri·joyn anamfibo·lvw ka·ue prvtoboyli·a toy OHE poy ua symba·lei se epi·lysh toy problh·matow. Sto plai·sio ayto·, to Symboy·lio e·labe prosektika· ypo· shmei·vsh to proteino·meno apo· ton Arxhgo· thw Apostolh·w tvn Hnvme·nvn Eunv·n sto Kossyfope·dio k. Koysne·r me·tro prow to Symboy·lio Asfalei·aw tvn Hnvme·nvn Eunv·n na diori·sei e·nan eidiko· antipro·svpo poy ua ue·sei to zh·thma ayto· env·pion tvn arxv·n toy Beligradi·oy. O ajio·timow k. boyleyth·w mporei· na mei·nei be·baiow o·ti to Symboy·lio ua synexi·sei na ejeta·zei thn pro·odo stiw dhmokratike·w eleyueri·ew kai to sebasmo· tvn dikaivma·tvn tvn meionoth·tvn, symperilambanome·nhw thw ty·xhw tvn Kosoba·rvn kratoyme·nvn, vw e·na apo· ta basika· stoixei·a thw politikh·w kyrv·sevn e·nanti toy kauestv·tow toy Beligradi·oy. To Symboy·lio parakoloyuei· synexv·w thn kata·stash sthn perioxh· kai tiw politike·w thw EE e·nanti thw Omospondiakh·w Dhmokrati·aw thw Gioygkoslabi·aw. (2001/C 26 E/055) GRAPTH ERVTHSH E-0436/00 ypobolh·: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (23 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: H ue·sh thw Epitroph·w ape·nanti stiw apo·peirew toy Hnvme·noy Basilei·oy na perifereiopoih·sei thn aliei·a se koinotika· y·data To Hnvme·no Basi·leio ka·nei systhmatika· fanerh· thn pro·uesh· toy na perifereiopoih·sei thn aliei·a se koinotika· y·data, parabia·zontaw thn e·nnoia toy eyrvpai¤koy· xv·roy aliei·aw kai epidiv·kontaw, gia to skopo· ayto·, thn epe·ktash tvn yda·tvn ypo· apokleistikh· kratikh· armodio·thta apo· 12 se 24 mi·lia. Sy·mfvna me dhmosiografike·w plhrofori·ew, o Epi·tropow poy ei·nai armo·diow gia th gevrgi·a kai thn aliei·a, k. Franz Fischler, ejeta·zei to endexo·meno na yposthri·jei th diekdi·khsh ayth·. Poia· ei·nai h ue·sh thw Epitroph·w se sxe·sh me to sobaro·tato ayto· ue·ma; Ei·nai diateueime·nh h Epitroph· na yposthri·jei th sygkekrime·nh diekdi·khsh toy Hnvme·noy Basilei·oy, h opoi·a, efo·son ikanopoihuei·, ua mporoy·se na odhgh·sei sthn kata·rreysh thw koinh·w alieytikh·w politikh·w kai sth dia·lysh toy i·dioy toy eyrvpai¤koy· oikonomikoy· kai nomismatikoy· xv·roy; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (10 Aprili·oy 2000) H Epitroph· ua h·uele na plhroforh·sei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy o·ti h bretanikh· kybe·rnhsh den ype·bale kami·a pro·tash gia perifereiopoi·hsh thw koinh·w alieytikh·w politikh·w (KAP) oy·te gia thn epe·ktash thw yfistame·nhw zv·nhw periorisme·nhw pro·sbashw apo· 12 se 24 mi·lia. Oi proanafero·menew ide·ew proe·kycan kata· th dia·rkeia thw diadikasi·aw gnvmodo·thshw gia thn KAP meta· to 2002 poy organv·uhke apo· thn Epitroph· to 1998 kai 1999. Leptomere·w e·ggrafo sxetika· me thn periferei- opoi·hsh thw KAP ypoblh·uhke apo· thn agglikh· omospondi·a organv·sevn alie·vn. Ch·fisma gia th dhmioyrgi·a yda·tvn apokleistikh·w kratikh·w armodio·thtaw 24 mili·vn ekdo·uhke pra·gmati apo· to Koinoboy·lio to Febroya·rio 1999. 26. 1. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 26 E/43 H Epitroph· proetoima·zei epi· toy paro·ntow e·kuesh gia thn kata·stash thw aliei·aw sthn Koino·thta sy·mfvna me tiw diata·jeiw toy a·ruroy 14 para·grafow 2 toy kanonismoy· (EOK) ariu. 3760/92 toy Symboyli·oy thw 20hw Dekembri·oy 1992 gia th ue·spish koinotikoy· systh·matow gia thn aliei·a kai thn ydatokallie·rgeia (1), h opoi·a ua dhmosieytei· kata· th dia·rkeia toy prv·toy ejamh·noy toy 2001. H e·kuesh ayth· ua epitre·cei sthn e·narjh tvn syzhth·sevn gia thn KAP meta· to 2002 sto plai·sio tvn koinotikv·n orga·nvn, symperilambanome·nhw syzh·thshw sxetika· me ta endexo·mena pleonekth·mata kai meionekth·- mata tvn idev·n tiw opoi·ew anafe·rei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. (1) EE L 389 thw 31. 12. 1992. (2001/C 26 E/056) GRAPTH ERVTHSH P-0442/00 ypobolh·: Jan Wiersma (PSE) prow thn Epitroph· (11 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Petre·laio oikiakh·w xrh·sevw gia po·leiw poy ele·gxontai apo· thn antipoli·teysh sth Serbi·a 1. 2. 3. Poiew po·leiw sth Gioygkoslabi·a lamba·noyn petre·laio apo· thn E E; Poia krith·ria pre·pei na plhroy·ntai sxetikv·w; Gia poio lo·go den ei·nai epile·jimh h koino·thta Pancevo; Mporei· h Epitroph· na apanth·sei stiw ervth·seiw ayte·w nvri·tera ap(cid:146) o·,ti synh·uvw, dedome·noy o·ti 4. brisko·maste h·dh sto xeimv·na; Apa·nthsh toy k. Patten ej ono·matow thw Epitroph·w (28 Marti·oy 2000) H Epitroph· apofa·sise stiw 15 Febroyari·oy 2000 na epektei·nei to pro·gramma «Ene·rgeia gia th Dhmokrati·a» se a·llew pe·nte serbike·w po·leiw, y·stera apo· to omo·fvno ai·thma tvn dyna·mevn thw serbikh·w antipoli·teyshw poy basi·zetai sta apotele·smata toy pilotikoy· progra·mmatow. To ai·thma e·gine dekto· apo· to Symboy·lio Genikv·n Ypoue·sevn thw 24hw Ianoyari·oy 2000, poy ka·lese thn Epitroph· na dra·sei analo·gvw. Pe·nte epiple·on po·leiw (Kragujevac, Kraljevo, Novi Sad, Sombor kai Subotica) proste·uhkan sto ypa·rxon pro·gramma poy ka·lyce th Nis kai to Pirot. To pro·gramma apoble·pei sto na promhuey·sei me petre·laio ue·rmanshw, to·so tiw egkatasta·seiw ue·rmanshw o·so kai ta dhmo·sia kth·ria (sxolei·a, nhpiagvgei·a, nosokomei·a, kai dioikhtika· kai ygeionomika· kth·ria). H synolikh· poso·thta toy petrelai·oy ue·rmanshw, toy bare·ow petrelai·oy kai toy petrelai·oy esvterikh·w kay·shw poy ua xorhghuei· ua ei·nai peri·poy 30. 000 to·noi (den ei·nai dynato·n na douei· h akribh·w poso·thta lo·gv tvn diakyma·nsevn tvn timv·n tvn paragv·gvn petrelai·oy stiw dieunei·w agore·w). O kata·logow tvn dh·mvn kauori·sthke me ba·sh tiw syzhth·seiw metajy· tvn dyna·mevn thw serbikh·w antipoli·teyshw kai thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw, sto plai·sio tvn trimerv·n synanth·sevn (dyna·meiw thw antipoli·teyshw, Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh kai Hnvme·new Politei·ew). Oi dyna·meiw thw serbikh·w antipoli·teyshw zh·thsan na prosteuei· stiw dy·o po·leiw poy proble·pontai apo· to arxiko· pro·gramma e·naw epiple·on kata·logow 23 po·levn, apo· tiw opoi·ew 6 uevrh·uhkan apoly·toy proteraio·thtaw lo·gv tvn dy·skolvn koinvnikv·n synuhkv·n toyw. To Beligra·di afaire·uhke apo· ton kata·logo, metajy· a·llvn, lo·gv tvn idiai·tervn ylikotexnikv·n kai oikonomikv·n apaith·sevn poy synde·ontai me thn agora·, th metafora·, thn para·dosh kai ton e·legxo tvn promhueiv·n se mia po·lh 2,5 ekatommyri·vn katoi·kvn. H Epitroph· den mpo·rese na epektei·nei to pro·gramma se e·na megaly·tero ariumo· dh·mvn lo·gv periorisme·nvn oikonomikv·n po·rvn kai anurv·pinoy dynamikoy·. H Epitroph· ektima· tiw prospa·ueiew poy kate·bale h Norbhgi·a me to pro·gramma· thw «Petre·laio gia th Dhmokrati·a» to opoi·o promh·ueyse me petre·laio ue·rmanshw brefonhpia- koy·w staumoy·w kai sxolei·a sto Cacak kai Uzice para·llhla me to pro·gramma «Ene·rgeia gia th Dhmokrati·a». To en lo·gv pro·gramma yph·rje dy·skolo vw prow th diaxei·rish· toy, to·so ento·w o·so kai ekto·w thw Serbi·aw. H Epitroph· epe·meine sthn efarmogh· leptomerv·w epejergasme·nvn mhxanismv·n ele·gxoy gia na elaxistopoih·sei ton ki·ndyno parektroph·w tvn apostolv·n. H Epitroph· a·rxise to pro·gramma taxy·tata: ta bytiofo·ra e·ftasan sta serbika· sy·nora peri·poy pe·nte ebdoma·dew e·peita apo· thn apo·fash toy Symboyli·oy Genikv·n Ypoue·sevn toy


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0435/00 af Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) til Kommissionen. Kommissionens forslag vedrørende Europa-Parlamentet i forbindelse med den kommende ændring af traktaterne.

eurovoc_concepts:
European electoral system
national minority
political representation

text: C 280 E/214 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 3. Mener Kommissionen p(cid:229) grundlag af de oplysninger, den ligger inde med, ikke, at det vil v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssigt at stille forslag til harmoniserede regler med det form(cid:229)l at give familierne sikre oplysninger om forebyggelse af muskel- og ledskader for(cid:229)rsaget af skolerygs(cid:230)kke, hvis v(cid:230)gt ikke błr overskride en n(cid:230)rmere fastsat gr(cid:230)nse? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (23. marts 2000) Kommissionen er enig med det (cid:230)rede medlem i, at der er behov for at forebygge muskel- og ledskader i en tidlig alder. 1. Der er p(cid:229) det europ(cid:230)iske plan allerede gennemfłrt en r(cid:230)kke undersłgelser af muskel- og ledskader, og andre undersłgelser gennemfłres i łjeblikket inden for rammerne af F(cid:230)llesskabets forskningsprogram- mer. Disse projekter d(cid:230)kker en lang r(cid:230)kke vigtige spłrgsm(cid:229)l, men endnu ikke de specifikke skader, der her er tale om. Der vil derfor v(cid:230)re behov for yderligere forskning for at bestemme risikoen og foresl(cid:229) mulige lłsninger. En s(cid:229)dan forskning under programmet om livskvalitet og kroniske og degenerative skader kan v(cid:230)re berettiget til f(cid:230)llesskabsstłtte. og 3. Kommissionen er ikke bekendt med, at der skulle findes standarder vedrłrende denne sag, og 2. den har ingen planer om at frems(cid:230)tte forslag om harmoniserede regler. (2000/C 280 E/254) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0435/00 af Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) til Kommissionen (23. februar 2000) Om: Kommissionens forslag vedrłrende Europa-Parlamentet i forbindelse med den kommende (cid:230)ndring af traktaterne I det dokument, som Kommissionen har vedtaget til brug for regeringskonferencen med henblik p(cid:229) (cid:230)ndring af traktaterne i overensstemmelse med artikel 48 i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union, foresl(cid:229)s det at bevare det maksimale antal EP-medlemmer, som er fastsat i Amsterdam-traktatens artikel 189, og det foresl(cid:229)s endog, at nogle af medlemmerne kan v(cid:230)lges p(cid:229) f(cid:230)lleslister i hele EU. Dersom disse forslag vedtages, vil nogle europ(cid:230)iske nationer og folk uden stat som f. eks. Galicien (cid:129) som undertegnede repr(cid:230)senterer med opstilling p(cid:229) en s(cid:230)rlig liste (cid:129) og i Spanien, Det Forenede Kongerige, Belgien og andre lande, der har egne nationale politiske partier, opleve negative konsekvenser for deres muligheder for repr(cid:230)sentation i EU-instanserne, b(cid:229)de kvantitativt og kvalitativt. Har Kommissionen besk(cid:230)ftiget sig med dette spłrgsm(cid:229)l, der berłrer den politiske og kulturelle mangfol- dighed i Europa, som vi alle m(cid:229) respektere? Agter Kommissionen at behandle alternative forslag til lłsning af dette alvorlige problem? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (10. marts 2000) I udtalelsen om regeringskonferencen om de institutionelle reformer (1) anfłrte Kommissionen, at det i hłj grad vil v(cid:230)re i EU(cid:146)s interesse, at et vist antal europarlamentarikere v(cid:230)lges p(cid:229) EU-lister. Selv om dette forslag vedtages, vil det store flertal af Europa-parlamentsmedlemmerne fortsat blive valgt i nationale valgkredse. I den henseende mener Kommissionen, at det er Europa-Parlamentets opgave at udarbejde de nye retningslinjer for mandatfordelingen i Parlamentet. Kommissionen minder endvidere om, at repr(cid:230)sen- tationen i Europa-Parlamentet af de forskellige partier i medlemsstaterne i hłj grad afh(cid:230)nger af det g(cid:230)ldende valgsystem, og at det i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 190 (tidligere artikel 138) er Europa-Parlamentets opgave at udarbejde en ensartet fremgangsm(cid:229)de for afholdelse af valg til Europa- Parlamentet. (1) Tilpasning af institutionerne med henblik p(cid:229) udvidelsen (cid:129) Kommissionens udtalelse i henhold til artikel 48 i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union, om afholdelse af en konference mellem repr(cid:230)sentanter for medlemsstaternes regeringer med henblik p(cid:229) (cid:230)ndring af traktaterne, KOM(2000) 34 endelig udg


title: PERGUNTA ESCRITA E-0420/00 apresentada por Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) à Comissão. Atribuição indicativa dos recursos FEDER a investir na Galiza como território do objectivo no 1 no período de 2000/2006.

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
Galicia

text: 13. 2. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 46 E/9 Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (31 de Mar(cid:231)o de 2000) Para os filetes congelados de granadeiros (Macruronus Novaezelandiae), o direito aduaneiro convencional eleva-se a 7,5 %. Contudo, foi aberto um contingente pautal aut(cid:243)nomo de 20 000 toneladas (cid:224) taxa de 3,5 % para o per(cid:237)odo compreendido entre 1 de Abril de 1999 e 31 de Dezembro de 1999 (1). Em compara(cid:231)ªo com o escamudo do Alasca, o granadeiro s(cid:243) passou recentemente a ser utilizado (cid:129) e de uma forma relativamente limitada (cid:129) pela indœstria transformadora comunitÆria. A esse t(cid:237)tulo, tal como a maior parte dos outros contingentes pautais aut(cid:243)nomos destinados ao abastecimento do mercado comunitÆrio, o per(cid:237)odo do contingente nªo cobre os trŒs primeiros meses do ano em que Ø aplicÆvel o direito aduaneiro convencional. Contudo, no (cid:226)mbito da reforma da organiza(cid:231)ªo comum de mercado dos produtos da pesca e da aquicultura (2), o Conselho decidiu a favor de uma suspensªo pautal para o granadeiro, isto Ø a aplica(cid:231)ªo de um direito reduzido sem restri(cid:231)ıes quantitativas, prevendo assim uma solu(cid:231)ªo para o futuro do abastecimento do mercado com esta espØcia. Quanto aos direitos aduaneiros, a Comissªo tinha proposto que a taxa para o granadeiro fosse fixada em 3,5 % (como para o escamudo do Alasca) (3). Contudo, atendendo ao pedido da Alemanha, o Conselho decidiu suprimir o direito aduaneiro para o escamudo do Alasca. No respeitante ao estado destes recursos haliŒuticos, Ø verdade que o escamudo do Alasca Ø objecto de uma explora(cid:231)ªo intensa, enquanto o granadeiro foi identificado como sendo uma espØcie menos explorada. Todavia, as necessidades de abastecimento da indœstria transformadora comunitÆria tendem a demonstrar que o granadeiro nªo estÆ ainda em posi(cid:231)ªo de compensar a diminui(cid:231)ªo das quantidades de escamudo do Alasca dispon(cid:237)veis. A esse respeito, a pol(cid:237)tica da Comunidade consiste em favorecer a gestªo dos recursos haliŒuticos no (cid:226)mbito multilateral e, mais especificamente, nas organiza(cid:231)ıes regionais de pesca. No que se refere (cid:224)s duas espØcies mencionadas pelo Senhor Deputado, a Comunidade nªo participa directamente na gestªo destes recursos mas incentiva a sua gestªo responsÆvel no (cid:226)mbito das organiza(cid:231)ıes internacionais que tratam dos assuntos de pesca (Organiza(cid:231)ªo das Na(cid:231)ıes Unidas para a Alimenta(cid:231)ªo e a Agricultura (FAO), Organiza(cid:231)ªo de Coopera(cid:231)ªo e Desenvolvimento Econ(cid:243)mico (OCDE)). (1) Regulamento (CE) no 745/1999 do Conselho, de 30 de Mar(cid:231)o de 1999, relativo (cid:224) abertura e modo de gestªo de contingentes pautais comunitÆrios aut(cid:243)nomos para determinados produtos da pesca (cid:129) JO L 96 de 10. 4. 1999. (2) Regulamento (CE) no 104/2000 do Conselho, de 17 Dezembro de 1999, que estabelece a organiza(cid:231)ªo comum de mercado no sector dos produtos da pesca e da aquicultura (cid:129) JO L 17 de 21. 1. 2000. (3) Proposta de Regulamento (CE) do Conselho que estabelece a organiza(cid:231)ªo comum de mercado no sector dos produtos da pesca e da aquicultura (cid:129) JO C 78 de 20. 3. 1999. (2001/C 46 E/011) PERGUNTA ESCRITA E-0420/00 apresentada por Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (23 de Fevereiro de 2000) Objecto: Atribui(cid:231)ªo indicativa dos recursos FEDER a investir na Galiza como territ(cid:243)rio do objectivo no 1 no per(cid:237)odo de 2000/2006 Respondendo no passado 21 de Dezembro a uma pergunta (E-1433/99) (1) deste deputado, o ComissÆrio Barnier a respeito da reparti(cid:231)ªo territorial dos recursos financeiros do FEDER no per(cid:237)odo de 2000/2006, declarou, que a Comissªo assinalara aos Estados-membros, com carÆcter indicativo, qual deveria ser a atribui(cid:231)ªo a cada regiªo eleg(cid:237)vel se se aplicasse (cid:224) escala nacional o mØtodo utilizado pela Comissªo para repartir os crØditos do Objectivo no 1 entre os Estados-membros. C 46 E/10 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 13. 2. 2001 incluindo tanto os recursos Pode a Comissªo dizer o que seria atribu(cid:237)do indicativamente (cid:224) Galiza, financeiros a administrar pelo Governo central como os que serªo administrados pela pr(cid:243)pria Comunidade Aut(cid:243)noma? (1) JO C 225 E de 8. 8. 2000, p. 2. Resposta dada por Michel Barnier em nome da Comissªo (24 de Mar(cid:231)o de 2000) Tal como indicado ao Senhor Deputado na resposta (cid:224) sua pergunta escrita no E-1433/99 (1), a Comissªo transmitiu efectivamente aos Estados-membros abrangidos pelo objectivo no 1 dos Fundos estruturais uma proposta de reparti(cid:231)ªo indicativa das dota(cid:231)ıes atribu(cid:237)das ao abrigo deste objectivo para o per(cid:237)odo de programa(cid:231)ªo 2000/2006. A Comissªo transmite directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento a proposta de reparti(cid:231)ªo comunicada (cid:224)s autoridades espanholas. (1) JO C 225 E de 8. 8. 2000, p. 2. (2001/C 46 E/012) PERGUNTA ESCRITA E-0505/00 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) Comissªo (28 de Fevereiro de 2000) Objecto: Pagamentos a adjudicatÆrios e fornecedores Qual a pol(cid:237)tica da Comissªo relativamente aos prazos de pagamento aos seus adjudicatÆrios e fornecedo- res? Qual o per(cid:237)odo de tempo previsto entre o momento da entrega ou factura e o momento do pagamento nos procedimentos da Comissªo? Que medidas promove eventualmente para verificar se estes objectivos sªo respeitados? Resposta dada pela ComissÆria M. Schreyer em nome da Comissªo (4 de Maio de 2000) A Comissªo examina regularmente o desempenho dos seus servi(cid:231)os no que se refere ao respeito dos prazos de pagamento. A Comissªo fixou como objectivo, jÆ em 1991, que os seus pagamentos deveriam ser executados num prazo de 60 dias, a partir da recep(cid:231)ªo, pelos seus servi(cid:231)os, de um pedido de pagamento devidamente apresentado. Neste prazo de 60 dias, 40 dias sªo deixados aos servi(cid:231)os de gestªo or(cid:231)amental (para a liquida(cid:231)ªo e a emissªo da ordem de pagamento) e 20 dias aos servi(cid:231)os horizontais (visto do controlo financeiro, certificado da validade da quita(cid:231)ªo pelo tesoureiro, execu(cid:231)ªo bancÆria). Em 1995, a Comissªo fixou como objectivo para os servi(cid:231)os que 95 % das opera(cid:231)ıes deveriam ser conclu(cid:237)das no prazo de 60 dias. Por œltimo, em 1997, a Comissªo alterou a sua pol(cid:237)tica contratual para, em caso de pagamento tardio, conceder aos seus credores o direito de exigir juros de mora. As estat(cid:237)sticas dispon(cid:237)veis para 1999 demonstram que, para o conjunto dos servi(cid:231)os, o prazo mØdio de pagamento (a contar da data de recep(cid:231)ªo da factura atØ o dia do dØbito da conta bancÆria da Comissªo), foi de 54,1 dias. No entanto, apenas 65,1 % dos pagamentos foram conclu(cid:237)dos no prazo de 60 dias


title: PERGUNTA ESCRITA E-0435/00 apresentada por Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) à Comissão. A proposta da Comissão Europeia sobre o Parlamento Europeu na prevista modificação dos Tratados.

text: C 280 E/214 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 3. 10. 2000 3. tendo em considera(cid:231)ªo os elementos de que dispıe, nªo considera necessÆrio propor regulamenta(cid:231)ıes harmonizadas, de forma a oferecer (cid:224)s fam(cid:237)lias dados correctos para a preven(cid:231)ªo da lesıes musculares e (cid:243)sseas provocadas pelas mochilas utilizadas para a escola, cujo peso nªo deveria ultrapassar determinados limites? Resposta dada por David Byrne em nome da Comissªo (23 de Mar(cid:231)o de 2000) A Comissªo concorda com o Senhor Deputado quando refere a necessidade de prevenir as perturba(cid:231)ıes mœsculo-esquelØticas desde muito cedo. 1. A n(cid:237)vel europeu, jÆ se realizaram, ou estªo actualmente em curso, vÆrios estudos sobre perturba(cid:231)ıes osteomusculares, no contexto dos programas de investiga(cid:231)ªo da Comunidade. Estes projectos abrangem um leque de aspectos importantes, embora nªo incidam ainda sobre o tema espec(cid:237)fico em causa. Por consequŒncia, seria necessÆrio prosseguir os trabalhos de investiga(cid:231)ªo para determinar o risco e sugerir eventuais solu(cid:231)ıes. No contexto do dom(cid:237)nio «Qualidade de vida (cid:129) doen(cid:231)as cr(cid:243)nicas e degenerativas» do programa, essa investiga(cid:231)ªo poderia ser seleccionada para apoio da Comunidade. 2. e 3. propostas de regras harmonizadas. A Comissªo nªo tem conhecimento de nenhuma norma nesta matØria e nªo tenciona apresentar (2000/C 280 E/254) PERGUNTA ESCRITA E-0435/00 apresentada por Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (23 de Fevereiro de 2000) Objecto: A proposta da Comissªo Europeia sobre o Parlamento Europeu na prevista modifica(cid:231)ªo dos Tratados No documento aprovado pela Comissªo Europeia, de acordo com o artigo 48o do Tratado sobre a Uniªo Europeia, destinado (cid:224) ConferŒncia Intergovernamental para modificar os Tratados, propıe-se conservar o nœmero mÆximo de 700 deputados do Parlamento Europeu estabelecida no artigo 189o do Tratado de Amesterdªo, propondo-se ainda que um certo nœmero de deputados possa ser eleito em listas apresentadas no conjunto da Uniªo. Se forem aprovadas essas propostas, a representa(cid:231)ªo no Parlamento de na(cid:231)ıes sem Estado e povos europeus como a Galiza (cid:129) que este deputado representa, tendo-se apresentado numa lista espec(cid:237)fica (cid:129) e outros do Estado espanhol, o Reino Unido, a BØlgica e de outros Estados, que contam com um sistema pr(cid:243)prio de partidos pol(cid:237)ticos nacionais, veriam modificadas negativamente, tanto quantitativa como qualitativamente, as condi(cid:231)ıes da sua participa(cid:231)ªo nas Institui(cid:231)ıes Europeias. Considerou a Comissªo esta questªo, que afecta a diversidade pol(cid:237)tica e cultural europeia que todos devemos respeitar? Pensa a Comissªo considerar propostas alternativas tendentes a resolver este grave problema? Resposta dada por Michel Barnier em nome da Comissªo (10 de Mar(cid:231)o de 2000) No seu parecer para a ConferŒncia Intergovernamental sobre as reformas institucionais (1), a Comissªo considera que seria de grande interesse para a Comunidade que um dado nœmero de deputados europeus fossem eleitos a partir de listas europeias. Mesmo que esta sugestªo seja aceite, a grande maioria dos deputados seria eleita nos c(cid:237)rculos eleitorais nacionais. A Comissªo considera que incumbe ao Parlamento elaborar novas modalidades para a reparti(cid:231)ªo dos mandatos para o Parlamento. Relembra, ainda, que a representa(cid:231)ªo no Parlamento das diferentes for(cid:231)as pol(cid:237)ticas de um Estado-membro depende, largamente, do sistema eleitoral vigente e que, de acordo com o no4 do artigo 190o (ex-artigo 138o) do Tratado CE, o Parlamento deve elaborar um processo eleitoral uniforme para as elei(cid:231)ıes para o Parlamento. -(1) Adaptar as Institui(cid:231)ıes para garantir o Œxito do alargamento, Parecer da Comissªo, a t(cid:237)tulo do artigo 48o do Tratado da Uniªo Europeia, sobre a realiza(cid:231)ªo de uma conferŒncia dos representantes dos governos dos Estados- -membros com vista a alterar os Tratados, COM(2000) 34 final. 216


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0422/00 von Mihail Papayannakis (GUE/NGL) an die Kommission. Errichtung von Hochspannungsmasten der DEI auf den Kykladischen Inseln.

eurovoc_concepts:
Greece
Southern Aegean
application of EU law
electricity supply
environmental impact
health control

text: 28. 12. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 374 E/71 Der Kommission ist die Arbeit von Dr. H. Lindeboom (in der Anfrage als Dr. Lindeman bezeichnet), 4. dem Verfasser des erw(cid:228)hnten Artikels, bekannt. Dr. Lindeboom ist ein bedeutender Wissenschaftler, der eine Reihe von wissenschaftlichen und popul(cid:228)rwissenschaftlichen Texten ver(cid:246)ffentlicht hat, in denen er die Baumkurrenfischerei als umweltsch(cid:228)dlich anprangert. Andere, ebenso bedeutende Wissenschaftler hingegen stimmen Dr. Lindebooms Schlu(cid:223)folgerungen gar nicht oder nur bedingt zu. 5. Es existieren bereits Gemeinschaftsvorschriften, die den Einsatz von Baumkurrentrawlern einschr(cid:228)n- ken. So ist gro(cid:223)en Baumkurrentrawlern ((cid:252)ber 221 kW Maschinenleistung) der Fischfang in der sogenann- ten (cid:132)Schollenbox(cid:147) untersagt, einem an die Nordseek(cid:252)sten Belgiens, D(cid:228)nemarks, Deutschlands, Frankreichs und der Niederlande angrenzenden Gebiet. Auch in der 12-Meilen-Zone um Irland und das Vereinigte K(cid:246)nigreich d(cid:252)rfen gro(cid:223)e Baumkurrentrawler nicht fischen. Im Kattegat sind Baumkurren verboten. Die Kommisison plant derzeit keine weitere Erg(cid:228)nzung dieser Vorschriften. Sie wird jedoch die biologischen Auswirkungen der Fischerei auch weiterhin (cid:252)berwachen und auswerten, um gegebenenfalls geeignete Ma(cid:223)nahmen vorzuschlagen. (2000/C 374 E/083) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0421/00 von Ulrich Stockmann (PSE) an die Kommission Betrifft: Ausr(cid:252)stung von Fahrzeugen mit Warndreiecken (23. Februar 2000) Wie mir ein deutsches Industrieunternehmen mitteilt, schreibt das K(cid:246)nigreich Spanien seit Sommer des vergangenen Jahres vor, Kraftfahrzeuge mit zwei Warndreiecken auszur(cid:252)sten. Gibt es innerhalb der Europ(cid:228)ischen Kommission Pl(cid:228)ne, diesen Vorschlag vorzulegen, der EU-weit die Ausr(cid:252)stung aller Kraftfahr- zeuge mit zwei Warndreiecken verbindlich vorschreibt? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (28. M(cid:228)rz 2000) Der Kommission ist bekannt, da(cid:223) nach spanischem Recht jedes Kraftfahrzeug mit zwei Warndreiecken ausger(cid:252)stet sein mu(cid:223). Rechtsgrundlage daf(cid:252)r sind Artikel 19 sowie Anhang XII der allgemeinen Vorschriften f(cid:252)r Kraftfahrzeuge in der Fassung des K(cid:246)niglichen Dekrets Nr. 2822/98 vom 23. Dezember 1998. Das Warndreieck ist nicht Gegenstand der Bauvorschriften f(cid:252)r Kraftfahrzeuge; vielmehr ist die Mitf(cid:252)h- rungsvorschrift Teil der Stra(cid:223)enverkehrsordnung. Da solche Bestimmungen eigentlich in die Zust(cid:228)ndigkeit der Mitgliedstaaten fallen, beabsichtigt die Kommission nicht, die spanische Regelung auf die ganze Gemeinschaft auszuweiten. (2000/C 374 E/084) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0422/00 von Mihail Papayannakis (GUE/NGL) an die Kommission (23. Februar 2000) Betrifft: Errichtung von Hochspannungsmasten der DEI auf den Kykladischen Inseln Schon seit Jahren arbeitet die DEI ((cid:214)ffentliches Elektrizit(cid:228)tsversorgungsunternehmen) an Pl(cid:228)nen f(cid:252)r eine Hochspannungsleitung von Eub(cid:246)a zu den Inseln Andros, Tinos, Syros und Mykonos betrieben, wozu auch die Errichtung der entsprechenden Hochspannungsmasten geh(cid:246)rt. In dieser Frage kam es bereits zu heftigen Reaktionen der Einwohner der genannten Inseln sowie zu einem Aufhebungsbeschlu(cid:223) des griechischen Staatsrates (Oberstes Verwaltungsgericht). C 374 E/72 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 28. 12. 2000 Es gilt dabei folgendes zu ber(cid:252)cksichtigen: (cid:129) Die empfindliche Inselumwelt, zu deren Kennzeichen ihre Einheit und die schlichte Ausgewogenheit ihrer nat(cid:252)rlichen Landschaft geh(cid:246)ren, duldet solche Eingriffe nicht; (cid:129) die stromf(cid:252)hrenden Hochspannungskabel haben erwiesenerma(cid:223)en bestimmte sch(cid:228)dliche Auswirkun- gen auf die Gesundheit; (cid:129) die Energievorhaben m(cid:252)ssen in langfristiger Perspektive und mit einer Gesamtprognose sowie Bewer- tung ihrer Auswirkungen auf die Umwelt verwirklicht werden; (cid:129) in leicht verwundbaren (cid:214)kosystemen wie gerade denen der Nordkykladen, die sich insbesondere durch ihre herausragende Eigenschaft als isolierte (cid:214)kosysteme mit besonders gro(cid:223)er oder einzigartiger Biodiversit(cid:228)t auszeichnen, k(cid:246)nnen nur sanfte technische Vorhaben und Eingriffe in die Natur als nachhaltig und erlaubt angesehen werden; (cid:129) der Schutz der leicht anf(cid:228)lligen (cid:214)kosysteme ergibt sich unmittelbar aus der Verbindung der Artikel 24 und 106 der Verfassung sowie des Artikels 174 des EG-Vertrags; (cid:129) gem(cid:228)(cid:223) dem Aufhebungsbeschlu(cid:223) des Staatsrates stellt die blo(cid:223)e Errichtung des elektrischen Hoch- spannungsnetzes mittels der Errichtung von Hochspannungsmasten einen dreisten Eingriff in die kykladische Landschaft dar, die sich durch ihr schlichtes Ebenma(cid:223) und ihren gro(cid:223)en Sch(cid:246)nheitswert auszeichnet; dieser ist eng verbunden mit den besonderen kulturellen Merkmalen der Kykladen und aufgrund von Artikel 24 der Verfassung ebenso erhaltungsw(cid:252)rdig. Kann die Kommission angesichts dieser Tatsachen bei den zust(cid:228)ndigen griechischen Beh(cid:246)rden vorstellig werden und sich f(cid:252)r die Pr(cid:252)fung und Umsetzung einer Alternativl(cid:246)sung durch die DEI (Planung von Unterseeleitungen, Unterseekabelverlegung, sanfte Energieformen) (cid:129) selbst zu h(cid:246)heren Kosten (cid:129) einsetzen, damit nicht allein das kulturelle und architektonische Erbe der Kykladen gesch(cid:252)tzt wird, sondern auch die Umwelt und die Volksgesundheit, wie es Geist und Buchstabe der griechischen Verfassung und die nachhaltige Entwicklung (Artikel 174) sowie der Schutz der menschlichen Gesundheit (Artikel 152) verlangen? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (11. April 2000) Generell f(cid:246)rdert die Gemeinschaftspolitik im Bereich der transeurop(cid:228)ischen Energienetze (RTE-Energie) den Anschlu(cid:223) der insularen Elektrizit(cid:228)tsnetze an die kontinentalen Hauptnetze. Dieser Anschlu(cid:223) gestattet es, die Stromproduktion auf den Inseln zu rationalisieren, die Stromerzeugungskosten zu senken, und die M(cid:246)glichkeiten der Stromerzeugung aus erneuerbaren Energiequellen wie Windenergie auf den Inseln in technischer Hinsicht auf breiter Basis zu erschlie(cid:223)en. Im Rahmen der Gemeinschaftsleitlinien f(cid:252)r transeurop(cid:228)ische Energienetze wurde das Projekt a9. Griechen- land: Verbindungen zwischen den Inseln und zwischen diesen und dem Kontinent als Projekt von gemeinschaftlichem Interesse anerkannt. Zwar hat der griechische Staatsrat die Genehmigungen aufgehoben, die das (cid:246)ffentliche Elektrizit(cid:228)tsversor- gungsunternehmen (DEI) f(cid:252)r die Errichtung von Hochspannungsmasten auf einigen Kykladeninseln erhalten hatte. Das (cid:246)ffentliche Elektrizit(cid:228)tsversorgungsunternehmen hat jedoch dieses Projekt erneut (cid:252)berpr(cid:252)ft und im Rahmen des Programms RTE-Energie 1999 eine Kofinanzierung f(cid:252)r eine Durchf(cid:252)hrbarkeitsstudie und eine technische und umweltbezogene Bewertung des Anschlusses der Inseln der S(cid:252)dkykladen an das kontinen- tale Elektrizit(cid:228)tsnetz Griechenlands errwirkt. Bei den Trassen und technischen L(cid:246)sungen, die f(cid:252)r den Anschlu(cid:223) gew(cid:228)hlt werden, sowie bei den Genehmigungsverfahren sind die Verpflichtungen aus den Gemeinschaftsrichtlinien, insbesondere den Umweltschutzrichtlinien, einzuhalten


title: 2000/180/EF: Kommissionens beslutning af 23. februar 2000 om forlængelse af fristen for midlertidige godkendelser af det nye aktive stof Pseudomonas chlororaphis (meddelt under nummer K(2000) 407) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
marketing
plant health product

text: L 57/34 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 3. 2000 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 23. februar 2000 om forlængelse af fristen for midlertidige godkendelser af det nye aktive stof Pseudomonas chlororaphis (meddelt under nummer K(2000) 407) (EØS-relevant tekst) (2000/180/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 1999/80/EF (2), særlig artikel 8, stk. 1, fjerde afsnit, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) Ifølge direktiv 91/414/EØF (i det følgende benævnt direktivet) skal der opstilles en EF-liste over aktive stoffer, som må iblandes plantebeskyttelsesmidler. Bio Agri indgav den 15. december 1994 et dossier om det nye aktive stof Pseudomonas chlororaphis til de svenske myndigheder med henblik på at få det aktive stof optaget i bilag I til direktivet. I henhold til direktivets artikel 6, stk. 2 og 4, er virknin- gerne af Pseudomonas chlororaphis på menneskers sundhed og miljøet ved at blive vurderet for de anven- delser, der er foreslået af ansøgeren. Sverige, der er udpeget til rapporterende medlemsstat, forelagde den 7. april 1998 Kommissionen den pågældende vurderings- rapport. (4) Rapporten er ved at blive gennemgået af medlemssta- terne og Kommissionen inden for rammerne af Den (5) (6) Stående Komité for Plantesundhed og arbejdsgrupper herunder. Der er brug for yderligere tid til at gennemføre en fuldstændig undersøgelse af det videnskabelige og tekniske dossier for Pseudomonas chlororaphis. De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Plantesundhed — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Medlemsstaterne kan indrømme midlertidige godkendelser af Pseudomonas chlororaphis for en periode på højst 24 måneder fra datoen for denne beslutning. Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Artikel 2 Udfærdiget i Bruxelles, den 23. februar 2000. På Kommissionens vegne David BYRNE Medlem af Kommissionen (1) EFT L 230 af 19. 8. 1991, s. 1. (2) EFT L 210 af 10. 8. 1999, s. 13


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0432/00 esittäjä(t): Giorgos Katiforis (PSE) komissiolle. Komission ja kansainvälisen autoliiton välinen kiista.

eurovoc_concepts:
European Commission
administrative sanction
competition law
complaint to the Commission
confidentiality
legal expenses
operation of the Institutions
professional sport
sports body

text: 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/157 (2000/C 330 E/178) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0432/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Giorgos Katiforis (PSE) komissiolle (23. helmikuuta 2000) Aihe: Komission ja kansainv(cid:228)lisen autoliiton v(cid:228)linen kiista Voiko komissio selitt(cid:228)(cid:228), miksi se syytti kansainv(cid:228)list(cid:228) autoliittoa (FIA) kilpailum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten rikkomisesta vasta kes(cid:228)kuun lopussa vuonna 1999, vaikka FIA toimitti s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ns(cid:228) ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksens(cid:228) komissiolle vapaaeh- toisesti ja voiko komissio ilmoittaa, mit(cid:228) teknisi(cid:228) raportteja komission kilpailu- jo hein(cid:228)kuussa 1994, yksikk(cid:246) on teett(cid:228)nyt syyt(cid:246)stens(cid:228) tueksi? Voiko komissio selitt(cid:228)(cid:228), miksi se katsoi aiheelliseksi rikkoa omia salassapitom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228)(cid:228)n ja antaa FIA:n tapausta koskevia tietoja laittomasti lehdist(cid:246)lle? Voiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin se on ryhtynyt rangaistakseen niit(cid:228), jotka k(cid:228)ynnistiv(cid:228)t edell(cid:228) mainitut toimet, nyt kun ensimm(cid:228)isen asteen tuomioistuin on tuominnut komission toimet? Voiko komissio ilmoittaa parlamentille, mit(cid:228) komission kannan puolustaminen FIA:ta vastaan ensimm(cid:228)isen asteen tuomioistuimessa on tullut maksamaan, mukaan lukien (a) sen maksettaviksi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyt oikeuden- k(cid:228)yntikustannukset ja (b) oikeudellisen yksik(cid:246)n asian puolustamiseen k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)t miesty(cid:246)tunnit? Voiko komissio taata, ett(cid:228) jos Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin hyv(cid:228)ksyy kilpailum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten rikkomista koskevat komission syyt(cid:246)kset, t(cid:228)m(cid:228) ei johda siihen, ett(cid:228) Formula 1 -kisojen vapaata televisiointia Euroopan kansalaisille rajoitetaan tai ett(cid:228) se loppuu kokonaan? jonka komissio Voiko komissio vahvistaa, ett(cid:228) komissaari Redingin urheilua koskeva kertomus, joulukuussa 1999 ja joka esitettiin Helsingin huippukokoukselle, on komission viimeisin ja hyv(cid:228)ksyi lopullinen urheilun hallinnointia ja sis(cid:228)markkinam(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten soveltamista koskeva lausuma? Jos vastaus on my(cid:246)nteinen, voiko komissio vahvistaa, ett(cid:228) kaikkien komission yksik(cid:246)iden edellytet(cid:228)(cid:228)n noudattavan mainitun raportin suuntaviivoja, kun ne toimivat EU:n nimiss(cid:228)? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (4. huhtikuuta 2000) Kysymys, jonka arvoisa parlamentin j(cid:228)sen on esitt(cid:228)nyt, liittyy valmisteilla olevaan kilpailuoikeudelliseen tutkimukseen. Koska kirjallinen kysymys liittyy vireill(cid:228) olevaan asiaan, komissio kehottaa kysyj(cid:228)(cid:228) tutus- tumaan 28. tammikuuta 1999 p(cid:228)iv(cid:228)ttyyn kirjeeseen, jonka silloinen kilpailukomissaari oli l(cid:228)hett(cid:228)nyt EP:n silloiselle talous- ja raha-asioita sek(cid:228) teollisuuspolitiikkaa k(cid:228)sittelev(cid:228)n valiokunnan puheenjohtajalle; siin(cid:228) todetaan, ett(cid:228) vireill(cid:228) olevista asioista voidaan antaa ainoastaan v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228), yleist(cid:228) ja julkista tietoa. Vastauksena vireill(cid:228) olevan asian k(cid:228)sittelyn viiv(cid:228)stymiseen komissio kehottaa kysyj(cid:228)(cid:228) tutustumaan edell(cid:228) mainittuun kirjeeseen, jossa se toteaa, ett(cid:228) Kansainv(cid:228)linen autourheiluliitto FIA on itse laajentanut asian soveltamisalaa muuttamalla s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228)ns(cid:228) ja tekem(cid:228)ll(cid:228) vuoden 1997 syyskuussa uuden ilmoituksen formula 1 -kilpailuista. Niin ik(cid:228)(cid:228)n kirjeess(cid:228) mainitaan, ett(cid:228) alkuper(cid:228)isen ilmoituksen toimittamisen j(cid:228)lkeen komis- siolle on tehty useita kanteluja FIA:a vastaan. Kilpailun p(cid:228)(cid:228)osasto ei ole teett(cid:228)nyt teknisi(cid:228) raportteja FIA:an liittyviss(cid:228) asioissa. Tarvittavat tiedot on saatu varsinaisilta tai kolmansilta osapuolilta joko niiden omasta aloitteesta tai komission pyynn(cid:246)st(cid:228). Koska tietoja oli vuotanut lehdist(cid:246)lle, komissio esitti 26. hein(cid:228)kuuta 1999 julkisen anteeksipyynn(cid:246)n (lehdist(cid:246)tiedote IP/99/564) ja ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuin antoi tuomionsa 6. joulukuuta 1999 (asia T-85/98). Komissio kehottaa kysyj(cid:228)(cid:228) tutustumaan t(cid:228)h(cid:228)n tuomioon. Koska asiassa ei ollut syyllistytty virkavirheeseen, kurinpitoseuraamuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)miseen ei ollut aihetta. C 330 E/158 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 Edell(cid:228) mainitussa tuomiossa ensimm(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)si komission maksamaan korvauksena yhteens(cid:228) 40 000 euroa, kun taas FIA oli vaatinut 400 000 euroa. Komissio ei pysty antamaan tietoja siit(cid:228), montako henkil(cid:246)ty(cid:246)tuntia sen oikeudellinen yksikk(cid:246) k(cid:228)ytti hoitaakseen puolustuksen ensim- m(cid:228)isen oikeusasteen tuomioistuimessa, joka ratkaisi asian varhaisessa vaiheessa. Henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) ja talousarviota koskevissa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiss(cid:228) ei s(cid:228)(cid:228)det(cid:228) metodista, jonka perusteella henkil(cid:246)ty(cid:246)tunnit voitaisiin laskea. Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin totesi puolestaan (asia C-409/96T/DEP), ett(cid:228) toimiessaan komis- sion asiamiehin(cid:228) komission virkamiehet suorittavat virkavelvollisuuksiaan, joita ei voida yksitt(cid:228)isess(cid:228) asiassa eritell(cid:228) sen mukaan, mik(cid:228) osa liittyy edustamiseen ja puolustukseen. Vastauksena nelj(cid:228)nteen kysymykseen komissio ilmoittaa, ett(cid:228) se oli antanut v(cid:228)itetiedoksiannon jo 29. kes(cid:228)kuuta 1999. Komissio otaksuu, ett(cid:228) lopullinen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s FIA:a koskevassa asiassa edist(cid:228)(cid:228) kilpailua alan yleisradiomarkkinoilla. Lis(cid:228)ksi komissio vahvistaa, ett(cid:228) se antoi vuoden 1999 joulukuussa urheilua koskevan selvityksen, jonka kysyj(cid:228)kin mainitsee. Samalla komissio vahvistaa, ett(cid:228) selvitys on sen tuorein yleist(cid:228) urheilupolitiikkaa koskeva lausuma ja ett(cid:228) kaikki sen yksik(cid:246)t ottavat selvityksen huomioon alaan liittyv(cid:228)ss(cid:228) toiminnassaan. (2000/C 330 E/179) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0434/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Cristiana Muscardini (UEN) ja Mauro Nobilia (UEN) komissiolle Aihe: Asuinrakennusten turvallisuusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset (23. helmikuuta 2000) Viittaamme kirjalliseen kysymykseen E-2480/99 ja komission vastaukseen (1), jonka perusteella voidaan todeta, ett(cid:228) komissio ei ole katsonut tarpeelliseksi s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)(cid:228) laissa asuinrakennusten turvallisuusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksist(cid:228), ja tiedustelisimme komissiolta, huolimatta lukuisista tiedotusv(cid:228)lineiss(cid:228) olleista asiaa koskevista uutisista, miksi yli 12 vuotta vanhaa direktiivi(cid:228) (21. joulukuuta 1988 annettu neuvoston direktiivi 89/106/ETY) (2) ei ole viel(cid:228) pantu t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n kaikissa j(cid:228)senvaltioissa? Eik(cid:246) komissio katso, ett(cid:228) n(cid:228)inkin vanha direktiivi ei vastaa en(cid:228)(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)iv(cid:228)n asuinrakennuksia koskevia turvallisuusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ja ett(cid:228) se olisi syyt(cid:228) saattaa ajantasalle? Voisiko komissio, samalla kun se m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) asuinrakennusten turvallisuusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) koskevan direktiivin v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)st(cid:228) laatimisesta, kiirehti(cid:228) niiden teknisten tietojen muuttamista, joita standardisoimiselimet par- haillaan laativat, siten, ett(cid:228) saadaan aikaan yhdenmukaiset ja mahdollisimman lopulliset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t? Voisiko komissio ilmoittaa lopultakin edell(cid:228) mainitun direktiivin p(cid:228)ivitt(cid:228)mist(cid:228) koskevat kriteerit, sen j(cid:228)lkeen kun sit(cid:228) on nykyaikaistettu ja se on siirretty j(cid:228)senvaltioiden oikeusj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n? (1) EYVL C 280 E, 3. 10. 2000, s. 52. (2) EYVL L 40, 11. 2. 1989, s. 12. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (6. huhtikuuta 2000) Komissio on arvoisten parlamentin j(cid:228)senten tavoin huolissaan asuinkerrostalojen turvallisuudesta yhteis(cid:246)n alueella. Komissio on ponnistellut useiden vuosien ajan suunnittelu- ja rakennustapojen yhdenmukaistamiseksi sek(cid:228) rakennusalalla ett(cid:228) julkisten urakoiden kohdalla valtuuksiensa ja k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n olevien keinojen asetta- missa rajoissa. Ponnistelujen tuloksena on ollut rakennusalan tuotteita koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228) koskevan neuvoston direktiivin 89/106/ETY t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano ja Eurocodes-standar- dien laatiminen. Komissio haluaa lis(cid:228)ksi muistuttaa, ett(cid:228) kaikki j(cid:228)senvaltiot ovat saattaneet kyseisen direktiivin osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), viimeisimp(cid:228)n(cid:228) Belgia vuonna 1998


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0416/00 υποβολή: Caroline Jackson (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Χαμηλότερο ποσοστό ΦΠΑ στα ανασυνδυασμένα προϊόντα.

eurovoc_concepts:
VAT rate
blood transfusion
common commercial policy

text: 28. 12. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 374 E/69 Apa·nthsh toy k. Patten ej ono·matow thw Epitroph·w (7 Marti·oy 2000) H Epitroph· gnvri·zei poly· kala· o·ti h Kampo·tzh ei·nai mi·a apo· tiw ela·xista anaptygme·new xv·rew ston ko·smo kai o·ti plh·ttetai ako·ma apo· thn ftv·xeia kai a·lla synafh· problh·mata. H xv·ra e·xei na antimetvpi·sei shmantike·w proklh·seiw sta erxo·mena xro·nia kai pre·pei na efarmo·sei grh·gora metarryumi·seiw se eyrei·a kli·maka. Apo· to·te poy systa·uhke h ne·a kybe·rnhsh sthn Kampo·tzh, h Epitroph· ei·xe taktike·w diaboyley·seiw mazi· thw gia na syzhth·sei sxetika· me tiw metarryumi·seiw ayte·w. H Epitroph· den uevrei· sh·mera o·ti epiba·llei o·royw sta anaptyjiaka· thw progra·mmata, kai ua synexi·sei na parakoloyuei· prosektika· thn kata·stash sthn Kampo·tzh. (cid:211)son afora· ue·mata o·pvw ei·nai ta dikaiv·mata toy anurv·poy, o ekdhmokratismo·w kai h diafuora·, h Epitroph· proti·uetai na diejaga·gei eiw ba·uow syzhth·seiw me tiw kampotziane·w arxe·w sxetika· me ta ue·mata ayta·, me thn eykairi·a thw prv·thw koinh·w epitroph·w Koino·thtaw-Kampo·tzhw, poy sxedia·zetai gia to prv·to eja·mhno toy 2000. Sxetika· me thn episitistikh· kata·stash gia to 2000, oi dieunei·w organismoi· e·xoyn th gnv·mh o·ti h genikh· ikanopoihtikh·. Vsto·so, shmantiko· tmh·ma toy plhuysmoy· episitistikh· kata·stash sthn Kampo·tzh parame·nei parame·nei eya·lvto sthn e·lleich trofi·mvn kai h Epitroph· ejakoloyuei· na parakoloyuei· thn kata·stash v·ste na ei·nai proetoimasme·nh sthn peri·ptvsh poy emfanistei· ka·poia e·ktakth ana·gkh. (2000/C 374 E/081) GRAPTH ERVTHSH E-0416/00 ypobolh·: Caroline Jackson (PPE-DE) prow thn Epitroph· (23 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Xamhlo·tero pososto· FPA sta anasyndyasme·na proi¤o·nta Ua mporoy·se na anafe·rei h Epitroph· kata· po·so ei·nai e·toimh na ypoba·lei pro·tash gia na epiblhuei· xamhlo·tero pososto· FPA sta anasyndyasme·na proi¤o·nta kai ea·n o·xi, gia poio lo·go; Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (6 Aprili·oy 2000) (cid:211)son afora· ta proi¤o·nta me ba·sh to anurv·pino ai·ma, pre·pei na gi·nei dia·krish metajy· tvn diafo·rvn ty·pvn proi¤o·ntvn ston tome·a toy FPA. Orisme·na proi¤o·nta me ba·sh to anurv·pino ai·ma h· to pla·sma anurv·pinoy ai·matow, o·pvw ei·nai h alboymi·nh, oi para·gontew ph·jhw kai oi anososfairi·new anurv·pinhw proe·leyshw, uevroy·ntai san farmakeytika· proi¤o·nta (sy·mfvna me thn odhgi·a 89/381/EOK toy Symboyli·oy, thw 14hw Ioyni·oy 1989 (1)). Sthn peri·ptvsh ayth·, sy·mfvna me th syndyasme·nh efarmogh· toy a·ruroy 12, para·grafow 3, ypo· a) kai toy pararth·matow H, kathgori·a 3, thw e·kthw odhgi·aw FPA 77/388/EOK (2), ta proi¤o·nta ayta· mporoy·n na epvfelhuoy·n, se proairetikh· ba·sh, apo· thn efarmogh· eno·w meivme·noy syntelesth· FPA. Ta anasyndyasme·na proi¤o·nta toy ai·matow (poy proe·rxontai apo· th genetikh· mhxanikh· alla· den proe·rxontai apo· to anurv·pino ai·ma) ei·nai farmakeytika· proi¤o·nta giati· ypa·gontai sto tmh·ma A toy pararth·matow toy kanonismoy· (EOK) ariu. 2309/93 (3) toy Symboyli·oy poy kauista· ypoxrevtikh· th xorh·ghsh e·gkrishw thw ue·shw se kyklofori·a sthn agora· sy·mfvna me thn koinotikh· sygkentrvtikh· diadikasi·a. Gia to lo·go ayto·, mporoy·n epi·shw na epvfelhuoy·n apo· meivme·no syntelesth· FPA. Anti·ueta, ta astauh· para·gvga toy anurv·pinoy ai·matow o·pvw ei·nai to pla·sma kai ta ky·ttara toy ai·matow anurv·pinhw proe·leyshw den uevroy·ntai farmakeytika· proi¤o·nta. Gia·yto·, sa·yta· efarmo·zetai o kanoniko·w syntelesth·w env· gia to plh·rew ai·ma isxy·ei apallagh· apo· ton FPA. ˝svw ua pre·pei na epanejetastei· ayth· h anvmali·a, ba·sei thw opoi·aw isxy·ei apallagh· FPA gia to plh·rew ai·ma env· forologoy·ntai me to kanoniko· pososto· ta astauh· para·gvga toy ai·matow proi¤o·nta poy proe·rxontai apo· ayto·. O sygkekrime·now fa·kelow meleta·tai tv·ra apo· thn Epitroph·, prokeime·noy na ejakribvuei· h praktikh· poy akoloyuoy·n ta kra·th me·lh. C 374 E/70 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 28. 12. 2000 Sto ejh·w, to ue·ma ayto· ua ejetasuei· sto plai·sio thw prosexoy·w epaneje·tashw toy pedi·oy efarmogh·w tvn meivme·nvn syntelestv·n FPA, kai ua ypoblhuoy·n oi kata·llhlew prota·seiw gia thn kauie·rvsh miaw perisso·tero eniai·aw metaxei·rishw, o·son afora· ton FPA, tvn energeiv·n poy aforoy·n ta proi¤o·nta toy ai·matow. (1) (2) (3) EE L 181 thw 28. 6. 1989. Odhgi·a poy epektei·nei to pedi·o efarmogh·w tvn odhgiv·n 65/65/EOK kai 75/319/EOK gia thn prose·ggish tvn nomouetikv·n, kanonistikv·n kai dioikhtikv·n diata·jevn sxetika· me ta farmakeytika· idioskeya·smata, kai uespi·zei eidike·w diata·jeiw gia ta fa·rmaka me ba·sh to anurv·pino ai·ma h· to pla·sma anurv·pinoy ai·matow. EE L 145 thw 13. 6. 1977. Odhgi·a poy tropopoih·uhke teleytai·a apo· thn odhgi·a 1999/85/EK (EE L 277 thw 28. 10. 1999). EE L 214 thw 24. 8. 1993 Kanonismo·w (EOK)ariu. 2309/93 toy Symboyli·oy thw 22 Ioyni·oy 1993, gia th ue·spish koinotikv·n diadikasiv·n e·gkrishw kai epoptei·aw tvn farmakeytikv·n proi¤o·ntvn gia anurv·pinh kai kthniatrikh· xrh·sh kai gia th sy·stash eyrvpai¤koy· organismoy· gia thn ajiolo·ghsh tvn farmakeytikv·n proi¤o·ntvn. (2000/C 374 E/082) GRAPTH ERVTHSH E-0418/00 ypobolh·: Erik Meijer (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (23 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: O Periorismo·w thw aliei·aw me di·xtya lo·gv tvn zhmiv·n poy prokalei· sto uala·ssio byuo· (cid:201)xei ypope·sei sthn anti·lhch thw Epitroph·w to a·ruro«H aliei·a me di·xtya ei·nai epizh·mia gia to periba·llon 1. thw Borei·oy Ua·lassaw»poy dhmosi·eyse h efhmeri·da «Volkskrant» thw 1hw Febroyari·oy 2000 kai sto opoi·o o Dr H. Lindeman, ereynhth·w sto Institoy·to meletv·n kai ualassi·vn ereynv·n (NIOZ), entetalme·now toy Ypoyrgei·oy Gevrgi·aw, Periba·llontow kai Aliei·aw tvn Ka·tv Xvrv·n, paroysia·zei ta apotele·smata thw mele·thw sxetika· me tiw syne·peiew thw aliei·aw me di·xtya gia to periba·llon; Gnvri·zei h Epitroph· o·ti h en lo·gv me·uodow aliei·aw, h opoi·a xrhsimopoiei·tai kyri·vw gia thn ali·eysh tvn 2. cariv·n baue·vn yda·tvn, o·pvw ei·nai h glv·ssa h· h ch·ssa, pragmatopoiei·tai me th boh·ueia bare·vn lostv·n kai metallikv·n alyssi·dvn poy ska·boyn kata· ka·poio tro·po to byuo· se ba·uow apo· 6 e·vw 10 ekatosta·, prokeime·noy na apvuh·soyn ta ca·ria kai na ta anagka·soyn na eisxvrh·soyn sta di·xtya; Ei·nai se ue·sh na epibebaiv·sei h Epitroph· o·ti mo·no sto ollandiko· tmh·ma thw Borei·oy Ua·lassaw askoy·n tiw 3. alieytike·w toyw drasthrio·thtew toyla·xiston 400 aleytika· ploi·a, ejoplisme·na me alieytika· mhxanh·mata mh·koyw apo· 4 e·vw 12 me·trvn kai ta opoi·a carey·oyn me di·xtya, epife·rontaw kata·yto·n ton tro·po zhmi·ew o·xi mo·no sth Bo·reio Ua·lassa, apo· thn opoi·a ejartv·ntai dia·forew xv·rew o·pvw oi Ka·tv Xv·rew, h Aggli·a kai oi Skandinabike·w Xv·rew, alla· epi·shw kai se a·llew ua·lassew; Symmeri·zetai h Epitroph· thn a·poch o·ti ayth· h me·uodow aliei·aw ei·nai li·an epizh·mia gia to uala·ssio byuo· 4. kai th biopikoilo·thta· toy, kyri·vw epeidh· katastre·fei th xlvri·da kai thn pani·da tvn byuv·n, zhmiv·nontaw e·tsi to periba·llon toyla·xiston eji·soy me tiw platfo·rmew ejo·ryjhw petrelai·oy kai fysikoy· aeri·oy; Poie·w ene·rgeiew proti·uetai na anla·bei h Epitroph· gia ton periorismo· thw aliei·aw me di·xtya, pare·xontaw 5. sygxro·nvw stoyw enexo·menoyw aliei·w th dynato·thta na yioueth·soyn ne·ew alieytike·w meuo·doyw h· prosfe·ronta·w toyw thn eykairi·a epaggelmatikoy· epanaprosanatolismoy·; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (30 Marti·oy 2000) 1. H Epitroph· den gnvri·zei to a·ruro poy dhmosiey·uhke sto Volkskrant thn 1h Febroyari·oy 2000. H Epitroph· gnvri·zei poly· kala· ti ei·nai oi tra·tew me prov·stew xeirismoy· tvn dikty·vn, poia ei·nai ta ei·dh 2. poy ei·nai sto·xoi toyw kai se poio ba·uow oi prov·stew eisxvroy·n ston uala·ssio byuo·. H Epitroph· mporei· na epibebaiv·sei o·ti mega·low ariumo·w tratv·n me prov·stew xeirismoy· tvn diktyv·n 3. askoy·n alieytike·w drasthrio·thtew sth Bo·reia Ua·lassa kai alloy·. Amfiba·llv, vsto·so, gia to o·ti o·la ayta· ta ska·fh erga·zontai sygxro·nvw sthn ollandikh· perioxh· thw Borei·oy Ua·lassaw. Pro·sfath e·reyna e·deije o·ti sth Bo·reio Ua·lassa kai ma·lista sto me·row toy anh·kei stiw Ka·tv Xv·rew, mega·lew perioxe·w den tiw ektetalley·ontai kauo·loy oi tra·tew me prov·sth xeirismoy· tvn dikty·vn


title: Reglamento (CE) n° 407/2000 de la Comisión, de 23 de febrero de 2000, por el que se fija la restitución por la producción de aceite de oliva utilizado para la fabricación de determinadas conservas

eurovoc_concepts:
olive oil
preserved product
production refund

formats: pdf print

text: L 51/12 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 24. 2. 2000 REGLAMENTO (CE) No 407/2000 DE LA COMISIÓN de 23 de febrero de 2000 por el que se fija la restitución por la producción de aceite de oliva utilizado para la fabricación de determinadas conservas LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento no 136/66/CEE del Consejo, de 22 de septiembre de 1966, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de las materias grasas (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2702/ 1999 (2), y, en particular, su artículo 20 bis, Considerando lo siguiente: (1) (2) El artículo 20 bis del Reglamento no 136/66/CEE esta- blece la concesión de una restitución por la producción de aceite de oliva utilizado para la fabricación de deter- minadas conservas. De acuerdo con el apartado 6 de ese artículo y sin perjuicio de lo dispuesto en su apartado 3, la Comisión fija el importe de esa restitución cada dos meses. Con arreglo al apartado 2 del artículo 20 bis del Regla- mento antes citado, la restitución debe fijarse sobre la base de la diferencia existente entre los precios aplicados en el mercado mundial y los aplicados en el mercado comunitario, habida cuenta del gravamen por importa- ción aplicable al aceite de oliva de la subpartida NC 1509 90 00 durante un determinado período de refe- rencia y de los elementos utilizados para la fijación de las restituciones por exportación válidas para ese aceite de oliva durante un determinado período de referencia. Resulta conveniente considerar como período de refe- rencia el período de dos meses anterior al principio del período de validez de la restitución por producción. (3) La aplicación de los criterios antes citados lleva a fijar la restitución que se indica a continuación. HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Para los meses de marzo y abril de 2000, el importe de la restitución por producción a que se refiere el apartado 2 del artículo 20 bis del Reglamento no 136/66/CEE será igual a 44,00 EUR/100 kg. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 1 de marzo de 2000. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 23 de febrero de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO 172 de 30. 9. 1966, p. 3025/66. (2) DO L 327 de 21. 12. 1999, p. 7


title: Commission proposal on the prices for agricultural products (2000/2001) - Volume I: Explanatory Memorandum - Volume II: Financial implications

eurovoc_concepts:
agricultural product
common organisation of markets
farm prices
fixing of prices
intervention price


title: Regolamento (CE) n. 407/2000 della Commissione, del 23 febbraio 2000, che fissa la restituzione alla produzione per gli oli d'oliva impiegati nella fabbricazione di talune conserve

text: L 51/12 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 24. 2. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 407/2000 DELLA COMMISSIONE del 23 febbraio 2000 che fissa la restituzione alla produzione per gli oli d'oliva impiegati nella fabbricazione di talune conserve LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento n. 136/66/CEE del Consiglio, del 22 settembre 1966, relativo all'attuazione di un'organizzazione comune dei mercati nel settore dei grassi (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2702/1999 del Consiglio (2), in particolare l'articolo 20 bis, considerando quanto segue: all'olio d'oliva di cui alla sottovoce NC 1509 90 00, nonché gli elementi presi in considerazione all'atto della fissazione delle restituzioni all'esportazione in vigore per tali oli nel corso di un periodo di riferimento. È oppor- tuno considerare come periodo di riferimento i due mesi che precedono l'inizio del periodo di validità della resti- tuzione alla produzione. (3) In applicazione dei criteri succitati la restituzione deve essere fissata al livello di seguito indicato, (1) (2) L'articolo 20 bis del regolamento n. 136/66/CEE prevede la concessione di una restituzione alla produzione per l'olio d'oliva impiegato nella fabbricazione di talune conserve. A norma del paragrafo 6 dello stesso articolo e fatto salvo il paragrafo 3, la Commissione fissa questa restituzione ogni due mesi. A norma dell'articolo 20 bis, paragrafo 2, del regola- mento succitato, la restituzione è fissata in base alla differenza esistente tra i prezzi praticati sul mercato mondiale e sul mercato comunitario, prendendo in applicabile considerazione all'importazione l'onere HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per i mesi di marzo e aprile 2000 l'importo della restituzione alla produzione di cui all'articolo 20 bis, paragrafo 2 del rego- lamento n. 136/66/CEE è pari a 44,00 EUR/100 kg. Il presente regolamento entra in vigore il 1o marzo 2000. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 23 febbraio 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU 172 del 30. 9. 1966, pag. 3025/66. (2) GU L 327 del 21. 12. 1999, pag. 7


title: Proposta de Directiva do Conselho que altera as Directivas do Conselho 69/169/CEE e 92/12/CEE no que respeita a restrições quantitativas temporárias relativamente às importações de cerveja na Finlândia de países não Estados-membros

eurovoc_concepts:
Finland
beer
excise duty
import
quantitative restriction

text: 27. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 177 E/93 Proposta de directiva do Conselho que altera as Directivas do Conselho 69/169/CEE e 92/12/CEE no que respeita a restri(cid:231)ıes quantitativas temporÆrias relativamente (cid:224)s importa(cid:231)ıes de cerveja na Finla(cid:136)ndia de pa(cid:237)ses nªo Estados-Membros (2000/C 177 E/15) COM(2000) 76 final (cid:151) 2000/0038(CNS) (Apresentadas pela Comissªo em 23 de Fevereiro de 2000) O CONSELHO DA UNIˆO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 93. o, Tendo em conta a proposta da Comissªo, Tendo em conta o parecer do Parlamento Europeu, Tendo em conta o parecer do ComitØ Econ(cid:243)mico e Social, Considerando o seguinte: (1) O artigo 26. o da Directiva 92/12/CEE do Conselho, de 25 de Fevereiro de 1992, relativa ao regime geral, (cid:224) deten(cid:231)ªo, (cid:224) circula(cid:231)ªo e aos controlos dos produtos sujeitos a im- postos especiais de consumo (1), concede (cid:224) Finla(cid:136)ndia o direito de continuar a aplicar uma restri(cid:231)ªo quantitativa de 15 litros (cid:224) cerveja adquirida noutros Estados-Membros, tal como previsto no Acto de Adesªo da `ustria, da Fin- la(cid:136)ndia e da SuØcia, quantidade essa que estÆ isenta do pagamento de impostos finlandeses. (2) A Finla(cid:136)ndia tomarÆ medidas para assegurar que as impor- ta(cid:231)ıes de cerveja procedentes de pa(cid:237)ses terceiros nªo se- jam efectuadas em condi(cid:231)ıes mais favorÆveis do que as importa(cid:231)ıes desse produto provenientes de outros Esta- dos-Membros. (3) O artigo 26. o da Directiva 92/12/CEE permite (cid:224) Finla(cid:136)ndia continuar a aplicar, atØ 31 de Dezembro de 2003, as mesmas restri(cid:231)ıes que aplicava em 31 de Dezembro de 1996 (cid:224) quantidade dos bens que podem ser importados para o seu territ(cid:243)rio sem o pagamento de impostos espe- ciais de consumo adicionais devendo tais restri(cid:231)ıes ser progressivamente suprimidas. (4) Os artigos 4. o e 5. o da Directiva 69/169/CEE do Conselho, de 28 de Maio de 1969, relativa (cid:224) harmoniza(cid:231)ªo das disposi(cid:231)ıes legislativas, regulamentares e administrativas respeitantes (cid:224)s franquias dos impostos sobre o volume de neg(cid:243)cios e sobre consumos espec(cid:237)ficos cobrados na importa(cid:231)ªo no trÆfego internacional de viajantes (2), pre- vŒem franquias para bens sujeitos a impostos especiais de consumo contidos na bagagem pessoal de viajantes pro- cedentes de pa(cid:237)ses que nªo sejam Estados-Membros desde que tais importa(cid:231)ıes nªo tenham carÆcter comercial. do mercado interno, nomeadamente, o direito de que dispıem os cidadªos de transportarem bens adquiridos para consumo pr(cid:243)prio em toda a Comunidade sem esta- rem sujeitos ao pagamento de novos direitos, pelo que se torna necessÆrio limitar, tanto quanto poss(cid:237)vel, os seus efeitos. (6) Afigura-se oportuno, neste momento, aumentar em vÆrias fases o actual limite quantitativo aplicÆvel (cid:224)s aquisi(cid:231)ıes de cerveja procedente de outros Estados-Membros, a fim de permitir o alinhamento gradual da Finla(cid:136)ndia pelas normas comunitÆrias estabelecidas nos artigos 8. o e 9. o da Direc- tiva 92/12/CEE e assegurar a elimina(cid:231)ªo total das fran- quias intracomunitÆrias atØ 31 de Dezembro de 2003 no que diz respeito (cid:224) cerveja, tal como previsto no parÆ- grafo 1 do artigo 26. o da dita directiva. (7) Em consequŒncia do aumento das importa(cid:231)ıes privadas, nomeadamente, de cerveja, a Finla(cid:136)ndia tem registado al- guns problemas no que diz respeito (cid:224) pol(cid:237)tica relativa ao Ælcool e (cid:224) pol(cid:237)tica social e de saœde, bem como problemas de ordem pœblica. (8) A Finla(cid:136)ndia solicitou uma derroga(cid:231)ªo a fim de poder aplicar um limite de, pelo menos, 6 litros (cid:224)s importa(cid:231)ıes de cerveja procedente de pa(cid:237)ses que nªo sejam Estados- -Membros. (9) (cid:201) de ter em conta a situa(cid:231)ªo geogrÆfica da Finla(cid:136)ndia e as dificuldades econ(cid:243)micas com que se debatem os retalhis- tas finlandeses localizados nas regiıes fronteiri(cid:231)as, assim como a considerÆvel diminui(cid:231)ªo das receitas provocada pelo aumento das importa(cid:231)ıes de cerveja de pa(cid:237)ses que nªo sªo Estados-Membros. (10) Por conseguinte, Ø necessÆrio permitir (cid:224) Finla(cid:136)ndia aplicar uma restri(cid:231)ªo de, pelo menos, 6 litros (cid:224)s importa(cid:231)ıes de cerveja de pa(cid:237)ses que nªo sejam Estados-Membros. (11) (cid:201) conveniente manter esta derroga(cid:231)ªo por mais dois anos a contar do termo do prazo de aplica(cid:231)ªo da restri(cid:231)ªo relativa (cid:224) cerveja introduzida na Finla(cid:136)ndia procedente de outros Estados-Membros, a fim de permitir ao comØrcio a retalho finlandŒs adaptar-se (cid:224) nova situa(cid:231)ªo. ADOPTOU A PRESENTE DIRECTIVA: Artigo 1. o (5) As disposi(cid:231)ıes do artigo 26. o da Directiva 92/12/CEE constituem uma derroga(cid:231)ªo a um princ(cid:237)pio fundamental Ao artigo 5. o da Directiva 69/169/CEE, Ø aditado o seguinte parÆgrafo: (1) JO L 76 de 23. 3. 1992, p. 1. Directiva com a œltima redac(cid:231)ªo que lhe foi dada pela Directiva 96/99/CE (JO L 8 de 11. 1. 1997, p. 12). (2) JO L 133 de 4. 6. 1969, p. 6. Directiva com a œltima redac(cid:231)ªo que lhe foi dada pela Directiva 94/4/CE (JO L 60 de 3. 3. 1994, p. 14). Em derroga(cid:231)ªo do disposto no n. o 1 do artigo 4. o, a «9. Finla(cid:136)ndia fica autorizada a aplicar, atØ 31 de Dezembro de 2005, um limite quantitativo de, pelo menos, 6 litros (cid:224)s importa(cid:231)ıes de cerveja procedente de pa(cid:237)ses que nªo se- jam Estados-Membros. » C 177 E/94 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 27. 6. 2000 Artigo 2. o Ao n. o 1, segundo parÆgrafo, do artigo 26. o da Directiva 92/12/CEE, Ø aditado o seguinte: incluirªo As disposi(cid:231)ıes adoptadas pelos Estados-Membros uma referŒncia (cid:224) presente directiva ou serªo acompanhadas da referida referŒncia aquando da sua publica(cid:231)ªo oficial. O modo da referŒncia Ø aprovado pelo Estado-Membro. «A Finla(cid:136)ndia aumentarÆ as restri(cid:231)ıes quantitativas aplicÆ- veis (cid:224) cerveja para pelo menos 24 litros a partir da en- trada em vigor da legisla(cid:231)ªo finlandesa de execu(cid:231)ªo do n. o 9 do artigo 5. o da Directiva 69/169/CEE, para pelo menos 32 litros a partir de 1 de Janeiro de 2001 e para pelo menos 64 litros a partir de 1 de Janeiro de 2003». 2. Os Estados-Membros comunicarªo (cid:224) Comissªo o texto das principais disposi(cid:231)ıes de direito nacional que adoptarem no dom(cid:237)nio regido pela presente directiva. Artigo 4. o Artigo 3. o A presente directiva entra em vigor no terceiro dia seguinte ao da sua publica(cid:231)ªo no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. 1. Os Estados-Membros adoptarªo as disposi(cid:231)ıes legislativas, regulamentares e administrativas necessÆrias para dar cumpri- mento (cid:224) presente directiva, o mais tardar, atØ 1 de Abril de 2000. Do facto informarªo imediatamente a Comissªo. Artigo 5. o Os Estados-Membros sªo os destinatÆrios da presente directiva


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0435/00 från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen. Det förslag om Europaparlamentet som Europeiska kommissionen antagit inför den kommande översynen av fördragen.

text: C 280 E/214 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 3. om kommissionen mot bakgrund av ovanst(cid:229)ende anser att man b(cid:246)r f(cid:246)resl(cid:229) harmoniserade best(cid:228)m- melser f(cid:246)r att ge familjerna fakta i syfte att f(cid:246)rebygga muskelskador orsakade av skolbarns ryggs(cid:228)ckar, som inte b(cid:246)r (cid:246)verstiga en uth(cid:228)rdlig tyngd? Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (23 mars 2000) Kommissionen (cid:228)r (cid:246)verens med parlamentsledamoten om att man redan tidigt m(cid:229)ste f(cid:246)rebygga muskelos- keletala problem. 1. P(cid:229) europeisk niv(cid:229) har ett antal unders(cid:246)kningar om ben- och muskelsjukdomar redan genomf(cid:246)rts eller h(cid:229)ller p(cid:229) att genomf(cid:246)ras inom ramen f(cid:246)r gemenskapens forskningsprogram. Dessa projekt omfattar en rad viktiga fr(cid:229)gor men (cid:228)nnu inte den fr(cid:229)ga som ber(cid:246)rs h(cid:228)r. Ytterligare forskning skulle d(cid:228)rf(cid:246)r beh(cid:246)vas f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla risken och f(cid:246)r att f(cid:246)resl(cid:229) l(cid:228)mpliga l(cid:246)sningar. Inom ramen f(cid:246)r programmet (cid:148)Livskvalitet (cid:129) kroniska och degenerativa sjukdomar(cid:148) skulle en s(cid:229)dan forskning kunna f(cid:229) bidrag fr(cid:229)n gemenskapen. 2 och 3. fram f(cid:246)rslag till harmoniserade best(cid:228)mmelser. Kommissionen k(cid:228)nner inte till n(cid:229)gra standarder i denna fr(cid:229)ga och har inga planer p(cid:229) att l(cid:228)gga (2000/C 280 E/254) SKRIFTLIG FR¯GA E-0435/00 fr(cid:229)n Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) till kommissionen (23 februari 2000) ˜mne: Det f(cid:246)rslag om Europaparlamentet som Europeiska kommissionen antagit inf(cid:246)r den kommande (cid:246)versynen av f(cid:246)rdragen I ett dokument som antagits av kommissionen inf(cid:246)r regeringskonferensen som anordnas f(cid:246)r att f(cid:229) till st(cid:229)nd en (cid:246)versyn av f(cid:246)rdragen i enlighet med artikel 48 i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen f(cid:246)resl(cid:229)s det att parlamentet (cid:228)ven forts(cid:228)ttningsvis skall best(cid:229) av h(cid:246)gst 700 ledam(cid:246)ter i enlighet med artikel 189 i Amsterdamf(cid:246)rdraget. I dokumentet f(cid:246)resl(cid:229)s det (cid:228)ven att n(cid:229)gra ledam(cid:246)ter skall kunna v(cid:228)ljas fr(cid:229)n listor som g(cid:228)ller f(cid:246)r hela unionen. Om dessa f(cid:246)rslag antas kommer nationer utan stat och europeiska folk, som det galiciska folket, vilket jag sj(cid:228)lv f(cid:246)retr(cid:228)der efter att ha st(cid:228)llt upp p(cid:229) en s(cid:228)rskild lista, liksom andra stater med egna politiska partier, exempelvis Spanien, F(cid:246)renade kungariket och Belgien, att drabbas av f(cid:246)rs(cid:228)m- i de europeiska institutionerna, b(cid:229)de kvalitativt och ringar n(cid:228)r det g(cid:228)ller villkoren f(cid:246)r deltagandet kvantitativt. Har kommissionen tagit st(cid:228)llning i denna fr(cid:229)ga, som ber(cid:246)r den politiska och kulturella m(cid:229)ngfalden i Europa, som m(cid:229)ste respekteras av alla? Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att ta st(cid:228)llning till andra f(cid:246)rslag som syftar till att l(cid:246)sa detta allvarliga problem? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 mars 2000) I sitt yttrande till regeringskonferensen om institutionella reformer (1) anger kommissionen att den anser det vara av stor f(cid:246)rdel f(cid:246)r gemenskapen om en del av ledam(cid:246)terna i Europaparlamentet v(cid:228)ljs fr(cid:229)n listor som omfattar hela EU. ˜ven om detta f(cid:246)rslag skulle g(cid:229) igenom, skulle en (cid:246)verv(cid:228)gande andel av parlamentsledam(cid:246)terna fortfarande v(cid:228)ljas fr(cid:229)n nationella valkretsar. Kommissionen anser att parlamentet sj(cid:228)lvt b(cid:246)r utarbeta en ny f(cid:246)rdelning av platserna i parlamentet. Kommissionen erinrar vidare om att vilka som f(cid:246)retr(cid:228)der en medlemsstat i stor utstr(cid:228)ckning beror p(cid:229) valsystemet och att parlamentet enligt artikel 190. 4 (tidigare artikel 138. 4) i EG-f(cid:246)rdraget skall utarbeta en enhetlig ordning f(cid:246)r valen till parlamentet. (1) Institutionella reformer (cid:129) en f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r utvidgningen. Kommissionens yttrande enligt artikel 48 i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen om sammankallandet av en konferens med f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r medlemsstaternas regeringar i syfte att (cid:228)ndra f(cid:246)rdragen, KOM(2000) 34 slutlig


title: Regulamento (CE) n.° 404/2000 da Comissão, de 23 de Fevereiro de 2000, que rectifica o Regulamento (CE) n.° 2455/1999 que estabelece valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
customs duties
fruit vegetable
import price
originating product
third country

text: L 51/8 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 24. 2. 2000 REGULAMENTO (CE) N. o 404/2000 DA COMISSÃO de 23 de Fevereiro de 2000 que rectifica o Regulamento (CE) n. o 2455/1999 que estabelece valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 3223/94 da Comissão, de 21 de Dezembro de 1994, que estabelece regras de execução do regime de importação dos frutos e dos produtos hortí- colas (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regula- mento (CE) n. o 1498/98 (2), e, nomeadamente, o n. o 1 do seu artigo 4. o, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) O Regulamento (CE) n. o 2455/1999 (3) da Comissão estabeleceu valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de tomates originá- rios de determinados países terceiros. Uma verificação revelou um erro constante do anexo do citado regulamento. Importa, consequentemente, recti- ficar o regulamento em causa. O Regulamento (CE) n. o 3223/94 dispõe, no n. o 3 do seu artigo 4. o, que, não se encontrando em vigor em relação a um dado produto qualquer valor forfetário de importação para uma origem determinada, se aplica a média dos valores forfetários de importação. É, por conseguinte, conveniente calcular novamente essa média se um dos valores forfetários de importação que a compõem for rectificado. (4) A aplicação do valor forfetário de importação rectificado deve ser solicitada pelo interessado, para evitar que este sofra consequências desvantajosas, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Os valores forfetários de importação aplicáveis aos tomates originários de determinados países terceiros, constantes do anexo do Regulamento (CE) n. o 2455/1999, são substituídos, para os códigos dos países terceiros mencionados no quadro anexo, pelos valores forfetários de importação indicados no mesmo quadro. Artigo 2. o A pedido do interessado, a estância aduaneira em que foi efectuada a contabilização procede ao reembolso parcial dos direitos aduaneiros aplicados aos tomates originários dos países terceiros em causa e introduzidos em livre prática durante o período de aplicação do regulamento rectificado. Os pedidos de reembolso devem ser apresentados até ao último dia do terceiro mês seguinte ao da entrada em vigor do presente regulamento, acompanhados da declaração de introdução em livre prática relativa à importação em causa. Artigo 3. o O presente regulamento entra em vigor em 25 de Fevereiro de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 23 de Fevereiro de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. (3) JO L 299 de 20. 11. 1999, p. 9. 24. 2. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 51/9 ANEXO Código NC Códigos dos países terceiros Valor forfetário de importação (em euros por 100 kg) 0702 00 00 204 999 36,6 69,2


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0410/00 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen. Cambodja.

eurovoc_concepts:
Cambodia
corruption
democratisation
development aid
eligibility criteria
international human rights law

text: C 374 E/68 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/079) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0407/00 af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen (15. februar 2000) Om: Erstatning til Donau-skibsredere og speditionsfirmaer som fłlge af afsp(cid:230)rringen af den jugoslaviske Donau-str(cid:230)kning I byen Regensburg (Tyskland) er der adskillige firmaer, der udelukkende besk(cid:230)ftiger sig med transport p(cid:229) Donau fra Tyskland til omr(cid:229)der syd for Jugoslavien. Kosovo-krigen, łdel(cid:230)ggelsen af Donau-broerne og den efterfłlgende afsp(cid:230)rring af den jugoslaviske Donau-str(cid:230)kning har resulteret i, at disse virksomheders forretningsm(cid:230)ssige aktiviteter er stagneret. Som fłlge af, at disse virksomheder har specialiseret sig p(cid:229) bestemte former for transport p(cid:229) Donau, er der n(cid:230)sten ingen mulighed for at overg(cid:229) til andre forretnings- m(cid:230)ssige aktiviteter. Derfor spłrger jeg Kommissionen om fłlgende: 1. Skal disse firmaer betragtes som skadelidte som fłlge af Kosovo-krigen, s(cid:229)ledes som det er tilf(cid:230)ldet med virksomheder i Kosovo? 2. Kan disse virksomheder f(cid:229) finansiel genopbygningsstłtte til at udligne deres skader? 3. Har disse virksomheder ret til en stłtte til genopbygning og virksomhedssikring, der ikke skal tilbagebetales, til udligning af de nuv(cid:230)rende tab og til stłttemidler med henblik p(cid:229) investeringer ved hj(cid:230)lp af simpel kaution? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (29. marts 2000) Kommissionen er bekendt med de s(cid:230)rlige problemer, som de p(cid:229)g(cid:230)ldende virksomheder b(cid:229)de direkte og indirekte er udsat for i forbindelse med Donau-transporten som fłlge af afsp(cid:230)rringen af Donau p(cid:229) grund af NATO(cid:146)s łdel(cid:230)ggelse af broerne ved Novi Sad. Spłrgsm(cid:229)let om udligning af disse tab kan imidlertid fłrst behandles, n(cid:229)r det eventuelle ansvar herfor er blevet fastlagt i de p(cid:229)g(cid:230)ldende retlige instanser. Hvad ang(cid:229)r genoptagelsen af sejlads p(cid:229) Donau, er Europa-Kommissionen for łjeblikket ved at behandle en anmodning fra Donau-Kommissionen om samfinansiering af et projektforslag om rydning af et sejllłb ved fjernelse af ruinerne fra de broer, der er blevet łdelagt af NATO, og af eventuel ikke-eksploderet ammunition, samt udbedring af flodsengen og dens bredder. Projektet og hele dets baggrund er, b(cid:229)de ud fra et politisk, teknisk og juridisk synspunkt, meget kompliceret. (2000/C 374 E/080) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0410/00 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (23. februar 2000) Om: Cambodja Er Kommissionen klar over, at der stadig h(cid:230)vdes at v(cid:230)re en lang r(cid:230)kke problemer i Cambodja sp(cid:230)ndende fra dyb fattigdom, sult i nogle omr(cid:229)der, omfattende korruption og kr(cid:230)nkelser af menneskerettigheder? Mener Kommissionen, at det er nłdvendigt at fasts(cid:230)tte betingelsesklausuler p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt? 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/69 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (7. marts 2000) Kommissionen er klar over, at Cambodja er blandt verdens mindst udviklede lande, og at det stadig k(cid:230)mper med fattigdoms- og dertil relaterede problemer. Landet st(cid:229)r over for store udfordringer i de kommende (cid:229)r, og det er nłdvendigt hurtigt at gennemfłre gennemgribende reformer. Kommissionen har haft regelm(cid:230)ssige konsultationer om s(cid:229)danne reformer med den nye cambodjanske regering siden dens dannelse. For indev(cid:230)rende har Kommissionen ingen planer om at stille nogen betingelser i forbindelse med sine udviklingsprogrammer, men den vil fortsat overv(cid:229)ge situationen i Cambodja nłje. Hvad ang(cid:229)r spłrgsm(cid:229)l som menneskerettigheder, demokratiseringsprocessen og korruption, har Kommis- sionen til hensigt at fłre indg(cid:229)ende drłftelser med de cambodjanske myndigheder om disse emner i forbindelse med arbejdet i det fłrste blandede udvalg EU/Cambodja, der efter planen skal finde sted i fłrste halv(cid:229)r af 2000. fłdevaresituationen i (cid:229)r 2000, mener internationale organisationer, at situationen i Med hensyn til Cambodja generelt set stadig er tilfredsstillende, men fłdevareknaphed udgłr dog stadig en potentiel trussel mod en betydelig del af befolkningen, og Kommissionen fłlger fortsat situationen for at kunne v(cid:230)re beredt, hvis der skulle opst(cid:229) en nłdsituation. (2000/C 374 E/081) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0416/00 af Caroline Jackson (PPE-DE) til Kommissionen (23. februar 2000) Om: Lavere moms p(cid:229) rekombinerede blodprodukter Kan Kommissionen oplyse, om den er villig til at udarbejde et forslag om en lavere moms-sats p(cid:229) rekombinante blodprodukter, og i ben(cid:230)gtende fald, hvorfor ikke? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (6. april 2000) For produkter fremstillet p(cid:229) basis af blod sondres der i momshenseende mellem de forskellige typer produkter. Visse produkter fremstillet p(cid:229) basis af blod og plasma fra mennesker, som f. eks. albumin, koagulations- faktorer og immunoglobuliner, betragtes som l(cid:230)gemidler efter R(cid:229)dets direktiv 89/381/E(cid:216)F af 14. juni 1989 (1). P(cid:229) disse produkter kan der i medfłr af artikel 12, stk. 3, litra a), sammen med bilag H, kategori 3, i sjette momsdirektiv 77/388/E(cid:216)F (2) som valgmulighed anvendes en nedsat sats. Rekombinerede blodprodukter (der er fremstillet ved hj(cid:230)lp af genteknologi, men ikke p(cid:229) basis af menneskeblod) er l(cid:230)gemidler, da de henhłrer under del A i bilaget til R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2309/ 93 (3), ifłlge hvilken der skal udstedes en markedsfłringstilladelse efter en centraliseret procedure. P(cid:229) dette grundlag kan der ogs(cid:229) p(cid:229) disse produkter anvendes en nedsat momssats. Labile produkter fremstillet p(cid:229) basis af blod, s(cid:229)som blodplasma og blodceller af menneskelig oprindelse, betragtes ikke som l(cid:230)gemidler. Derfor anvendes den normale momssats herp(cid:229), medens der indrłmmes momsfritagelse for fuldblod. Der burde m(cid:229)ske ses n(cid:230)rmere p(cid:229) dette unormale forhold, at fuldblod indrłmmes fritagelse, medens labile produkter, der er fremstillet p(cid:229) basis af s(cid:229)dant blod, beskattes. Sagen behandles i łjeblikket i Kommis- sionen for at undersłge, hvilken praksis der fłlges i medlemsstaterne


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0432/00 af Giorgos Katiforis (PSE) til Kommissionen. Kommissionens retstvist med Det Internationale Automobilforbund.

text: 21. 11. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 330 E/157 (2000/C 330 E/178) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0432/00 af Giorgos Katiforis (PSE) til Kommissionen (23. februar 2000) Om: Kommissionens retstvist med Det Internationale Automobilforbund Kan Kommissionen oplyse, hvorfor det fłrst var i slutningen af juni 1999, at Kommissionen forelagde sine klagepunkter mod Det Internationale Automobilforbund (FIA), skłnt FIA i juli 1994 frivilligt havde meddelt Kommissionen sine regler og vedt(cid:230)gter, og kan Kommissionen endvidere oplyse, hvilke tekniske beretninger der blev bestilt af tjenestegrenen for konkurrencespłrgsm(cid:229)l til stłtte for klagepunkterne? Kan Kommissionen oplyse, hvorfor den s(cid:229) sig nłdsaget til at bryde sine egne fortrolighedsregler og i strid med disse regler at underrette pressen om FIA-sagen, og kan den efter afgłrelsen ved Retten i Fłrste Instans om Kommissionens handlem(cid:229)de oplyse, hvilke disciplin(cid:230)re foranstaltninger den har indledt mod dem, der gav tilladelse til disse ulovligheder? Kan Kommissionen oplyse de samlede forsvarsomkostninger i denne sag mod FIA ved Retten i Fłrste Instans og herunder (a) de omkostninger, Kommissionen blev p(cid:229)lagt at afholde, samt (b) det antal mandetimer, de juridiske tjenestegrene har brugt p(cid:229) forsvaret i sagen? Kan Kommissionen garantere, at det ikke vil bevirke begr(cid:230)nsning eller indstilling af de nuv(cid:230)rende gratis tv-transmissioner af formel 1-lłb til de europ(cid:230)iske borgere, s(cid:229)fremt Kommissionens klagepunkter mod FIA tages til fłlge? Kan Kommissionen bekr(cid:230)fte, at kommissionsmedlem Redings beretning om sport, som Kommissionen vedtog i december 1999 og forelagde p(cid:229) Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds Helsinki-samling, er det mest aktuelle og definitive bidrag fra Kommissionen om sportsanliggender og anvendelsen af reglerne for det indre marked, og kan Kommissionen i s(cid:229) fald ligeledes bekr(cid:230)fte, at alle dens afdelinger m(cid:229) formodes at tage behłrigt hensyn hertil, n(cid:229)r de optr(cid:230)der p(cid:229) EU(cid:146)s vegne? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (4. april 2000) Det (cid:230)rede medlems spłrgsm(cid:229)l vedrłrer en verserende konkurrencesag. Med hensyn til parlamentsfore- spłrgsler vedrłrende verserende sager henviser Kommissionen det (cid:230)rede medlem til skrivelse af 28. januar 1999 fra den dav(cid:230)rende kommiss(cid:230)r for konkurrencespłrgsm(cid:229)l til formanden for Udvalget om (cid:216)konomi, Valutaspłrgsm(cid:229)l og Industripolitik, hvori det pr(cid:230)ciseres, at der kun kan gives begr(cid:230)nsede, generelle og ikke-fortrolige oplysninger om verserende sager. Med hensyn til forsinkelserne i disse sager henviser Kommissionen ogs(cid:229) til ovenn(cid:230)vnte skrivelse, hvori Kommissionen anfłrte, at Det Internationale Automobilforbund (FIA) selv udvidede sagen ved at (cid:230)ndre sine regler og ved at indgive en ny anmeldelse vedrłrende Formel 1 i september 1997. Det n(cid:230)vnes endvidere i skrivelsen, at Kommissionen havde modtaget en r(cid:230)kke klager mod FIA, efter at den oprindelige anmeldelse var indgivet. Generaldirektoratet for Konkurrence har ikke bestilt nogle tekniske undersłgelser vedrłrende FIA-sagerne. De nłdvendige oplysninger blev fremlagt af de involverede parter eller tredjeparter, enten p(cid:229) deres eget initiativ eller efter anmodning fra Kommissionen. Problemet i forbindelse med l(cid:230)kagen til pressen blev lłst ved Kommissionens undskyldning i en presse- meddelelse den 26. juli 1999 (IP/99/564) og Fłrsteinstansrettens kendelse af 6. december 1999 (sag T-85/ 98). Kommissionen henviser det (cid:230)rede medlem til denne afgłrelse. Der blev ikke konstateret nogen tjenestelig fejl, og der blev derfor ikke indledt nogen disciplin(cid:230)re foranstaltninger. C 330 E/158 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 Fłrsteinstansretten fastslog i ovenn(cid:230)vnte afgłrelse, at Kommissionen skulle betale de samlede omkost- ninger p(cid:229) 40 000 EUR, hvorimod FIA havde kr(cid:230)vet et belłb p(cid:229) 400 000 EUR. Kommissionen kan ikke oplyse, hvor mange mandetimer de juridiske tjenestegrene har brugt p(cid:229) forsvaret i sagen, der blev afsluttet p(cid:229) et tidligt tidspunkt i proceduren. Kommissionens personale- og budgetvedt(cid:230)gter indeholder ikke en metode til at beregne s(cid:229)danne omkostninger. Domstolen fastslog endvidere (sag C-409/96T/DEP), at det arbejde, som Kommissionens tjenestem(cid:230)nd udfłrer p(cid:229) Kommissionens vegne er led i deres opgaver som tjenestem(cid:230)nd, og at det ikke er muligt at specificere, at en bestemt del af arbejdet vedrłrer en bestemt sag. Med hensyn til det fjerde spłrgsm(cid:229)l kan Kommissionen meddele det (cid:230)rede medlem, at erkl(cid:230)ringen juni 1999. Kommissionen vedrłrende klagepunkterne allerede blev vedtaget af Kommissionen den 29. forventer, at den endelige afgłrelse i denne sag vil medfłre, at konkurrencen p(cid:229) det p(cid:229)g(cid:230)ldende marked for tv- og radiotransmissioner bliver sk(cid:230)rpet. Kommissionen kan endelig bekr(cid:230)fte, at den omtalte rapport om sport fra december 1999 er Kommis- sionens seneste erkl(cid:230)ring om dens globale politik p(cid:229) sportsomr(cid:229)det, og at alle Kommissionens afdelinger tager hensyn til indholdet heri i forbindelse med deres respektive foranstaltninger. (2000/C 330 E/179) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0434/00 af Cristiana Muscardini (UEN) og Mauro Nobilia (UEN) til Kommissionen Om: Sikkerhedsstandarder for beboelsesejendomme (23. februar 2000) Kan Kommissionen (cid:129) p(cid:229) baggrund af forespłrgsel E-2480/99 og Kommissionens svar (1), hvoraf det fremg(cid:229)r, at Kommissionen ikke har fundet det nłdvendigt med f(cid:230)lles lovgivning omkring sikkerheds- standarder for beboelsesejendomme trods de talrige h(cid:230)ndelser, medierne beretter om (cid:129) oplyse, hvorfor et direktiv, der er mere end 12 (cid:229)r gammelt (R(cid:229)dets direktiv 89/106/E(cid:216)F af 21. december 1988 (2)), endnu ikke er gennemfłrt i alle medlemsstater? Mener Kommissionen ikke, at det kan t(cid:230)nkes, at et direktiv af s(cid:229) gammel dato ikke l(cid:230)ngere opfylder de krav, der i dag stilles til boligers sikkerhed, og at det błr ajourfłres? Kan Kommissionen samtidig med, at den beordrer en omg(cid:229)ende udarbejdelse af et direktiv om sikker- hedsstandarder for beboelsesejendomme, fremskynde fuldfłrelsen af de (cid:230)ndringer af de tekniske specifika- tioner, som standardiseringsorganerne er i f(cid:230)rd med, s(cid:229)ledes at man kan n(cid:229) frem til et s(cid:230)t harmoniserede og s(cid:229) vidt muligt endegyldige regler? Kan Kommissionen endelig beskrive kravene til gennemfłrelse af det omtalte direktiv, efter at det er blevet moderniseret og omsat til medlemsstaternes retsorden? (1) EFT C 280 E af 3. 10. 2000, s. 52. (2) EFT L 40 af 11. 2. 1989, s. 12. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (6. april 2000) Kommissionen deler de (cid:230)rede medlemmers bekymringer for sikkerheden i beboelsesejendomme i EU. Kommissionen har nu i flere (cid:229)r og i det omfang, dens mandat og midler har tilladt det, gjort utallige bestr(cid:230)belser for at f(cid:229) harmoniseret de forskellige former for og metoder til konstruktion og opfłrelse af byggeri, b(cid:229)de i byggesektoren og inden for offentlige arbejder. Bestr(cid:230)belserne har bl. a. resulteret i, at R(cid:229)dets direktiv 89/106/E(cid:216)F om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes love og administrative bestem- melser om byggevarer er blevet vedtaget, og at der er opstillet s(cid:229)kaldte »Eurocodes«. Kommissionen skal desuden p(cid:229)pege, at alle medlemsstaterne nu har gennemfłrt n(cid:230)vnte direktiv, senest Belgien i 1998