eurovoc_concepts:
credit institution
indemnification
investment company
investment protection
member country

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 16. 02. 2000 KOM(2000) 81 lopullinen KOMISSION KERTOMUS sijoittajien korvausjärjestelmistä annetun direktiivin (97/9/EY) 7 artiklan 1 kohdassa säädetyn vientikiellon soveltamisesta SISÄLLYSLUETTELO Komission kertomus sijoittajien korvausjärjestelmistä annetun direktiivin (97/9/EY) 7 artiklan 1 kohdassa säädetyn vientikiellon soveltamisesta. 3 1. Johdanto. 3 2. Suojan voimassaoloon muissa EU:n jäsenvaltioissa sovellettavat yleisperiaatteet. 4 3. Vientikieltoehto. 5 3. 1 Perusteluja vientikiellon jatkamisen puolesta ja sitä vastaan. 5 3. 2 Perusteluja vientikiellon säilyttämiselle. 7 3. 3 Perusteluja vientikiellon poistamiselle. 7 4. Päätelmät. 9 LIITE. 8 1. EU:n jäsenvaltioiden korvausjärjestelmien pääpiirteet. 11 1. 1 Nykyisten järjestelmien lukumäärä ja laajuus sekä jäsenyys niissä. 11 1. 2 Korvausten määrä ja soveltamisala. 12 1. 3 Korvausjärjestelmän soveltamiseen liittyvät vaiheet ja menettelyt. 12 1. 4 Rahoitus ja maksuosuudet. 13 1. 5 Täydennyslauseke. 13 2. LAINSÄÄDÄNTÖ, JA TOIMINNAN MUODOT. 14 YHTEYSTIEDOT, JÄRJESTELMÄN JÄSENET 3. SUOJATASOT JA RAHOITUSOSUUDET. 25 2 KOMISSION KERTOMUS sijoittajien korvausjärjestelmistä annetun direktiivin (97/9/EY) 7 artiklan 1 kohdassa säädetyn vientikiellon soveltamisesta 1. JOHDANTO ja yksi direktiivi neuvoston direktiivin tarkoituksena 97/9/EY on 93/22/EY (sijoituspalveludirektiivi) laajuisen Sijoittajien korvausjärjestelmistä 3 päivänä maaliskuuta 1997 annettu Euroopan parlamentin rahoituspalvelujen viitekehyksen tukipilareista. Direktiivin yhtenäismarkkinoiden eurooppalaisen lähtökohtana on sijoituspalveluista arvopaperimarkkinoilla 10 päivänä toukokuuta artikla. 1993 annetun toimiluvan Sijoituspalveludirektiivin tarjoaminen johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneille ja sieltä toimiluvan saaneille sijoituspalveluyrityksille. Tähän tavoitteeseen pyritään toiminnan vakautta koskevilla säännöillä, joita sijoituspalveluyritysten on jatkuvasti noudatettava ja joihin sisältyvillä organisatorisilla määräyksillä sijoituspalveluyrityksiä pyritään estämään ja käyttämästä varoja. sijoittajille Sijoituspalveludirektiivissä suojaamisesta tapauksissa, joissa on kyse vilpistä, sääntöjen rikkomisesta tai muista olosuhteista, joissa sijoituspalveluyritys ei kykene korvaamaan sijoittajille näiden menettämiä käteisvaroja ja rahoitusvälineitä. Tämä yhdenmukainen vähimmäissuojataso luodaan sijoittajien korvausjärjestelmistä annetulla direktiivillä. rahoitusvälineitä säädetä kuuluvia kuitenkaan on Euroopan sijoittajien 12 ei suojaamiseksi piensijoittajien Sijoittajien korvausjärjestelmistä annettu direktiivi tuli voimaan 26. maaliskuuta 1997, ja jäsenvaltioiden on saatettava se voimaan viimeistään 26. syyskuuta 1998. (1) Etenkin säilyttämiseksi rahoitusjärjestelmää kohtaan jäsenvaltioiden on direktiivin mukaisesti perustettava sijoittajien korvausjärjestelmiä, joiden tarkoituksena on suojata sijoittajien saatavat siinä tapauksessa, että sijoituspalveluyritys ei pysty täyttämään velvoitteitaan. Järjestelmään liittyminen on ennakkoedellytys sijoituspalveludirektiivin mukaisen toimiluvan saamiselle; jos suojaa ei enää tarjota sijoittajille, yrityksen toimilupa peruutetaan. (2) luottamuksen ja On huomattava, että sijoittajien korvausjärjestelmistä annettua direktiiviä sovelletaan kaikkiin sijoituspalveluyrityksiin – myös luottolaitoksiin, joilla on oikeus tarjota sijoituspalveluja. Kyseisen direktiivin lähtökohtana on lisäksi ollut talletusten vakuusjärjestelmistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/19/EY. Sillä pyrittiin takaamaan vähimmäissuojataso tallettajille tilanteissa, joissa maksukyvytön luottolaitos joudutaan lakkauttamaan. kuitenkin annetussa Talletusten tavanomaiseen taas kun sisältyvien luottolaitoksen kanssa harjoitettuun sijoitustoimintaan liittyvät saatavat voidaan kattaa sijoittajien korvausjärjestelmistä annetun direktiivin säännösten mukaisesti. (3) vakuusjärjestelmistä pankkitoimintaan direktiivissä talletusten säädetään suojasta, 1 2 3 Sijoittajien korvausjärjestelmistä annetun direktiivin 15 artikla. Sijoittajien korvausjärjestelmistä annetun direktiivin 5 artiklan 4 kohta. Sijoittajien korvausjärjestelmistä annetun direktiivin 2 artiklan 3 kohta. 3 Tämä kertomus täydentää talletusten vakuusjärjestelmistä annetusta direktiivistä laadittua vastaavia aiheita käsittelevää kertomusta, jonka komissio antoi 22. 12. 99. 2. SUOJAN VOIMASSAOLOON MUISSA EU:N JÄSENVALTIOISSA SOVELLETTAVAT YLEISPERIAATTEET myös kattavat mukaan järjestelmät järjestelmään Sijoittajien korvausjärjestelmistä annetussa direktiivissä säädetään yleisperiaatteesta, jonka kuuluvien sijoituspalveluyritysten muihin jäsenvaltioihin perustamien sivuliikkeiden asiakkaina olevat sijoittajat. (4) Tämä säännös ulottaa vastavuoroisen tunnustamisen yleisen korvausjärjestelmiä. periaatteen kotijäsenvaltion Sijoituspalveluyrityksen säännökset ulotetaan siten koskemaan myös yrityksen muissa jäsenvaltioissa sijaitsevia sivuliikkeitä. Tämän periaatteen lähtökohtana on, että pääkonttori muodostaa sivuliikkeidensä kanssa yhden sisämarkkinoilla toimivan yksikön, joka kuuluu yhden toimiluvan piiriin ja jonka toimintaa valvotaan keskitetysti. myös pääkonttoriin sovellettavat koskemaan sijoittajien yrityksen kahdesta tärkeästä kuitenkin säädetään Direktiivissä tähän periaatteeseen. Siinä säädetään ensinnäkin, että mahdollisten markkinahäiriöiden laajemman suojatason tarjoavan järjestelmän on välttämiseksi korkeamman tai ainakin siirtymäkauden aikana heikennettävä tarjoamaansa suojaa sellaisissa jäsenvaltioissa sijaitsevissa sivuliikkeissä, tarjoavat heikomman suojatason. Myös talletusten vakuusjärjestelmistä on annettu vastaava säännös (5), jota kutsutaan vientikielloksi tai vientikieltoehdoksi. joiden korvausjärjestelmät poikkeuksesta suojatason kapeamman Toinen poikkeus, jota kutsutaan täydentämisehdoksi ("topping-up"), antaa alemman kuuluvalle tai jäsenvaltion sijoituspalveluyritykselle sijaitsevien korvausjärjestelmään sivuliikkeidensä paremman suojatason. Myös talletusten vakuusjärjestelmistä on annettu vastaava säännös (6). takaavaan liittyä sellaisissa korvausjärjestelmät oikeuden parantaakseen joiden järjestelmään vastaanottavan jäsenvaltioissa suojatasoa, tarjoavat Molempien ehtojen tarkoituksena on torjua epätasapuolisten kilpailuolosuhteiden syntyminen sijoittajille tarjottavan suojatason takia. Ehtojen välillä on kuitenkin se olennainen ero, että vientikielto heikentää sellaisten sijoittajien suojaa, joille tarjottaisiin muussa tapauksessa parempi suoja, kun taas täydentämistä koskevan ehdon tarkoituksena on suojatason parantaminen (vaikka varsinainen päätös suojatason parantamisesta jää edelleen sijoituspalveluyritykselle itselleen, ja jotkin yritykset saattavat päättää olla liittymättä vastaanottavan jäsenvaltion järjestelmään). edustaa Vientikielto sijoituspalveluiden yhtenäismarkkinoiden periaatteeseen, sillä se asettaa saman sijoituspalveluyrityksen sijoittajat eriarvoiseen asemaan maksukyvyttömyystapauksissa. Lisäksi arvioidaan, että markkinahäiriöt kestäisivät todennäköisesti vain lyhyen jakson ajan. Vientikielto merkittävää poikkeusta 4 5 6 Direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa säädetään, että "kunkin jäsenvaltion on varmistettava alueellaan yhden tai useamman sijoittajien korvausjärjestelmän perustaminen ja virallinen tunnustaminen". Direktiivin 7 artiklassa puolestaan säädetään periaatteesta, jonka mukaan "jäsenvaltiossa perustetut ja siellä 2 artiklan kattavat myös korvausjärjestelmät 1 sijoituspalveluyritysten muihin jäsenvaltioihin perustamien sivuliikkeiden sijoittajat". Talletusten vakuusjärjestelmistä annetun direktiivin 4 artiklan 1 kohdan 2 alakohta. Talletusten vakuusjärjestelmistä annetun direktiivin 4 artiklan 2 kohta. kohdan mukaisesti hyväksytyt sijoittajien virallisesti 4 tarkoitettu direktiivissä onkin sovellettavaksi ainoastaan toimenpiteeksi, ja sen voimassaolon on määrä päättyä vuoden 1999 lopussa, elleivät Euroopan parlamentti ja neuvosto päätä jatkaa kiellon voimassaoloa komission ehdotuksesta. siirtymäkaudella 3. VIENTIKIELTOEHTO Sijoittajien korvausjärjestelmistä annetun direktiivin 7 artiklan 1 kohdan 2 alakohdassa säädetään, että komission on laadittava kertomus vientikiellosta ja arvioitava tarvetta jatkaa kiellon soveltamista vuoden 1999 jälkeen. Kyseisen artiklan sanamuoto on seuraava: "Joulukuun 31 päivään 1999 asti mainitun suojan taso ja laajuus, prosenttiosuus mukaan lukien, eivät saa olla suurempia kuin vastaanottavan jäsenvaltion alueella käytetyn vastaavan korvausjärjestelmän tarjoama enimmäistaso ja -laajuus. Komissio laatii tähän päivämäärään mennessä kertomuksen tämän alakohdan ja edellä tarkoitetun direktiivin 94/19/EY 4 artiklan 1 kohdan (7) soveltamisesta saadun kokemuksen säännösten soveltamista. Komissio tekee tarvittaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen direktiiviksi näiden määräysten voimassaoloajan jatkamisesta. " perusteella tarkastelee tarvetta näiden jatkaa ja Kertomuksen laatiminen asetettuun määräpäivään mennessä on erityisen jota voidaan tärkeää, sijoituspalveluyritysten on noudatettava 31. joulukuuta 1999 jälkeen. lainsäädäntöä, kertomuksella selkiyttää koska Tässä jaksossa keskitytään vientikieltoon ja esitetään viimeaikaiseen kehitykseen perustuvia huomioita kiellon jatkamisen puolesta ja sitä vastaan. Kohdassa 3. 1 luetellaan tässä yhteydessä käytetyt ja kohdissa 3. 2 ja 3. 3 esitellään ja tutkitaan tarkemmin tärkeimpiä perusteita kiellon säilyttämiselle ja sen poistamiselle. tarkasteluperusteet 3. 1 Perusteluja vientikiellon jatkamisen puolesta ja sitä vastaan On aivan ensiksi huomautettava, että sijoittajien korvausjärjestelmistä annettuun direktiiviin sisältyvän vientikiellon sanamuoto perustuu kompromissiratkaisuun, jonka komission ja osa jäsenvaltioista saivat aikaan käydessään keskusteluja talletusten vakuusjärjestelmistä annetusta direktiivistä. (8) 7 8 kuin alueella vastaavan jäsenvaltion vastaanottavan Talletusten vakuusjärjestelmistä annetun direktiivin 4 artiklan 1 kohdan 1 ja 2 alakohdan sanamuoto on seuraava: "Turvan taso tai laajuus, mukaan lukien prosenttimäärä, ei saa 31 päivään joulukuuta 1999 asti olla suurempi tarjoama enimmäistaso ja -laajuus. Komissio laatii tähän päivämäärään mennessä kertomuksen toisen alakohdan soveltamisesta saadun kokemuksen perusteella ja tarkastelee tarvetta jatkaa näiden säännösten soveltamista. Komissio tekee tarvittaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle direktiiviehdotuksen, jonka tarkoituksena on pidentää säännösten voimassaoloaikaa. " Tämä ilmenee erittäin selkeästi komission kyseisestä direktiivistä laatimasta kertomuksesta. Erityisesti kertomuksen kohdassa 2. 1 korostetaan, että talletusten vakuusjärjestelmistä annettuun direktiiviin sisältyvä ehto perustui kompromissiratkaisuun komission, joidenkin jäsenvaltioiden valtuuskuntien ja oikeudellisen yksikön välillä. Komissio oli haluton hyväksymään vientikieltoa, valtuuskunnat puolestaan pitivät kieltoa erityisen tärkeänä ehtona ja oikeudellinen yksikkö katsoi, että kielto voitaisiin hyväksyä vain tilapäisratkaisuna. vakuusjärjestelmän 5 luottolaitosten sivuliikkeet saattaisivat Joidenkin jäsenvaltioiden valtuuskunnat ilmoittivat keskusteluissa olevansa erityisen joita saattaisi aiheutua siitä, että kotijäsenvaltion huolissaan markkinahäiriöistä, luottolaitosten tarjoamaa suojaa korkeamman suojatason tarjoavissa jäsenvaltioissa sijaitsevat tarjota paremman suojan kuin kotijäsenvaltion luottolaitos. Ne pelkäsivät toisin sanoen, että talletussuojatasojen luottolaitoksista väliset ulkomaisiin laitoksiin. Tästä ei kuitenkaan ollut todisteita, kuten ei myöskään siitä, kuinka uusi talletussuojaa koskeva asetus olisi vaikuttanut tallettajien mieltymyksiin joitakin vuosia myöhemmin syyt luottolaitosta valittaessa. Vastaavat sijoittajien korvausjärjestelmistä annettuun direktiivin sisältyvän vientikiellon hyväksymiseen. talletusten siirtämiseen kotimaisista johtaisivat johtivat erot Näille kahdelle direktiiville on yhteistä se, että niihin sisältyvä vientikielto on luonteeltaan väliaikainen, mikä merkitsee kiellon voimassaolon päättymistä, elleivät Euroopan parlamentti ja neuvosto päätä jatkaa sen voimassaoloa komission ehdotuksesta. Tätä näkökohtaa korostettiin yhteisöjen tuomioistuimen 13. toukokuuta (9) liittyi 1997 antamassa Tuomioistuin hylkäsi Saksan hallituksen ehtoa vastaan nostaman kumoamiskanteen ja totesi erityisesti, että "aihepiirin monimutkaisuus ja jäsenvaltioissa voimassa olevien lainsäädäntöjen väliset erot huomioon ottaen on kuitenkin todettava, että parlamentilla tarvittava yhdenmukaistaminen". talletusten vakuusjärjestelmiin. neuvostolla tuomiossa, asteittain toteuttaa valta joka oli ja Sijoittajien korvausjärjestelmistä annetun direktiivin 7 artiklan 1 kohdan 2 alakohtaa ja talletusten vakuusjärjestelmistä annetun direktiivin 4 artiklan 1 kohdan 3 alakohtaa vertaamalla voidaan tarkastella toista direktiivejä yhdistävää tekijää. Tämä yhtymäkohta liittyy perusteisiin, joita komission olisi noudatettava laatiessaan kertomusta vientikiellosta. Molempien direktiivien mukaisesti kertomukset on laadittava kyseisen ehdon "soveltamisesta saadun kokemuksen perusteella". Vientikiellon väliaikaisuutta koskevan periaatteen ja kokemukseen perustuvan päätöksenteon välillä on korvaussuhde. Yleissääntönä on, että mitä kauemmin kieltoa sovelletaan, sitä enemmän kokemusta saadaan sen soveltamisesta. Komission olisikin pyrittävä luomaan tasapaino rahoituspalveluiden yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen tärkeyden ja perussääntöjen riittämättömästä yhdenmukaistamisesta aiheutuvien markkinahäiriöiden välttämisen välille. Näiden kahden direktiivin keskinäistä vertailua jatkettaessa voidaan havaita, että sijoittajien korvausjärjestelmistä annetussa direktiivissä säädetään kertomuksen laadinnassa noudatettavasta lisäperusteesta. Talletusten vakuusjärjestelmistä lausekkeen annetussa direktiivissä sijoittajien "soveltamisesta korvausjärjestelmistä annetun direktiivin mukaisesti komission on laadittava kertomus myös "direktiivin 94/19/EY 4 artiklan 1 kohdan soveltamisesta saadun kokemuksen perusteella". (10) kertomus on perusteella", laadittava taas kokemuksen säädetään, saadun kun että Tämä on erityisen tärkeä yhdysside direktiivien välillä. Vaikka useimmat jäsenvaltiot (14 jäsenvaltiota 15:sta) ovat jo panneet sijoittajien korvausjärjestelmistä annetun 9 10 Ks. komission kertomus talletusten vakuusjärjestelmistä annetusta direktiivistä. Talletusten vakuusjärjestelmistä annetun direktiivin 4 artiklan 1 kohta koskee nimenomaan talletussuojan vientikieltoa. 6 kokemusta. direktiivin täytäntöön, direktiivin säännösten käytännön soveltamisesta on saatu Useimmat hyväksyivät vähän vasta täytäntöönpanotoimenpiteet 1999 1998 alkupuolella, ja jotkin jäsenvaltiot täydensivät toimenpidekokonaisuutta vuoden 1999 lopulla vielä hallinnollisilla ja hallituksen antamilla määräyksillä. Luottolaitoksilla on sitä vastoin ollut käytettävissään pidempi aika kiellon soveltamisen arvioimiseen, sillä direktiivi 94/19/EY hyväksyttiin 30. toukokuuta 1994 ja jäsenvaltiot panivat sen täytäntöön vuoden 1995 aikana. jäsenvaltiot tai loppupuolella vuoden vuoden Talletusten vakuusjärjestelmistä annettuun direktiivin sisältyvästä vientikiellosta saatu kokemus ja pankkialalla tehty päätös ovatkin avainasemassa komission tehdessä päätöstä sijoittajien korvausjärjestelmistä annetusta direktiivistä. 3. 2 Perusteluja vientikiellon säilyttämiselle Joidenkin jäsenvaltioiden pääperustelu vientikiellon säilyttämisen puolesta oli se, ettei vientikiellon varsinaisesta soveltamisesta ole vielä riittävästi kokemusta. Tämä johtuu siitä, ettei yksikään sellainen luottolaitos tai sijoituspalveluyritys, jolla on sivuliikkeitä muissa jäsenvaltioissa, ole ollut tarkastelujakson aikana kykenemätön suoriutumaan velvollisuuksistaan taloudelliseen tilanteeseensa suoraan liittyvistä syistä. (11) ajankohtana Suojatasojen välisistä eroista johtuvien markkinahäiriöiden mahdollisuutta ei voida direktiivin kokonaan tänä ei hyväksymisajankohtana, vuonna 1997, ja vientikiellon voimassaoloa olisi siten jatkettava. sulkea kuten voitu pois, erityisen jäsenvaltioiden mielestä että Euroopan olisi Joidenkin rahoitusmarkkinoiden lähentymiskehityksestä ja sijoittajien korvausjärjestelmän soveltamisalaan kuuluvista maksujen laiminlyönneistä muissa jäsenvaltioissa hankitaan lisäkokemusta ennen vientikiellon poistamista. Tätä perustellaan sillä, että osoittautua korvausten ongelmallisemmaksi kuin järjestelmän täytäntöönpanoa koskevan lain säätäminen, ja saattaa johtaa erilaisiin käytäntöihin eri jäsenvaltioissa. maksamisessa noudatettava käytäntö tärkeää, saattaa 3. 3 Perusteluja vientikiellon poistamiselle periaatteeseen yhtenäismarkkinoiden sijoituspalveluyrityksen Rahoitusalan yhtenäismarkkinoiden periaate. Vientikielto muodostaa poikkeuksen esteitä rahoitusalan sijoittautumisoikeuden ja palvelujen vapaan tarjoamisen harjoittamiselle. Lisäksi sijoittajia saman syrjivästi maksukyvyttömyystilanteessa, mikä jonka mukaan on että sijoituspalveluyritys pankkitoiminnan kannalta katsottava yhdeksi yksiköksi. Näistä syistä neuvosto ja parlamentti hyväksyivät vientikiellon vain siirtymäjärjestelynä. Vientikiellon muodostaman poikkeuksen käyttöönoton pääperusteluna oli direktiivin antamista edeltävässä vaiheessa vallinnut monimutkainen ja epäselvä tilanne. periaatetta, sekä vastoin olisi lainsäädännön sivuliikkeet saatetaan kohdella sen luo ja ja 11 Ks. myös komissio kertomus talletusten vakuusjärjestelmistä annetusta direktiivistä, kohta 3. 2. 7 Rahoitusalalla tapahtunut kehitys. Rahoitusala on muuttunut huomattavasti direktiivin antamisen jälkeen sijoittajien korvausjärjestelmien yhdenmukaistamisen ja rahoitusalan yhdentymisen tuloksena. useimmissa riippumatta – kuuluvat ollut Korvausjärjestelmien yhdenmukaistamisessa on ensinnäkin tapahtunut paljon joulukuuta 1999 päättyvän siirtymäkauden aikana. Lakisääteinen muutoksia 31. vähimmäissuoja (20 000 euroa) on käytössä kaikissa jäsenvaltioissa ja kaikki järjestelmään. On sivuliikkeet – niiden sijainnista sijoittajien ennen jäsenvaltioissa että huomattava, korvausjärjestelmistä annetun direktiivin hyväksymistä käytössä sijoittajia suojaavaa korvausjärjestelmää. Tällä hetkellä voimassa oleva lainsäädäntö osoittaa, että sijoittajille maksettavien toisiaan lukuun ottamatta kaikissa useimmissa jäsenvaltioissa. Neljää jäsenvaltioissa otetaan 1. tammikuuta 2000 mennessä käyttöön 20 000–28 000 euron pakollinen korvaustaso sijoittajaa kohden. Ainoita poikkeuksia ovat Tanska (käteisvarojen osalta 40 000 euroa ja rahoitusvälineiden osalta 20 000 euroa), Belgia (käteisvarojen osalta 20 000 euroa ja arvopapereiden osalta 20 000 euroa), Ranska (käteisvarojen osalta 70 000 euroa ja rahoitusvälineiden osalta 70 000 euroa) ja Yhdistynyt kuningaskunta (73 000 euroa) (ks. liite). tasot jäsenvaltiota lähenemässä korvausten ovat ei Yhteenvetona voidaan todeta, ettei jäsenvaltioiden suojatasojen välillä ole enää direktiivin antamishetkellä vallinneita suuria eroja, jotka oikeuttivat myöntämään väliaikaisen poikkeuksen yhtenäismarkkinoiden periaatteesta. Näin ollen tärkein peruste poikkeuksen myöntämiselle on poistunut. Toinen rahoitusmarkkinoiden kehityssuuntaus, joka on tärkeää ottaa huomioon vientikieltoa arvioitaessa, on rahoitusalan yhdentyminen. Tämä suuntaus on ollut (12) Arvopaperimarkkinoilla muutosta on vallitseva myös pankkimarkkinoilla. vauhdittanut erityisesti tietotekniikan ja sähköisten verkkojen yleistyminen. Tämä on johtanut välittäjien on merkinnyt globaalistuminen toimintatavoissa. sijoitussalkkujen ja sijoituspäätösten kansainvälistymistä. Teknologia on edistänyt kansallisten rajojen poistamista tai ylittämistä. perinpohjaisiin muutoksiin Talouden arvopaperimarkkinoiden puolestaan ja Pankit ovat vahvistaneet sulautumien ja yritysostojen kautta asemaansa kyetäkseen kilpailemaan kansainvälisillä markkinoilla. Myös pankkikonserneihin kuuluvat arvopaperiyhtiöt ovat olleet mukana näissä järjestelyissä. on käyttöönotto käynnistänyt rakenteellisia muutoksia poistamalla Euron valuuttakurssiriskit ja luomalla vakaan perustan rahoitusalan yhdentymiskehitykselle ja kilpailulle. Todellisten rahoituspalvelualan yhtenäismarkkinoiden toteuttamista pyritään edistämään rahoitusmarkkinoiden puitteiden toteuttamista koskevalla jotka on toimintasuunnitelmalla, toteutettava pikaisesti, "jotta yhteistä rahaa voidaan hyödyntää täysimääräisesti, ja (13) jotta varmistetaan Euroopan rahoitusmarkkinoiden optimaalinen toiminta". Kaiken kaikkiaan yhdentymiskehitys on ollut voimakasta viime vuosina ja tämä suuntaus on mitä ilmeisimmin jatkumassa. jossa yksilöidään käytännön toimenpiteitä, 12 13 Ks. komission kertomus talletusten vakuusjärjestelmistä annetusta direktiivistä, kohta 3. 3. Komission tiedonanto – Rahoitusmarkkinoiden puitteiden toteuttaminen: KOM(1999) 232, 11. 5. 1999. toimintasuunnitelma, 8 yhdentymisprosessissa Rahoitusalan yhtenäismarkkinoita rahoitusmarkkinoiden vakaan yhdentymiskehityksen edistämiseksi. kansallisiin markkinoihin. Kielto jäänne, on vientikielto on joka hajottaa poistettava EU:n joiden perusteella Mahdollisia häiriöitä koskevat arviot. Vientikiellon poistamisesta mahdollisesti saatuihin aiheutuvien markkinahäiriöiden osalta voidaan viitata pankkialalla kokemuksiin, ei ole vientikiellon poistamisesta mahdollisesti aiheutuvien markkinahäiriöiden osalta puolueetonta ja että tosiasioihin perustuvaa todennäköisiä tai merkittäviä. Jäsenvaltiot eivät ole markkinahäiriöriskit ovat täsmentämään sellaisten markkinahäiriöiden muotoa tai myöskään pystyneet laajuutta, joutuisivat kärsimään vientikiellon päättyessä". (14) jolla voitaisiin perustella huolta "millään jäsenvaltiolla joista kotimaiset luottolaitokset tietoa, siitä, 4. PÄÄTELMÄT Jäsenvaltioissa sovellettavat sijoittajien korvausjärjestelmät on nyt yhdenmukaistettu direktiivin periaatteiden ja syystä vaikuttaa suhteettomalta jatkaa vientikieltoa sellaisten markkinahäiriöiden välttämiseksi, joita kukaan ei pysty arvioimaan ja täsmentämään ja joiden ilmeneminen näyttää erittäin epätodennäköiseltä. tavoitteiden mukaisesti. Tästä Vientikiellon jatkaminen merkitsisi, että suojautumista tällaiselta epätodennäköiseltä riskiltä pidettäisiin tärkeämpänä kuin rahoituspalvelujen yhtenäismarkkinoiden toteuttamista. jäsenvaltiot ole panneet sijoittajien Komissio on tietoinen siitä, etteivät kaikki korvausjärjestelmistä annettua direktiiviä täytäntöön riittävän ajoissa, jotta niillä olisi käytännön kokemusta sen säännösten soveltamisesta (ks. jakso 3). Tämän seurauksena olisikin tarkasteltava kiinteää yhteyttä sijoittajien korvausjärjestelmistä annetun direktiivin ja talletusten vakuusjärjestelmistä annetun direktiivin välillä. On ensinnäkin todettava, että sijoittajien korvausjärjestelmistä annetussa direktiivissä on varsinaisesti kyse talletusten vakuusjärjestelmistä annetun direktiivin säännösten ja periaatteiden saattamisesta koskemaan arvopaperimarkkinoita. Sen lisäksi, että direktiivit (sijoittajien korvausjärjestelmistä annettua direktiiviä 97/9/EY sovelletaan sijoituspalveluiden osalta myös pankkeihin), niiden rajatylittävää palvelujen tarjoamista koskevat artiklat ovat identtiset. Pankkialalla ilmenneistä ongelmista tai kysymyksistä saatu kokemus saattaa tästä syystä tarjota sijoituspalveluyritysten kannalta hyödyllisiä tietoja. täydentävät seikkojen joidenkin toisiaan osalta on sääntelyviranomaisten saada kannalta Yhteisön mahdollisimman kattava kuva näiden "direktiivikaksosten" soveltamisesta. Tässä yhteydessä on tärkeää pitää mielessä, että vaikka talletusten vakuusjärjestelmistä annettu direktiivi hyväksyttiin vuonna 1994 ja sijoittajien korvausjärjestelmistä johon mennessä komission on annettu direktiivi vasta vuonna 1997, määräaika, laadittava kertomukset vientikiellosta, on molempien direktiivien osalta sama (31. joulukuuta 1999). hyödyllistä lisäksi 14 Ks. komission kertomus talletusten vakuusjärjestelmistä annetusta direktiivistä, kohta 3. 3. 9 Komissio on myös sitä mieltä, että direktiivien välinen johdonmukaisuus on pyrittävä säilyttämään. Talletusten vakuusjärjestelmistä annetun direktiivin 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti laaditun komission kertomuksen mukaan talletusten vakuusjärjestelmiä koskeva vientikielto aiotaan poistaa. Vientikiellon jatkamista vuoden 1999 jälkeen sijoittajien korvausjärjestelmien osalta, muttei talletusten vakuusjärjestelmien osalta, olisi vaikea perustella. Asiakkaille tarjottavan suojan osalta on todettava, että koska osa järjestelmistä kattaa sekä talletukset että sijoittajien saatavat, vientikielto johtaisi syrjintään luottolaitoksen saman ulkomailla sijaitsevan sivuliikkeen tallettajien ja sijoittajien välillä. Kiellon voimassaolon päätyttyä (31. joulukuuta 1999) komissio seuraa kuitenkin tiiviisti tilanteen kehittymistä ja erityisesti vakavia markkinahäiriöitä niiden tietojen joita jäsenvaltioiden viranomaiset katsovat toimittaa. perusteella, Komissio aiheellisia voi lainsäädäntötoimenpiteitä. tarpeelliseksi ehdottaa tutkia mahdollisuutta jälkeen tämän 10 SIJOITTAJIEN KORVAUSJÄRJESTELMISTÄ ANNETUN DIREKTIIVIN 97/9/EY TÄYTÄNTÖÖNPANO EUROOPAN TALOUSALUEESEEN KUULUVISSA MAISSA LIITE 1. EU:N JÄSENVALTIOIDEN KORVAUSJÄRJESTELMIEN PÄÄPIIRTEET Tähän mennessä 14 jäsenvaltiota 15:sta on pannut direktiivin virallisesti täytäntöön. joka on ilmoittanut komissiolle antaneensa Poikkeuksen muodostaa Luxemburg, maaliskuussa 1999 parlamentille asiasta lakiesityksen, jonka käsittely on vielä kesken. Lakiesitys hyväksytään mahdollisesti vuoden 1999 lopulla. Tässä liitteessä ilmoittaneet panneensa viitataan siten vain niihin 14 jäsenvaltioon, direktiivin täytäntöön. jotka ovat 1. 1 Nykyisten järjestelmien lukumäärä ja laajuus sekä jäsenyys niissä sijoittajien Direktiivin säännösten nojalla jäsenvaltioiden on varmistettava alueellaan "yhden tai useamman virallinen tunnustaminen" eikä sijoituspalveluyritys saa tarjota sijoituspalveluja, jos se ei kuulu perustuu tällaiseen sijoituspalveludirektiivin 2 artiklan 1 kohtaan ja kattaa myös sellaiset luottolaitokset, joilla on oikeus tarjota sijoituspalveluja. Sijoituspalveluyrityksen korvausjärjestelmän järjestelmään. perustaminen määritelmä ja Direktiivissä säädetään, että luottolaitosten tapauksessa osa saatavista saattaa kuulua myös talletusten vakuusjärjestelmistä annetun direktiivin soveltamisalaan, ja lisäksi säädetään, että (1) kunkin jäsenvaltion on kirjattava molempien direktiivien kattamat saatavat jommankumman direktiivin soveltamisalaan kuuluvaan järjestelmään ja (2) kunkin saatavan voi korvata vain kerran. yksi vain käytössä sijoituspalveluiden harkitsevat mahdollisuutta korvausjärjestelmä. perustaa Nämä säännökset on pantu täytäntöön 14 jäsenvaltiossa. Useimmissa jäsenvaltioissa Joidenkin on jäsenvaltioiden sääntelyelimet yksityisiä lisäjärjestelmiä, mutteivat ole toistaiseksi käyttäneet tätä mahdollisuutta. Saksa, Espanja, Irlanti, Alankomaat ja Itävalta ovat ottaneet käyttöön useampia järjestelmiä, mutta järjestelmien jäsenyys riippuu tarjottavien palvelujen ja laitoksen luonteesta. Yksi toiset järjestelmistä on tarkoitettu sijoituspalveluyrityksille ja toinen tai tietyntyyppisille pankeille. Belgiassa, Tanskassa, Ranskassa ja Ruotsissa on käytössä vain yksi järjestelmä, joka maksaa korvauksia sekä sijoittajille että tallettajille (ja kattaa talletusten vakuusjärjestelmistä annetun direktiivin mukaiset saatavat). Näyttääkin siltä, etteivät sijoituspalveluyritykset eivätkä pankit voi ainakaan alkuvaiheessa käytännössä valita vapaasti järjestelmää, johon haluavat liittyä. korvausjärjestelmistä sijoittajien direktiivin annetun ja kaksi Luottolaitosten osalta on valittavana joista ensimmäinen on sekä pankkien tallettajat että sijoittajat kattavan rahaston perustaminen. Toisen vaihtoehdon mukaan sijoittajien korvausjärjestelmä kattaisi käteissaatavat vain siinä tapauksessa, että kyse on sijoituspalvelujen tarjoamisesta, kun taas talletukset korvataan erillisestä talletusten vakuusrahastosta. Ensimmäisen vaihtoehdon käytännön toteuttaminen edellyttää vielä lisätutkimuksia, ja lisäksi on varmistettava, ettei toimenpide riko talletusten vakuusjärjestelmistä eikä sijoittajien vaihtoehtoa, ensisijaista 11 korvausjärjestelmistä ensimmäissuojaa tallettajaa/sijoittajaa kohden). annettuja direktiivejä (esimerkiksi laskettaessa 1. 2 Korvausten määrä ja soveltamisala Direktiivissä säädetään, että järjestelmän mukaisen korvaustason olisi oltava vähintään 20 000 euroa kunkin sijoittajan saatavia kohden ja tätä pienemmän määrän saatetaan jättää osalta vähintään 90 prosenttia saatavista. korvausjärjestelmän ulkopuolelle toimintansa luonteen vuoksi (ammattimaiset ja institutionaaliset sijoittajat) tai siksi, että sijoittajilla on yhteyksiä taloudellisissa vaikeuksissa olevaan sijoituspalveluyritykseen. Jotkin sijoittajat kunkin sijoittajan Nämä säännökset on pantu täytäntöön 14 jäsenvaltiossa. Kaikissa järjestelmissä on määrätty perusteella maksettavat enismmäismäärät. Tämä määrä noudattaa muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta sijoittajien korvausjärjestelmistä annetussa direktiivissä säädettyä vähimmäismäärää (20 000 euroa). Korvattavat määrät ovat 1. tammikuuta 2000 lähtien (siirtymäkauden päätyttyä) seuraavat: korvausvaatimusten • Useimmissa jäsenvaltioissa korvausten enimmäismäärä sijoittajaa kohden on 20 000 euroa. Saksassa, Irlannissa ja Suomessa on lisäksi käytössä "90 prosenttia kaikista saatavista" -periaate, jos saatava on pienempi kuin 20 000 euroa. Portugali (25 000 euroa) ja Ruotsi (28 000 euroa) eivät jää kauas tästä määrästä. • Tanskassa käteisvaroista maksetaan korvauksia enintään 40 000 euroa ja arvopapereista 20 000 euroa. Belgiassa käteisvaroista maksettavilla korvauksille on asetettu 20 000 euron ja arvopapereille 20 000 euron yläraja, mutta nämä määrät sisältävät myös tallettajille (pankin maksukyvyttömyyden johdosta) maksettavat korvaukset. • Kahdessa on annetussa korvaustaso jäsenvaltiossa sijoittajien korvausjärjestelmistä korkeampi. direktiivissä Yhdistyneessä kuningaskunnassa suunnitellaan otettavaksi käyttöön 73 000 euron korvaustaso, jota pienemmille määrille on asetettu joitakin prosentuaalisia rajoituksia. Ranskassa on käytössä 70 000 euron raja sekä käteisen että rahoitusvälineiden osalta (käteistä koskeva korvausmäärä kattaa kuitenkin myös tallettajille pankin maksukyvyttömyyden johdosta maksettavat korvaukset). huomattavasti tasoa säädettyä Korvausten soveltamisalassa on suurempaa vaihtelua. Saksassa, Espanjassa, Alankomaissa, Itävallassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa kaikki sijoittajien korvausjärjestelmistä annetun direktiivin liitteessä I luetellut sijoittajaryhmät jätetään korvausjärjestelmän ulkopuolelle. Näin ei ole muissa jäsenvaltioissa. Järjestelmään osallistuvat kaikissa jäsenvaltioissa korvausten soveltamisalan ulkopuolelle. Osa jäsenvaltioista jättää tietyntyyppiset johdannaiset kattamatta. Esimerkiksi Itävallassa ja Portugalissa ei kateta hyödykejohdannaisia. sijoituspalveluyritykset kuitenkin laitokset jätetään ja 1. 3 Korvausjärjestelmän soveltamiseen liittyvät vaiheet ja menettelyt suojaamisen Sijoittajien yksityiskohtaisia säännöksiä korvausmenettelyn etenemisestä ja korvausten maksamiselle tiedottamisesta annetaan asiakkaille asetetuista määräajoista. Kaikki direktiivissä sekä toteuttamiseksi käytännössä 12 jäsenvaltiot ovat panneet nämä säännökset virallisesti täytäntöön. Koska yhdessäkään jäsenvaltiossa ei ole vielä esitetty direktiivin säännösten soveltamisalaan kuuluvia korvausvaatimuksia, direktiivin käytännön soveltamisesta ei ole vielä kokemusta. 1. 4 Rahoitus ja rahoitusosuudet liittyvistä kysymyksistä Järjestelmään sen maksukyky. Direktiivissä ei säädetä sijoittajien korvausjärjestelmien rahoitustavasta, mutta esitetään seuraavat periaatteet: (1) järjestelmien rahoitusvastuun on kuuluttava sijoituspalveluyrityksille itselleen, (2) järjestelmien rahoituskyvyn on oltava oikeassa suhteessa niiden sitoumuksiin ja (3) rahoitusjärjestelmän vakaus ei saa vaarantua. erityistä mielenkiintoa herättää rahoitusosuudet rahoitusvälineiden jäsenvaltiot Järjestelmiä on periaatteessa kahdenlaisia. Ensimmäisessä järjestelmässä jäseniltä peritään määräajoin maksuja ja rahoitusosuuksia ja toisessa puolestaan osallistujilta edellytetään tietynsuuruisia maksusitoumuksia ainoastaan siinä tapauksessa, että järjestelmälle esitetään korvausvaatimuksia. Ensin mainitussa järjestelmässä rahaston velvollisuuksien täyttämistä asetuksessa säädetyissä tiukoissa määräajoissa pyritään järjestelmään usein helpottamaan kytkemällä vaadittavat luottolaitosten osallistuvien (tai asiakasmäärä) suunnitelleet myös toisiinsa. lisärahoitusmekanismien käyttöönottoa. Näitä olisivat esimerkiksi ylimääräisten rahoitusosuuksien periminen siinä tapauksessa, että rahastossa ei ole riittävästi varoja taikka pankkien tai muiden järjestelmien tarjoamien saatavien kattamiseen, pyritään Lisätietojen lainanottomahdollisuuksien varmistamaan, että edellä mainittuja periaatteita noudatetaan esimerkiksi silloin, kun päätetään tarjoamia tai hallintoelimen lainamahdollisuuksia. Jos rahasto ei peri jäseniltään rahoitusosuuksia, saatavista rahastolla ei ole tarvittavia maksettavat korvaukset rahoitusresursseja välittömästi käytettävissään. Tätä mahdollisuutta onkin syytä tutkia yksityiskohtaisemmin. saattavat viivästyä, hyödyntäminen. keskuspankin käteisvarojen hyödyntää poliittisen keruulla Jotkin arvo ovat jos ja ja 1. 5 Täydentämisehto 14 pannutta täytäntöön säännökset täydentämistä liittäneet ovat Kaikki jonka mukaan muihin koskevan lainsäädäntöönsä jäsenvaltioihin sijoittautuneiden sijoituspalveluyritysten sivuliikkeet voivat osallistua kyseisten valtioiden korvausjärjestelmiin. Yhdelläkään jäsenvaltiolla ei kuitenkaan ole vielä kokemusta ehdon soveltamisesta. Ottaen huomioon, että korvaustaso on sama tai lähes sama kuin direktiivissä säädetty vähimmäistaso, voidaan olettaa, ettei ehdon soveltamisesta todennäköisesti saada kokemusta myöskään tulevaisuudessa. jäsenvaltiota ehdon, Yhdistyneessä kuningaskunnassa 14 sivuliikettä on hakenut osallistumisoikeutta järjestelmään, mutta hakemuksista puolet on peräisin maasta, joka on yksi direktiivin vasta äskettäin täytäntöön panneista valtioista (Ranska). Kyseisten sivuliikkeiden emoyhtiöt saattavatkin tarkistaa kantaansa niiden kotijäsenvaltion pantua direktiivin täytäntöön. jätetty järjestelmää koskevia toistaiseksi ole jäsenyyshakemuksia, mikä johtunee siitä, että sijoittajien korvausjärjestelmistä annettu direktiivi pantiin siellä syyskuun loppupuolella. täytäntöön vasta vuoden 1999 (15) Ranskassa ei 15 Ranska on itse asiassa ottanut käyttöön jopa Yhdistynyttä kuningaskuntaa korkeamman korvaustason. 13 2. LAINSÄÄDÄNTÖ, JÄRJESTELMÄN YHTEYSTIEDOT, JÄSENET JA TOIMINNAN MUODOT MAA LAKI TAI ASETUS JÄSENET JÄRJESTELMÄN YHTEYSTIEDOT TOIMINNAN MUOTO BELGIA (B) -17. 12. 1998 säädetty laki -17. 12. 1998 annettu asetus - talletusten ja rahoitusvälineiden suojarahastoa koskevat täytäntöönpanomää- räykset (Moniteur belge, 25. 2. 1999) TANSKA (DK) - 26. 6. 1998 säädetty laki nro 415 - 9. 4. 1999 annettu täytäntöönpano- määräys Sijoituspalveluyritykset ja sijoituspalveluja tarjoavat luottolaitokset; omaisuudenhoito- yhtiöihin (sociétés de gestion de fortune), jotka eivät saa ottaa vastaan arvopapereita tai käteisvaroja asiak- kailtaan, sovelletaan erilaisia liittymis- perusteita, ja niiden on osallistuttava järjes- telmän rahoittamiseen vain siinä tapauksessa, että rahastolle esitetään toista omaisuuden- hoitoyhtiötä koskeva korvausvaatimus. Luottolaitokset, kiinnitysluottolaitokset ja arvopaperivälittäjät; kukin muodostaa oman osastonsa ja kattaa omat tappionsa; rahasto vastaa myös tallettajien suojaamisesta. Fonds de Protection des Depôts et des Instruments Financiers Boulevard de Berlaimont 14 B-1000 Bruxelles Yhteyshenkilö: H. Debremaeker p. (32-2) 221 38 92 f. (32-2) 221 32 41 Rahasto tarjoaa talletusvakuuksia myös pankeille. pankki- Julkinen, oikeustoimikelpoinen; rahastoa johtaa 12-jäseninen johtokunta, johon kuuluu julkisen sektorin ja rahoitusalan ja rahoitusasioita edustajia; valiokunta (Commission käsittelevä financière) voi Bancaire et lähettää edustajansa kokouksiin; johtokunnan myös yksityisten korvausjärjestelmien perustaminen on sallittua. Yksityinen, lakisääteinen; Tanskan rahoitustarkastusviraston valvonnassa. Garantifonden for indskydere og investorer Niels Juels Gade7 PO Box 2082 DK – 1013 København K Rahasto tarjoaa talletusvakuuksia myös pankeille. 14 MAA LAKI TAI ASETUS JÄSENET JÄRJESTELMÄN YHTEYSTIEDOT TOIMINNAN MUOTO SAKSA (D) - 16. 7. 1998 säädetty laki (Gesetz zur Umsetzung der EG- Einlagensicherungs- richtlinie und EG- Anleger- entschaedigungs- richtlinie) - Verordnung über die Beitraege zu der Entschaedigungs- einrichtung der Wertpapierhandels- unternehmen bei der Kreditanstalt f ür Wiederaufbau - Samat kuin edellä KREIKKA (EL) - Laki 2533/1997 (1) Rahoituspalveluja tarjoavat laitokset; rahoituspalveluihin liittyvien saatavien osalta sijoitus- palveluyritykset (arvopaperiyhtiöt); sijoituspalveluihin liittyvien saatavien osalta muut kuin jäljempänä (kohdassa 2) mainitut pankit. (2) Sijoituspalveluihin liittyvien käteisvarojen ja arvopapereiden osalta yksityiset säästöpankit. Sijoituspalveluyritykset; pankit saattavat liittyä rahastoon tulevaisuu- dessa. (1) Entschädigungseinrichtung der Wertpapierhandelsunternehmen (EdW) Charlottenstr. 33/33a D - 10117 Berlin p. (49-30) 203 69 90 f. (49-30) 203 699 56 01 Julkinen; Kreditanstalt für Wiederaufbau perusti järjestelmän erityisrahastoksi, joka ei ole erillinen oikeushenkilö. (2) Entschaedigungseinrichtung deutscher Banken GmbH, Yksityinen. Burgstrasse 28, D - 10178 – Berlin Kohdassa 2 mainittu rahasto tarjoaa talletusvakuuksia myös pankeille. Athens Stock Exchange Members’ Guarantee Fund Fidiou 14-16, GR - TK 10678 ATHENS 15 Yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, jolla on julkinen tehtävä ja joka on pääomamarkkinoita käsittelevän valiokunnan (Capital Market Commission) valvonnassa. MAA LAKI TAI ASETUS JÄSENET JÄRJESTELMÄN YHTEYSTIEDOT TOIMINNAN MUOTO ESPANJA (E) - 16. 11. 1998 säädetty laki L. 37; joistakin direktiivin kohdista on säädettävä kuninkaan asetuksella, jolla muutetaan pankki- talletusten vakuus- rahastoa (Fondo de garantia de dépositos bancarios) koskevaa asetusta osittain. Osa vastauksista perustuu kuninkaan asetuksen säännöksiin. (1) Pakollinen: rahoituslaitokset, joilla on oikeus tarjota sijoituspalveluja (1) Tietoja ei saatavilla. de Valores) Kohdat 1 ja 2: yksityinen; kansallisen arvopaperimarkkinoita käsittelevän valiokunnan (Comision Nacional del Mercado valvonnassa; järjestelmät voidaan perustaa erillisiksi rahastoiksi, mutta ne eivät voi toimia erillisinä oikeushenkilöinä; järjestelmien hallinnoinnista vastaavat hyväksymät valvontaviranomaisten osakeyhtiöt. (2) Vapaaehtoinen: arvopaperipörssiin kuuluvat rahoitus- laitokset voivat perustaa erillisen järjestelmän (3) Pankit (4) Pankit (5) Pankit (2) Tietoja ei ole toimitettu. Tätä mahdollisuutta ei ole toistaiseksi käytetty. (3) Fondo de Garantía de Depósitos en Establecimientos bancarios (4) Fondo de Garantía de Depósitos en Cajas de Ahorro (5) Fondo de Garantía de Depósitos en Cooperativas de Crédito Kohdat 3, 4 ja 5: yhdistelmä. 16 MAA LAKI TAI ASETUS JÄSENET JÄRJESTELMÄN YHTEYSTIEDOT TOIMINNAN MUOTO Kohdissa 3, 4 ja 5 mainittujen rahastojen yhteystiedot: José Ortega y Gasset 22 E - Madrid 28006 p. (34-91) 431 66 45 f. (34-91) 575 57 28 Kohdissa 3, 4 ja 5 mainitut rahastot tarjoavat talletusvakuuksia myös pankeille. Tietoja ei ole toimitettu; järjestelmä on aiemman luottolaitosten talletusvakuusjärjestelmän ja ranskalaisten pörssiyhtiöiden (Sociétés de Bourse) toiminnan kattavan järjestelmän yhdistelmä. Rahasto tarjoaa talletusvakuuksia myös pankeille. Järjestelmän hallinnointi on talletusvakuusahaston vastuulla. RANSKA (F) Luottolaitokset ja rahoituspalvelulaitokset, joilla on oikeus tarjota sijoituspalveluja. - 25. 6. 1999 säädetty laki N. 99-532 (erityisesti lain 70 pykälällä muutetaan 2. 7. 1996 annetun lain N. 96-597 62 pykälää). - 29. 9. 1999 annetut asetukset nro 99/14, nro 99/15, nro 99/16 ja nro 99/17 17 MAA LAKI TAI ASETUS JÄSENET JÄRJESTELMÄN YHTEYSTIEDOT TOIMINNAN MUOTO IRLANTI (IRL) Investors Compensation Act N. 37/1998 ITALIA (I) Laki N. 58/1998, 59 § 14. 11. 1997 annettu asetus nro 485 30. 6. 1998 annettu asetus Investor Compensation Company Ltd (ICCL) C/o The Central Bank of Ireland P. O. Box 559 Dame Street Dublin 2 ICCL on perustanut kaksi rahastoa: (1) Rahasto A Yksityinen järjestelmä, jota hallinnoi johtokunta; Irlannin keskuspankki vastaa järjestelmän valvonnasta ja tarjoaa ICCL:lle hallintopalveluja; ICCL voi perustaa useampia, erillisiä rahastoja, jos se on saanut siihen ennakkoon luvan valvontaviranomaiselta. (2) Rahasto B Fondo Nazionale di Garanzia Via del Corso, 184 I - 00100 Roma Yksityinen, lakisääteinen rahasto, jolle valtiovarainministeriö on myöntänyt toimiluvan; rahaston yleisistä toimintaperiaatteista säädetään lailla ja hallinnollisella asetuksella. (1) Luottolaitokset; sellaiset sijoituspalvelu- yritykset, joiden toiminnalle ei ole asetettu rajoituksia; pörssivälittäjät. (2) Sijoituspalvelu- yritykset, joiden toiminnalle on asetettu rajoituksia; sijoitus- palveluja tarjoavat vakuutusedustajat. Pankit, sijoituspalvelu- laitokset, sijoitus- palveluja tarjoavat rahoituslaitokset ja pörssivälittäjät (agenti di cambio). 18 MAA LAKI TAI ASETUS JÄSENET JÄRJESTELMÄN YHTEYSTIEDOT TOIMINNAN MUOTO Sijoituspalveluyritykset ja sijoituspalveluja tarjoavat luottolaitokset. Tietoja ei ole toimitettu. LUXEMBURG (L) Tiedot perustuvat parlamentin ehdotukseen. ALANKOMAAT (NL) Tietoja ei ole toimitettu. Asiasta tehty lakiesitys on valtioneuvoston ja parlamentin käsiteltävänä. (1) Arvopaperikaupan valvonnasta vuonna 1995 säädetyn lain 28a §, joka ilmoitettiin yleisesti sitovaksi 21. 9. 1998 annetulla kuninkaan asetuksella. (2) Luottojärjestelmien valvonnasta vuonna 1992 säädetyn lain 84 §, arvopaperikaupan valvonnasta vuonna 1995 säädetyn lain 28a §, joka ilmoitettiin yleisesti sitovaksi 21. 9. 1998 ja 28. 9. 1998 annetuilla kuninkaan asetuksilla. (1) Sijoituspalvelu- yritykset ja sijoitus- palveluja tarjoavat luottolaitokset; pankit kuuluvat CGS:n vastuulle; pankit ovat mukana ICS:n toiminnassa vain osallistumalla sen rahoittamiseen, jos järjestelmällä on liian vähän varoja. (2) Pankit; kaikki pankkeihin liittyvät saatavat kuuluvat tämän järjestelmän soveltamis- alaan, vaikka ne liittyisivätkin sijoitus- palveluihin. (1) Investor Compensation Scheme of Securities Institutions for Claims of Investors (ICS) Stichting Toezicht Effectenverkeer (Alankomaiden arvopaperilautakunta) P. O. Box 11723 1001 GS Amsterdam Yksityinen, lakisääteinen järjestelmä, jonka valvonta on tarkoitus antaa rahoitustarkastusvaliokunnan (Commission de Surveillance du Secteur Financier) tehtäväksi. Yksityinen, julkisoikeudellinen järjestelmä; määräykset on laadittu valvontaviranomaisten ja arvopaperialaa edustavien organisaatioiden kanssa käydyn tiiviin vuoropuhelun perusteella; rahaston hallinnointi on säätiön vastuulla; arvopaperialan viranomainen (SBN) käsittelee ja tarkastaa korvaushakemukset sekä huolehtii korvausten maksamisesta. (2) Collective Guarantee Scheme of Credit Institutions for Repayable Funds and Portfolio Investments (CGS) De Nederlandsche Bank NV (Alankomaiden keskuspankki) PO Box 98 NL – 1000 AB Amsterdam Kohdassa 2 mainittu rahasto tarjoaa talletusvakuuksia myös pankeille. Yksityinen, julkisoikeudellinen järjestelmä; määräykset on laadittu valvontaviranomaisten ja alaa edustavien organisaatioiden kanssa käydyn tiiviin vuoropuhelun tuloksena; ei ole olemassa hallinnoitavaa rahastoa, koska maksu- osuuksien määrittäminen tapahtuu jälki- käteen; järjestelmän täytäntöönpano kuuluu valvontaviranomaisen (DCB) vastuulle. 19 MAA LAKI TAI ASETUS JÄSENET JÄRJESTELMÄN YHTEYSTIEDOT TOIMINNAN MUOTO ITÄVALTA (A) Laki N. 63/1999, jolla muutetaan erityisesti pankkilakia ja sijoituspalveluja koskevaa lakia. (1) Sijoituspalveluihin liittyviä käteisvaroja ja arvopapereita käsit- televät luottolaitokset, jotka eivät kuulu jäljempänä (kohdissa 2– 5) mainittuihin järjestelmiin. (2) Sijoituspalveluihin liittyviä käteisvaroja ja arvopapereita käsittelevät Sparkassenit (3) Sijoituspalveluihin liittyviä käteisvaroja ja arvopapereita käsittelevät Raiffeisenbankenit (4) Sijoituspalveluihin liittyviä käteisvaroja ja arvopapereita käsittelevät Volksbankenit (5) Sijoituspalveluihin liittyviä käteisvaroja ja arvopapereita käsittelevät Hypothekenbankenit (1) Einlagensicherung der Banken und Bankiers Gesellschaft m. b. H. Yksityinen Börsegasse 11 A - 1013 Wien (2) Sparkassen- Haftungs Aktiengesellschaft Yksityinen Grimmelshausengasse 1 A - 1030 Wien (3) Österreichische Raiffeisen- Einlagensicherung reg. Gen m. b. H. Yksityinen Hollandstraße 2 A - 1020 Wien (4) Schulze-Delitzsch-Haftungs-genossenschaft reg. Gen. M. b. H. Yksityinen Schottengasse 10 A - 1010 Wien Kohdissa 1-4 mainitut rahastot tarjoavat talletusvakuuksia myös pankeille. (5) Hypo-Haftungsgesellschaft m. b. H. Yksityinen Brucknerstraße 8 A - 1040 Wien Kohdassa 5 mainittu rahasto tarjoaa talletusvakuuksia myös pankeille. 20 MAA LAKI TAI ASETUS JÄSENET JÄRJESTELMÄN YHTEYSTIEDOT TOIMINNAN MUOTO (6) Sijoituspalvelu- yritykset, joilla on lupa hoitaa asiakkaiden käteisvaroja ja arvopaperisalkkuja. Sijoituspalveluyritykset ja sijoituspalveluja tarjoavat pankit Sijoituspalveluyritykset ja luottolaitokset. PORTUGALI (P) SUOMI (FIN) - 22. 6. 1999 annettu asetus nro 222/99 - Muu sääntely vielä kesken, sillä järjestelmää ollaan vasta ottamassa käyttöön. - Laki N:o 579/1996 sijoituspalvelu- yrityksistä, sellaisena kuin se on muutettuna lailla N:o 518/1998 - laki N:o 495/1989 arvopaperimarkki- noista (sellaisena kuin se on muutettuna lailla N:o 522/1998) - laki N:o 580/1996 ulkomaisen sijoitus- palveluyrityksen oikeudesta tarjota sijoituspalvelua Suomessa (sellaisena (6) Entschaedigungssystem der Vermoegensverwalter in Gruendung durch: Yksityinen Julkinen; järjestelmää hallinnoi itsenäisesti johtokunta, jonka jäsenet (valvontaviranomaisten ja alan edustajia) nimittää valtiovarainministeriö; arvopaperimarkkinoita käsittelevä valiokunta (Securities market Commission) antaa rahastolle teknistä ja hallinnollista tukea. Yksityinen, jäsenlaitosten edustajien hallinnoima rahasto, jonka säännöt vahvistaa valtiovarainministeriö. Rechtsanwalt Dr. Neumayer, Baumannstrasse 9/11, A-1030 Wien Investor Compensation System Av. Fontes Pereira de Melo 1056 –801 Lisbon - Portugal Sijoittajien korvausrahasto P. O. Box 1009 00101 Helsinki Yhteyshenkilö: Leena Linnainmaa p. (358-9) 405 612 44 f. (358-9) 405 612 91 21 MAA LAKI TAI ASETUS JÄSENET JÄRJESTELMÄN YHTEYSTIEDOT TOIMINNAN MUOTO kuin se on muutettuna lailla N:o 519/1998). RUOTSI (S) Laki 1999/158 pankkitoiminnasta annettu laki (1987/617) arvopaperikaupasta annettu laki (1991/981) laki 1999/199 asetus 1996/595. Sijoituspalveluja tarjoavat arvopaperi- yhtiöt (ja pankit); varat, jotka arvopaperiyhtiöt ovat saaneet tarjotessaan sijoituspalveluja, kuuluvat talletusvakuus- järjestelmän soveltamis- alaan. Insättningsgarantinämnden (Deposit Guarantee Board) Regeringsgatan 48 Box 7369, S-103 90 Stockholm Yhteyshenkilöt: Hans Jacobson (pääjohtaja) Thomas Norling (johtaja) p. (46-8) 787 81 00, f. (46-8) 241 335 Rahasto tarjoaa talletusvakuuksia myös pankeille. Julkinen; järjestelmän toiminnasta vastaa Insättningsgarantinämnden (talletusvakuuslautakunta, joka toimii valtiovarainministeriön alaisuudessa). ; talletusvakuuslautakunta vastaa myös Ruotsin talletusvakuusjärjestelmästä. 22 MAA LAKI TAI ASETUS JÄSENET JÄRJESTELMÄN YHTEYSTIEDOT TOIMINNAN MUOTO Yritykset, jotka harjoittavat FSACT:ssä määriteltyä sijoitus- toimintaa ja joille on myönnetty toimilupa FSACT:n nojalla. Investor Compensation Scheme Ltd (ICS) Cottons Centre Cottons Lane London SE1 2AB Yksityinen rajavastuuyhtiö, jonka toimintaa ohjataan sijoituspalvelu- viranomaisen (FSA) antamilla säännöillä; yhtiön on laadittava FSA:lle neljännesvuosittain raportti; FSA ja sijoituspalvelujärjestelmä ovat tehneet aiesopimuksen. YHDISTYNYT KUNINGAS- KUNTA (UK) Financial Services Act 1986 (FSACT) FS Rules 1994 (sijoittajille makset- tavat korvaukset), sellaisina kuin ne ovat muutettuina Yhdistynyt kuningas- kunta aikoo korvata nykyisen sijoittajien korvausjärjestelmän, talletusvakuusjärjestel- män ja muut siellä tällä hetkellä käytössä olevat korvaus- järjestelmät yhdellä järjestelmällä. Tätä uudistusta koskeva ehdotus sisältyy rahoituspalveluja ja -markkinoita koskevaan laki- esitykseen (Financial Services and Markets Bill), joka tullee voimaan vuonna 2000. 23 MAA LAKI TAI ASETUS JÄSENET JÄRJESTELMÄN YHTEYSTIEDOT TOIMINNAN MUOTO ISLANTI (IS) Tiedot perustuvat parlamentin ehdotukseen. Tietoja ei ole toimitettu. Parlamentti on esittänyt korvausjärjestelmää koskevan ehdotuksen, joka on tarkoitus hyväksyä vuoden 2000 tammikuussa. Liike- ja säästöpankit sekä muut arvopaperi- kauppaan liittyviä arvopapereita ja käteisvaroja käsittelevät luottolaitokset ja sijoituspalveluyritykset Tietoja ei ole toimitettu. Parlamentin ehdotuksen mukaisen järjestelmän oletetaan vastaavan direktiivissä 94/19/EY säädettyä talletusvakuusjärjestelmää. Yksityinen laitos, jolla ei ole yhteyksiä valvontaviranomaisiin. LIECHTENSTEIN (LIE) Tietoja ei ole toimitettu. Tietoja ei ole toimitettu. Tietoja ei ole toimitettu. Tietoja ei ole toimitettu. NORJA (NOR) 19. 6. 1997 säädetty laki nro 79 arvopaperi- kaupasta (8-13 §) Sijoituspalveluyritykset ja sijoituspalveluja tarjoavat luottolaitokset. 14. 10. 1996 annettu asetus nro 983 sijoituspalvelu- yritysten soveltamista sijoittajien suoja- järjestelyistä YHTEYSTIETOJA EI OLE TOIMITETTU. Talletusvakuuden antajan on oltava säästö- tai liikepankki, vakuutusyhtiö tai 10. 6. 1988 rahoitusalan toiminnasta säädetyssä laissa nro 40 hyväksytty rahoituslaitos tai vastaava laitos toisessa ETA-maassa. Järjestelmä on julkisoikeudellinen, mutta sen hallinnointi on asianomaisten yksityisten osapuolten vastuulla; valvontaviranomaisen (Kredittilsynet) on saatava sijoituspalveluyritykseltä vakuusselvitys ennen kuin sille voidaan myöntää toimilupa; valvontaviran- omaisella on myös joitakin järjestelmään liittyviä valtuuksia. 24 3. SUOJATASOT JA RAHOITUSOSUUDET MAA JÄRJESTELMÄ SUOJATASO BELGIA (B) Fonds de Protection des Depôts et des Instruments Financiers Rahasto tarjoaa talletusvakuuksia myös pankeille. LISÄPALVELUT 20 000 euroa käteisvarojen ja 20 000 euroa arvopapereiden osalta 15 000 euroa käteisvarojen ja 15 000 euroa arvopapereiden osalta 31. 12. 1999 asti. Rahasto voi tarjota rahoitustukea pankeille tai pörssiyhtiöille (sociétés de Bourse), jotka ovat joutuneet selvitystilaan tai purkujärjestelyiden kohteeksi. SUOJAN ULKOPUOLELLE JÄÄVÄT LAITOKSET JA SAATAVAT RAHOITUSOSUUDET Rahoitusosuuksia on kahdenlaisia: ensimmäiset maksut peritään laitoksen liittyessä järjestelmään ja lisäksi peritään vuosimaksuja, jotka perustuvat kunkin yrityksen voittoihin ja sen hallussa olevien käteisvarojen ja arvopapereiden määrään. Jäsenet saattavat joutua maksamaan rahastolle lisärahoitusta, jos rahastolla on liian vähän varoja. Direktiivin 97/9/EY liitteessä I luetellut sijoittajat jätetään muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta suojan ulkopuolelle. joilla Rahaston suojan ulkopuolelle ei jätetä erityisesti seuraavia sijoittajia: • sijoittajat, yhteyksiä muihin on vaikeuksissa olevan yhtiön kanssa samaan yhtiöihin kuuluviin konserniin hallituksen johdon (toimeenpanevan tai jäsenet vastuulliset henkilökohtaisesti joiden hallussa on yhtiömiehet, henkilöt, vähintään yhtiön prosenttia 5 osakepääomasta, tilintarkastajat) ja • sijoittajien lähisukulaiset ja sijoittajien lukuun toimivat välittäjät. 25 MAA JÄRJESTELMÄ SUOJATASO LISÄPALVELUT SUOJAN ULKOPUOLELLE JÄÄVÄT LAITOKSET JA SAATAVAT RAHOITUSOSUUDET TANSKA (DK) Garantifonden for indskydere og investorer Rahasto tarjoaa talletusvakuuksia myös pankeille. Ei vuosimaksuja; kaikille kolmelle osastolle on määrätty maksettavaksi kokonaismäärä, jonka arvioidaan olevan riittävä saatavien kattamiseksi. Tämä määrä jaetaan kunkin osaston jäsenten kesken niiden markkinaosuuden perusteella. Rahoitusosuudet määritellään joka vuosi uudelleen. Osa rahoitusosuuksista (1/4 kokonais- määrästä) talletetaan tileille. 40 000 euroa käteisvarojen osalta Rahastoon kuuluvat laitokset jätetään suojan ulkopuolelle. 20 000 euroa arvopapereiden osalta Sama järjestelmä kattaa kaikki kolme osastoa (luottolaitokset, kiinnitysluottolaitokset ja arvopaperivälittäjät); osalla luottolaitoksiin sijoitetuista talletuksista on kuitenkin korkeampi suojataso. Rahaston ulkopuolelle ei jätetä erityisesti seuraavia sijoittajia: • valtion virastot • sijoituspalveluyrityksen toimeenpanevan johdon ja hallituksen henkilökohtaisesti vastuullisten yhtiömiesten lähisukulaiset jäsenten tai • henkilöt, joiden hallussa on korkeintaan 10 sijoituspalveluyrityksen henkilöiden sellaisten joiden hallussa on yli 10 prosenttia osakepääomasta; lähisukulaiset, prosenttia yrityksen osakepääomasta • tilintarkastajat • muut samaan konserniin kuuluvat yritykset • vastuulliset sijoittajat • suuryritykset • muut institutionaaliset sijoittajat. Luokkaa "muut institutionaaliset sijoittajat" ei määritellä tarkemmin. 26 MAA JÄRJESTELMÄ SUOJATASO SAKSA (D) (1) Entschädigungs- einrichtung der Wertpapierhandelsunt ernehmen (EdW) LISÄPALVELUT • 90 prosenttia sijoituspalveluihin liittyvistä saatavista, kuitenkin enintään 20 000 euroa sijoittajaa kohden SUOJAN ULKOPUOLELLE JÄÄVÄT LAITOKSET JA SAATAVAT RAHOITUSOSUUDET Direktiivin 97/9/EY liitteessä I luetellut sijoittajat jätetään suojan ulkopuolelle. Luokkaa "muut institutionaaliset sijoittajat" ei määritellä tarkemmin. Rahanpesuun tai muihin rikoksiin liittyvät saatavat jätetään suojan ulkopuolelle. Muina kuin ETA-maissa käytettyinä rahayksikköinä tai euroina ilmoitetut saatavat jätetään suojan ulkopuolelle. Rahoitusosuuksia on kahdenlaisia; jäsenyritysten oli maksettava ensimmäiset rahoitusosuudet elokuussa 1998. Kunkin yrityksen osuus määritettiin prosentuaalisena osuutena hoidettujen varojen määrästä (0,1 % tai 1 %; vähimmäismäärä 50 euroa ja 7 300 euroa). Toinen (vuosittainen) rahoitusosuus määritetään prosentuaalisena osuutena sijoittajaluokan bruttovoitoista (0,3 %, 1 %, 2 %; vähimmäismäärä vuonna 1999 200 euroa). Jos järjestelmällä on liian vähän varoja korvausvaatimuksen suorittamiseksi, jäsenet saattavat joutua rahoittamaan järjestelmää lisäosuuksin. Järjestelmä voi myös ottaa lainan. Pankkien rahoitusosuudet määritellään sen perusteella, kuinka paljon velkaa niillä on suhteessa asiakasmäärään. Jäsenet saattavat joutua rahoittamaan järjestelmää myös lisäosuuksin, jos järjestelmän varat alittavat tietyn rajan. 27 SUOJAN ULKOPUOLELLE JÄÄVÄT LAITOKSET JA SAATAVAT RAHOITUSOSUUDET Samat rahoitusosuudet kuin kohdassa 1. MAA JÄRJESTELMÄ SUOJATASO (2) Entschaedigungs- einrichtung deutscher Banken GmbH Kohdassa 2 mainittu rahasto tarjoaa talletusvakuuksia myös pankeille. LISÄPALVELUT • 90 prosenttia käteis- saatavista; kuiten- kin enintään 20 000 sijoittajaa euroa kohden 90 prosenttia arvopaperisaata- vista, kuitenkin enintään 20 000 euroa sijoittajaa kohden. 28 MAA JÄRJESTELMÄ SUOJATASO KREIKKA (EL) Athens Stock Exchange Members’ Guarantee Fund LISÄPALVELUT 20 000 euroa SUOJAN ULKOPUOLELLE JÄÄVÄT LAITOKSET JA SAATAVAT RAHOITUSOSUUDET Direktiivin 97/9/EY liitteessä I luetellut sijoittajat jätetään suojan ulkopuolelle lukuun ottamatta sijoituspalveluja tarjoavia laitoksia. Rahoitusosuuksien määrittämisessä otetaan huomioon muun muassa kunkin jäsenen käänteinen riskiaste (joka liittyy kunkin jäsenen omaan pääomaan) ja se, onko jäsen luonut myös itse asianmukaiset suojamekanismit (jotka vakuusrahasto arvioi sisäisten valvontajärjestelmien, johdon, muihin yrityksiin muodostettujen yhteyksien jne. perusteella); jos rahaston pääoman määrä laskee tietyn rajan alle, jäseniltä peritään vuosittaisia lisärahoitusosuuksia (niiden pörssikaupan arvon perusteella). Jos rahastolla on liian vähän varoja, jäsenet saattavat joutua maksamaan sille lisärahoitusosuuksia pääoma- markkinoita käsittelevän valiokunnan ohjeiden mukaisesti. Näille lisäosuuksille on vahvistettu enimmäismäärä. Myös lainanotto mistä tahansa lähteestä on sallittua, ja lainojen takaisinmaksuun käytetään jäseniltä perittyjä lisärahoitusosuuksia. 29 MAA JÄRJESTELMÄ SUOJATASO LISÄPALVELUT SUOJAN ULKOPUOLELLE JÄÄVÄT LAITOKSET JA SAATAVAT RAHOITUSOSUUDET ESPANJA (E) Vastaukset perus- tuvat kuninkaan asetukseen. Sijoituspalvelu- yritysten suojaksi on perustettu kaksi rahastoa (joiden nimiä ei ole ilmoitettu). 20 000 euroa; ei lisäpalveluja. Direktiivin 97/9/EY liitteessä I luetellut sijoittajat jätetään suojan ulkopuolelle. ja on Ensimmäisen ovat prosenttia osuudesta. Rahoitusosuudet perustuvat yrityksen asiakasmäärään ja sen hallussa olevien rahoitusvälineiden käteisvarojen Rahoitusosuuksien arvoon. rahastoyhtiön määrittäminen vastuulla. vuoden suuruudeltaan rahoitusosuudet kunkin 50 vähintään jäsenlaitoksen Lisäksi voidaan täydennys- lausekkeeseen tai yhteisön ulkopuolisten rahoitukseen maiden rahastoyhtiön maan järjestelmän sopimusten mukaisesti. laitosten ja välisten turvautua kyseisen voi Jos järjestelmällä on liian vähän varoja, jäseniltä rahastoyhtiö siitä lisärahoitusta voi valvontaviranomaiselle. Rahasto myös ottaa lainan. periä ilmoitettuaan (3) Fondo de Garantía de Depósitos en Establecimientos bancarios (4) Fondo de Garantía de Depósitos en Cajas de Ahorro 20 000 euroa Ks. edellä. Samat kuin edellä. 20 000 euroa Ks. edellä. Ks. edellä. 30 MAA JÄRJESTELMÄ SUOJATASO LISÄPALVELUT SUOJAN ULKOPUOLELLE JÄÄVÄT LAITOKSET JA SAATAVAT RAHOITUSOSUUDET 20 000 euroa Ks. edellä. Ks. edellä. (5) Fondo de Garantía de Depósitos en Cooperativas de Crédito Kohdissa 3, 4 ja 5 mainitut rahastot tarjoavat talletus- vakuuksia myös pankeille. 31 MAA JÄRJESTELMÄ SUOJATASO RANSKA (F) Tietoja ei saatavilla. Järjestelmä on aiem- pien järjestelmien (luottolaitosten talletusvakuusjärjestel- män ja ranskalaisten pörssiyhtiöiden toiminnan kattavien järjestelmien) yhdistelmä. Rahasto tarjoaa talletusvakuuksia myös pankeille. LISÄPALVELUT - 70 000 euroa käteis- varojen osalta ja 70 000 euroa rahoitusvälineiden osalta - osa korvauksesta voidaan maksaa arvo- papereina, jotka ovat samanlaisia ja saman- arvoisia kuin sijoitus- palveluyrityksen sijoittajan puolesta hoitama arvopaperisalkku. SUOJAN ULKOPUOLELLE JÄÄVÄT LAITOKSET JA SAATAVAT RAHOITUSOSUUDET Direktiivin 97/9/EY liitteessä I luetellut sijoittajat jätetään suojan ulkopuolelle. Rahanpesuun tai muihin rikoksiin liittyvät saatavat jätetään suojan ulkopuolelle. Rahasto jakaa osuustodistuksia, jollainen sijoituspalveluyritysten on ostettava. Todistuksista maksetaan vuosikorko. Jaettujen todistusten (alkuperäinen) kokonaisarvo on 10 miljoonaa euroa. Myös sijoituspalveluyritysten sääntörikkomustensa takia maksamat maksut menevät rahastolle. Lisäksi peritään yleisiä ja ylimääräisiä vuosittaisia rahoitusosuuksia laitosten hallussa olevien käteisvarojen ja rahoitusvälineiden määrän perusteella; näin määritetyt osuudet mukautetaan laitosten taloudellisen tilanteen ja kustannusrakenteen vakauteen. Jos vuosittaiset rahoitusosuudet eivät riitä kattamaan kaikkia korvaus- vaatimuksia, rahastojen kassavarantojen ja käteisvarojen käyttöä koskevat päätöksentekomekanismit on suunniteltu valmiiksi. 32 MAA JÄRJESTELMÄ SUOJATASO IRLANTI (IRL) (1) ICCL - Rahasto A LISÄPALVELUT (1) 90 prosenttia sijoituspalveluihin liittyvistä saatavista, kuitenkin enintään 20 000 euroa sijoittajaa kohden. SUOJAN ULKOPUOLELLE JÄÄVÄT LAITOKSET JA SAATAVAT RAHOITUSOSUUDET (1) Direktiivin 97/9/EY liitteessä I luetellut sijoittajat jätetään suojan ulkopuolelle. "Muut sijoittamista ammattinaan harjoittavat sijoittajat" voidaan jättää vakuusselvityksen perusteella suojan ulkopuolelle. (1) Rahastoon A on maksettava kiinteitä ja vuosittaisia rahoitusosuuksia. Molemmat rahoitusosuudet perustuvat vaatimukset täyttävien asiakkaiden määrään. Rahanpesuun tai muihin rikoksiin liittyvät saatavat jätetään suojan ulkopuolelle. (2) ICCL - Rahasto B (2) Ks. kohta 1. (2) Ks. kohta 1. ITALIA (I) Fondo Nazionale di Garanzia 20 000 euroa sijoittajaa kohden Direktiivin luetellut 97/9/EY liitteessä sijoittajat jätetään suojan ulkopuolelle. Luokkaa "muut institutionaaliset sijoittajat" ei määritellä tarkemmin. I Rahanpesuun tai muihin rikoksiin liittyvät saatavat jätetään suojan ulkopuolelle. 33 (1) ja (2) Jos rahastolla on liian vähän varoja, ICCL voi lainata tai kerätä varoja, jos valvontaviranomainen antaa siihen luvan. (2) Rahastoon B on maksettava kiinteitä rahoitusosuuksia, jotka perustuvat liiketoiminnan luonteeseen. (1) ja (2) Jos rahastolla on liian vähän varoja, ICCL voi lainata tai kerätä varoja, jos valvontaviranomainen antaa siihen luvan. Rahoitusosuudet ovat lakisääteisiä ja koostuvat vuosittain maksettavasta kiinteästä ja muuttuvasta osasta. Muuttuva osuus suhteutetaan voittoihin ja sen määrittää rahaston johtokunta jätettyjen korvausvaatimusten määrän perusteella. MAA JÄRJESTELMÄ SUOJATASO SUOJAN ULKOPUOLELLE JÄÄVÄT LAITOKSET JA SAATAVAT RAHOITUSOSUUDET LUXEMBURG (L) Tietoja ei ole ALANKOMAAT (NL) toimitettu. Tiedot perustuvat parlamentin ehdotukseen. (1) Investor Compensation Scheme of Securities Institutions for Claims of Investors (ICS) (2) Collective Guarantee Scheme of Credit Institutions for Repayable Funds and Portfolio Investments (CGS) Kohdassa 2 mainittu rahasto tarjoaa talletusvakuuksia myös pankeille. LISÄPALVELUT 20 000 euroa sijoittajaa kohden 20 000 euroa sijoittajaa kohden Direktiivin 97/9/EY liitteessä I luetellut sijoittajat jätetään suojan ulkopuolelle lukuun ottamatta yrityksen ulkopuolisia tilintarkastajia ja näiden lähisukulaisia. Direktiivin 97/9/EY liitteessä I luetellut sijoittajat jätetään suojan ulkopuolelle. Luokkaa "muut institutionaaliset sijoittajat" ei määritellä tarkemmin. Rahanpesuun tai muihin rikoksiin liittyvät saatavat jätetään suojan ulkopuolelle. 20 000 euroa sijoittajaa kohden Ks. ICS:ää koskevat tiedot. 34 Tietoja ei ole toimitettu. Parlamentin ehdotuksessa annetaan lupa rahoitusosuuksien perimiseen, mutta asetetaan niille vuosittainen enimmäis- määrä. Arvopaperialan valvontaviranomainen (SBN) myöntää ICS:lle ennakkorahoitusta. SBN siirtää varat ensiksi rahastolle, joka maksaa ne myöhemmin takaisin, kuitenkin enintään 25 miljoonaa Alankomaiden guldenia. Loppuosa jaetaan jälleen 25 miljoonan guldeniin asti kaikkien jäsenlaitosten kesken, lukuun ottamatta pankkeja. Tarvittaessa loput 25 miljoonaa guldenia voidaan periä kaikilta jäsenlaitoksilta, pankit mukaan luettuina. Valvontaviranomainen (DCB) myöntää CGS:lle ennakkorahoitusta. Pankkien rahoitusosuudet määritetään jälkikäteen, jos rahastolle esitetään korvaus- vaatimuksia. MAA JÄRJESTELMÄ SUOJATASO ITÄVALTA (A) (1) Einlagensicherung der Banken und Bankiers Gesellschaft m. b. H. LISÄPALVELUT 20 000 euroa sijoittajaa kohden SUOJAN ULKOPUOLELLE JÄÄVÄT LAITOKSET JA SAATAVAT RAHOITUSOSUUDET Direktiivin 97/9/EY liitteessä I luetellut sijoittajat jätetään suojan ulkopuolelle. Luokkaa "muut institutionaaliset sijoittajat" ei määritellä tarkemmin. Rahanpesuun tai muihin rikoksiin liittyvät saatavat jätetään suojan ulkopuolelle. Hyödykejohdannaiset jätetään suojan ulkopuolelle. Jäsenten on rahoitettava järjestelmää vain siinä tapauksessa, että sillä on liian vähän varoja. Kunkin jäsenen rahoitusosuus perustuu sen palkkiotuottojen osuuteen kokonaispalkkiotuotoista. Jos kyse on erittäin suuresta korvausvaatimuksesta, johon yhden järjestelmän varat eivät riitä, muiden järjestelmien on osallistuttava saatavien korvaamiseen. 20 000 euroa sijoittajaa kohden Ks. kohta 1. 20 000 euroa sijoittajaa kohden Ks. kohta 1. 20 000 euroa sijoittajaa kohden Ks. kohta 1. (2) Sparkassen- Haftungs Aktiengesellschaft (3) Österreichische Raiffeisen- Einlagensicherung reg. Gen m. b. H. (4) Schulze-Delitzsch- Haftungs- genossenschaft reg. Gen. m. b. H. Kohdissa 1-4 mainitut rahastot tarjoavat talletus- vakuuksia myös pankeille. 35 Ks. kohta 1. Ks. kohta 1. Ks. kohta 1. MAA JÄRJESTELMÄ SUOJATASO SUOJAN ULKOPUOLELLE JÄÄVÄT LAITOKSET JA SAATAVAT RAHOITUSOSUUDET (5) Hypo- Haftungsgesellschaft m. b. H. (6) Entschaedigungs- system der Vermoegensverwalter LISÄPALVELUT 20 000 euroa sijoittajaa kohden Ks. kohta 1. 20 000 euroa sijoittajaa kohden Ks. kohta 1. Ks. kohta 1. Ks. kohta 1. PORTUGALI (P) Sijoittajien korvausjärjestelmä 25 000 euroa sijoittajaa kohden Direktiivin 97/9/EY liitteessä I luetellut sijoittajat jätetään suojan ulkopuolelle. Luokkaa "muut institutionaaliset sijoittajat" ei määritellä tarkemmin. Rahaston tarjoaman suojan ulkopuolelle ei jätetä erityisesti: • ylikansallisia laitoksia • suuryrityksiä. Rahanpesuun tai muihin rikoksiin liittyvät saatavat jätetään suojan ulkopuolelle. Osa johdannaisista (hyödyke- ja luotto- johdannaiset) jätetään suojan ulkopuolelle. Rahoitusosuuksia peritään vain laiminlyöntitapauksessa. Tietty prosenttiosuus jäsenten maksusitoumuksista katetaan vakuuksilla. Kunkin jäsenen rahoitusosuus perustuu sen asiakkaiden käteisvarojen ja arvopapereiden osuuteen järjestelmän käteisvarojen ja arvopapereiden kokonaismäärästä. Tarkoitus on asettaa vuosittainen yläraja. Jos järjestelmällä on liian vähän varoja, se voi ottaa lainaa pankeilta; lainat maksetaan takaisin jäsenten seuraavien vuosien rahoitusosuuksilla. 36 MAA JÄRJESTELMÄ SUOJATASO SUOMI (FIN) Sijoittajien korvausrahasto LISÄPALVELUT - 90 prosenttia sijoituspalveluihin liittyvistä saatavista, kuitenkin enintään 20 000 euroa sijoittajaa kohden SUOJAN ULKOPUOLELLE JÄÄVÄT LAITOKSET JA SAATAVAT RAHOITUSOSUUDET Direktiivin 97/9/EY liitteessä I luetellut sijoittajat jätetään joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta suojan ulkopuolelle. Lisäksi joitakin sijoittajia (suuryritykset, kokeneet sijoittajat jne. ) voidaan jättää tapauskohtaisesti suojan ulkopuolelle sijoituspalveluyrityksen ja asiakkaan yhteisestä sopimuksesta. Jäseniltä peritään kahdenlaisia vuosittaisia rahoitusosuuksia; kiinteä rahoitusosuus on kaikille jäsenille sama. Lisärahoitusosuus suhteutetaan kunkin laitoksen tarjoamiin palveluihin, asiakasmäärään ja konsolidoitujen omien varojen määrään. Vähintään puolet rahoitusosuuksista on maksettava käteisellä ja puolet voidaan kattaa vakuutuksilla. Jos järjestelmällä on liian vähän varoja, se voi ottaa lainan. Laina maksetaan takaisin jäsenten seuraavien vuosien rahoitusosuuksilla. Jäseniltä on tarkoitus alkaa periä maksuja. Johtokunta laatii yksityis- kohtaiset periaatteet maksujen määrittämiselle suojattujen varojen määrän perusteella. Jos järjestelmällä on liian vähän varoja, se voi ottaa lainaa valtionvelka- konttorilta. RUOTSI (S) Insättningsgaranti- nämnden Rahasto tarjoaa talletusvakuuksia myös pankeille. 250 000 Ruotsin kruunua (28 000 euroa) sijoittajaa kohden Suoja kattaa suurimman osan sijoittajista. Ainoastaan sijoituspalveluja tarjoavat laitokset jätetään suojan ulkopuolelle. Rahanpesuun tai muihin rikkomuksiin liittyvät saatavat jätetään suojan ulkopuolelle. Varat, jotka arvo- paperiyhtiöt ovat saaneet tarjotessaan sijoituspalveluja, kuuluvat talletusvakuus- järjestelmän soveltamisalaan. 37 MAA JÄRJESTELMÄ SUOJATASO YHDISTYNYT KUNINGAS- KUNTA (UK) LISÄPALVELUT Investor Compensation Scheme Ltd (ICS) 48 000 Englannin puntaa (73 000 euroa) 100 prosenttia saatavista, kuitenkin enintään 30 000 Englannin puntaa sijoittajaa kohden, jonka jälkeen korvataan 90 prosenttia seuraavista 20 000 punnasta. SUOJAN ULKOPUOLELLE JÄÄVÄT LAITOKSET JA SAATAVAT RAHOITUSOSUUDET Direktiivin 97/9/EY liitteessä I luetellut sijoittajat jätetään suojan ulkopuolelle. ICS voi määritellä luokan "muut institutionaaliset sijoittajat". ISLANTI (IS) Tietoja ei ole toimitettu. 1,7 miljoonaa Islannin kruunua (22 000 euroa). Suojan ulkopuolelle jätetään ainoastaan rahastoon kuuluvat laitokset. Nämä tiedot perustuvat parlamentin ehdotukseen. LIECHTENSTEIN (LIE) Tietoja ei ole toimitettu. Tietoja ei ole toimitettu. Tietoja ei ole toimitettu. Tietoja ei ole toimitettu. 38 ICS ei peri maksuja suoraan yksittäisiltä yrityksiltä, vaikka sillä on oikeus tehdä niin, vaan perii maksuja kunkin alan toimivaltaisilta viranomaisilta (IMRO, PIA, SFA), jotka puolestaan perivät maksuja jäsenyrityksiltä yksityis- kohtaisten sääntöjen mukaisesti. Maksut perustuvat valvontamaksuihin ja yrityksen työntekijöiksi rekisteröityjen henkilöiden määrään. Jos järjestelmällä on liian vähän varoja, se voi ottaa 20 miljoonan Englannin punnan lainan/sekkitililuoton. Järjestelmä voi periä myös tilapäisiä maksuja määrättyyn vuosittaiseen ylärajaan asti. Varojen riittämättömyys on kuitenkin teoriassa mahdollinen tilanne. Jäsenyrityksen rahoitusosuus perustuu sen hallussa olevien arvopapereiden ja käteisvarojen sekä sen työntekijöiden määrään. Jos järjestelmällä on liian vähän varoja, se voi ottaa talletusvakuusrahastolta lainan tiettyyn enimmäismäärään asti. MAA JÄRJESTELMÄ SUOJATASO NORJA (NOR) YHTEYSTIETOJA EI OLE TOIMITETTU; talletusvakuuden antajan on oltava säästö- tai liikepankki, vakuutusyhtiö tai ETA-maassa toimiva rahoituslaitos. LISÄPALVELUT - 200 000 Norjan kruunua (24 000 euroa) sijoittajaa kohden - enintään 25 miljoonaa Norjan kruunua (3 mil- joonaa euroa) sijoitus- palveluyritystä kohden. SUOJAN ULKOPUOLELLE JÄÄVÄT LAITOKSET JA SAATAVAT RAHOITUSOSUUDET Jotkin sijoittamista ammattinaan harjoittavat sijoittajat (sijoituspalveluyritykset, pankit, vakuutusyritykset ja yhteissijoitusyritykset) jätetään suojan ulkopuolelle. Rahanpesuun tai muihin rikoksiin liittyvät saatavat jätetään suojan ulkopuolelle. Vakuussopimuksen osapuolet voivat sopia maksuista vakuuksenantajan kanssa. Tapauksista, joissa vakuuksenantajalla on liian vähän varoja, ei ole annettu säännöksiä. 39


title: Resolución legislativa del Parlamento Europeo sobre la propuesta de directiva del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se modifica la Directiva 91/68/CEE del Consejo en lo relativo a la tembladera (COM(1998) 623 — C4-0026/1999 — 1998/0324(COD))

eurovoc_concepts:
animal disease
consumer protection
public health
sheep
veterinary legislation

formats: pdf print

text: C 339/128 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 29. 11. 2000 Miércoles, 16 de febrero de 2000 2. La tembladera ***I A5-0023/2000 Propuesta de directiva del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se modifica la Directiva 91/68/CEE del Consejo en lo relativo a la tembladera (COM(1998) 623 , C4-0026/1999 , 1998/0324(COD)) Se aprueba esta propuesta. Resolución legislativa del Parlamento Europeo sobre la propuesta de directiva del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se modifica la Directiva 91/68/CEE del Consejo en lo relativo a la tembladera (COM(1998) 623 , C4-0026/1999 , 1998/0324(COD)) (Procedimiento de codecisión: primera lectura) El Parlamento Europeo, (cid:23) Vista la propuesta de la Comisión al Parlamento Europeo y al Consejo (COM(1998) 623) (1), (cid:23) Vistos el apartado 2 del artículo 251 y el artículo 152 del Tratado CE, conforme a los cuales la Comi- sión le ha presentado su propuesta (C4-0026/1999), (cid:23) Visto el artículo 67 de su Reglamento, (cid:23) Vistos el informe de la Comisión de Agricultura y Desarrollo Rural y la opinión de la Comisión de Medio Ambiente, Salud Pública y Política del Consumidor (A5-0023/2000), 1. Aprueba la propuesta de la Comisión; Pide que la Comisión le presente de nuevo la propuesta, en caso de que se proponga modificarla 2. sustancialmente o sustituirla por otro texto; 3. Encarga a su Presidenta que transmita la posición del Parlamento al Consejo y a la Comisión. (1) DO C 45 de 19. 2. 1999, p. 33. 3. Tratados de la OMPI (derecho de autor, interpretaciones, ejecuciones, fono- gramas) *** A5-0008/2000 Resolución legislativa del Parlamento Europeo sobre la propuesta de decisión del Consejo relativa a la aprobación, en nombre de la Comunidad Europea, del Tratado de la OMPI sobre derecho de sobre interpretaciones o ejecuciones y fonogramas autor y del Tratado de la OMPI (COM(1998) 249 , C5-0222/1999 , 1998/0141(AVC)) (Procedimiento de dictamen conforme) El Parlamento Europeo, (cid:23) Vista la propuesta de decisión del Consejo (11221/1999 (cid:23) COM(1998) 249 (cid:23) 1998/0141(AVC)) (1), (cid:23) Visto el Tratado de la OMPI sobre derechos de autor y el Tratado de la OMPI sobre interpretaciones o ejecuciones y fonogramas, (cid:23) Vista la solicitud de dictamen conforme presentada por el Consejo de conformidad con el segundo párrafo del apartado 3 del artículo 300, en conexión con el apartado 2 del artículo 47, el artículo 55 y el artículo 95 del Tratado CE (C5-0222/1999), (1) DO C 165 de 30. 5. 1998, p. 8


title: Commission Regulation (EC) No 349/2000 of 16 February 2000 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: L 45/8 EN Official Journal of the European Communities 17. 2. 2000 COMMISSION REGULATION (EC) No 349/2000 of 16 February 2000 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, (2) Having regard to the Treaty establishing the European Community, In compliance with the above criteria, the standard import values must be fixed at the levels set out in the Annex to this Regulation, Having regard to Commission Regulation (EC) No 3223/94 of 21 December 1994 on detailed rules for the application of the last import arrangements amended by Regulation (EC) No 1498/98 (2), and in particular Article 4(1) thereof, fruit and vegetables (1), as for HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Whereas: (1) Regulation (EC) No 3223/94 lays down, pursuant to the outcome of the Uruguay Round multilateral trade nego- tiations, the criteria whereby the Commission fixes the standard values for imports from third countries, in respect of the products and periods stipulated in the Annex thereto. The standard import values referred to in Article 4 of Regula- tion (EC) No 3223/94 shall be fixed as indicated in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 17 February 2000. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 16 February 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 337, 24. 12. 1994, p. 66. (2) OJ L 198, 15. 7. 1998, p. 4. 17. 2. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 45/9 to the Commission Regulation of 16 February 2000 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables ANNEX CN code 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Third country code (1) Standard import value (EUR/100 kg) 204 624 999 052 068 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 220 624 999 052 204 999 052 204 464 600 624 999 052 600 999 060 400 404 528 720 728 999 388 400 528 720 999 51,3 194,8 123,1 116,8 137,9 159,4 138,0 217,7 217,7 128,6 55,5 151,3 111,8 47,1 39,2 35,1 23,6 55,4 40,1 53,6 68,2 60,9 48,0 63,1 120,7 78,7 62,5 74,6 49,0 61,0 55,0 46,7 81,3 82,9 113,4 64,2 82,9 78,6 103,3 110,7 106,3 55,0 93,8 (1) Country nomenclature as fixed by Commission Regulation (EC) No 2543/1999 (OJ L 307, 2. 12. 1999, p. 46). Code ‘999’ stands for ‘of other origin’


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 359/2000 της Επιτροπής, της 16ης Φεβρουαρίου 2000, για καθορισμό των δασμών κατά την εισαγωγή στον τομέα του ρυζιού

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

text: L 45/30 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 17. 2. 2000 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 359/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 16ης Φεβρουαρίου 2000 για καθορισµό των δασµών κατά την εισαγωγή στον τοµέα του ρυζιού Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 3072/95 του Συµβουλίου, της 22ας ∆εκεµβρίου 1995, περί κοινής οργανώσεως της αγοράς ορύζης (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2072/98 (2), τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1503/96 της Επιτροπής, της 29ης Ιου- λίου 1996, περί λεπτοµερειών εφαρµογής του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95 του Συµβουλίου όσον αφορά τους δασµούς κατά την εισαγωγή στον τοµέα του ρυζιού (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2831/98 (4), και ιδίως το άρθρο 4 παράγραφος 1, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) Το άρθρο 11 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95 προβλέ- πει ότι, κατά την εισαγωγή των προϊόντων που αναφέρονται στο άρθρο 1 του εν λόγω κανονισµού, εισπράττονται οι δασµοί του κοινού δασµολογίου. Εντούτοις, για τα προϊό- ντα που αναφέρονται στην παράγραφο 2 του εν λόγω άρθ- ρου, ο δασµός κατά την εισαγωγή ισούται µε την τιµή παρέµβασης που ισχύει για τα προϊόντα αυτά κατά την εισαγωγή προσαυξηµένος κατά ένα ορισµένο ποσοστό ανά- λογα εάν αφορά αποφλοιωµένο ή λευκασµένο ρύζι, από τον οποίο αφαιρείται η τιµή κατά την εισαγωγή, εφόσον ο δασµός δεν υπερβαίνει το συντελεστή του κοινού δασµολο- γίου. ∆υνάµει του άρθρου 12 παράγραφος 3 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95, οι τιµές cif κατά την εισαγωγή υπολο- γίζονται µε βάση τις αντιπροσωπευτικές τιµές για το εν λόγω προϊόν στη διεθνή αγορά ή στην κοινοτική αγορά εισαγωγής του προϊόντος. (3) (4) (5) (6) Ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 1503/96 έχει καθορίσει τις λεπτο- µέρειες εφαρµογής του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95 όσον αφορά τους δασµούς κατά την εισαγωγή στον τοµέα του ρυζιού. Οι δασµοί κατά την εισαγωγή εφαρµόζονται έως ότου ισχύει νέος καθορισµός· ότι εξακολουθούν επίσης να ισχύουν, εάν δεν διατίθεται καµία τιµή στην πηγή αναφοράς που προβλέ- πεται στο άρθρο 5 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1503/96 κατά τη διάρκεια των δύο εβδοµάδων που προηγούνται του προσεχούς καθορισµού. Για να καταστεί δυνατή η κανονική λειτουργία του καθεστώ- τος των δασµών κατά την εισαγωγή, πρέπει, για τον υπολο- γισµό αυτό, να ληφθούν υπόψη οι τιµές της αγοράς που διαπιστώθηκαν κατά τη διάρκεια µιας περιόδου αναφοράς. Η εφαρµογή του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1503/96 οδηγεί στον καθορισµό των δασµών κατά την εισαγωγή, σύµφωνα µε τα παραρτήµατα του παρόντος κανονισµού. ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι δασµοί κατά την εισαγωγή στον τοµέα του ρυζιού που αναφέ- ρονται στο άρθρο 11 παράγραφοι 1 και 2 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95 καθορίζονται στο παράρτηµα Ι του παρόντος κανο- νισµού, µε βάση τα στοιχεία που περιλαµβάνονται στο παράρτηµα ΙΙ. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 17 Φεβρουαρίου 2000. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 16 Φεβρουαρίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 329 της 30. 12. 1995, σ. 18. (2) ΕΕ L 265 της 30. 9. 1998, σ. 4. (3) ΕΕ L 189 της 30. 7. 1996, σ. 71. (4) ΕΕ L 351 της 29. 12. 1998, σ. 25. 17. 2. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 45/31 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ I Εισαγωγικοί δασµοί που εφαρµόζονται στο ρύζι και στα θραύσµατα ρυζιού Κωδικός ΣΟ 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Τρίτες χώρες (εκτός ΑΚΕ και Μπαγκλαντές) (3) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 146,70 146,70 146,70 202,17 146,70 146,70 146,70 202,17 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) ΑΚΕ (1) (2) (3) 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 47,01 47,01 47,01 66,42 47,01 47,01 47,01 66,42 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 45,38 Εισαγωγικός δασµός (5) Μπαγκλαντές (4) Ρύζι Basmati Ινδίας και Πακιστάν (6) Αίγυπτος (8) (σε EUR/t) 0,00 0,00 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 69,01 69,01 69,01 96,75 69,01 69,01 69,01 96,75 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 (7) 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 110,03 110,03 110,03 151,63 110,03 110,03 110,03 151,63 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 105,00 (1) Για τις εισαγωγές ρυζιού καταγωγής και προελεύσεως κρατών ΑΚΕ, ο εισαγωγικός δασµός εφαρµόζεται στο πλαίσιο του καθεστώτος που καθορίζεται από τους κανονισµούς (ΕΚ) αριθ. 1706/98 του Συµβουλίου (ΕΕ L 215 της 1. 8. 1998, σ. 12) και (ΕΚ) αριθ. 2603/97 της Επιτροπής (ΕΕ L 351 της 23. 12. 1997, σ. 22), όπως τροποποιήθηκε. (2) Σύµφωνα µε τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1706/98 οι εισαγωγικοί δασµοί δεν εφαρµόζονται στα προϊόντα καταγωγής των κρατών της Αφρικής, Καραϊβικής και Ειρηνικού, τα οποία εισάγονται απευθείας στο υπερπόντιο διαµέρισµα της Reunión. (3) Ο εισαγωγικός δασµός ρυζιού στο υπερπόντιο διαµέρισµα της Reunión καθορίζεται στο άρθρο 11 παράγραφος 3 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 3072/95. (4) Για τις εισαγωγές ρυζιού, εκτός των θραυσµάτων ρυζιού (κωδικός ΣΟ 1006 40 00), καταγωγής Μπαγκλαντές, ο εισαγωγικός δασµός εφαρµόζεται στο πλαίσιο του καθεστώτος που καθορίζεται από τους κανονισµούς (ΕΟΚ) αριθ. 3491/90 του Συµβουλίου (ΕΕ L 337 της 4. 12. 1990, σ. 1) και (ΕΟΚ) αριθ. 862/91 της Επιτροπής (ΕΕ L 88 της 9. 4. 1991, σ. 7), όπως τροποποιήθηκε. (5) Η εισαγωγή προϊόντων καταγωγής των υπερποντίων χωρών και εδαφών απαλλάσσεται του εισαγωγικού δασµού σύµφωνα µε το άρθρο 101 παράγραφος 1 της απόφασης 91/482/ΕΟΚ του Συµβουλίου (ΕΕ L 263 της 19. 9. 1991, σ. 1), όπως τροποποιήθηκε. (6) Για το αποφλοιωµένο ρύζι της ποικιλίας Basmati, καταγωγής Ινδίας και Πακιστάν, µείωση 250 EUR/t [άρθρο 4α του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1503/96, όπως τροποποιήθηκε]. (7) ∆ασµός που καθορίζεται στο κοινό δασµολόγιο. (8) Για τις εισαγωγές ρυζιού καταγωγής και προελεύσεως Αιγύπτου, ο εισαγωγικός δασµός εφαρµόζεται στο πλαίσιο του καθεστώτος που καθορίζεται από τους κανονισµούς (ΕΚ) αριθ. 2184/96 του Συµβουλίου (ΕΕ L 292 της 15. 11. 1996, σ. 1) και (ΕΚ) αριθ. 196/97 της Επιτροπής (ΕΕ L 31 της 1. 2. 1997, σ. 53). L 45/32 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 17. 2. 2000 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ II Υπολογισµός των εισαγωγικών δασµών στον τοµέα του ρυζιού 1. Εισαγωγικός δασµός (EUR/τόνο) (1) 202,17 455,00 146,70 455,00 (1) Τύπος Paddy Θραύσµατα Αποφλοιωµένο Λευκασµένο Αποφλοιωµένο Λευκασµένο Τύπος Indica Τύπος Japonica 2. Στοιχεία υπολογισµού: α) Τιµή cif Arag (EUR/τόνο) β) Τιµή fob (EUR/τόνο) γ) Θαλάσσιοι ναύλοι (EUR/τόνο) δ) Πηγή (1) ∆ασµός που καθορίζεται στο κοινό δασµολόγιο. — — — — 334,86 309,11 414,20 318,15 — — — — 383,52 287,47 30,68 30,68 USDA USDA Opérateurs Opérateurs — — — —


title: 2000/136/EG: Kommissionens beslut av den 16 februari 2000 om ändring av beslut 2000/2/EG om ändring av rådets beslut 79/542/EEG om upprättande av en förteckning över de tredje länder från vilka medlemsstaterna tillåter import av nötkreatur, svin, hästdjur, får, getter, färskt kött och köttprodukter och om upphävande av beslut 1999/301/EG [delgivet med nr K(2000) 412] (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
fresh meat
import
live animal
meat product
third country

formats: html pdf print

text: 17. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 45/41 KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 16 februari 2000 om ändring av beslut 2000/2/EG om ändring av rådets beslut 79/542/EEG om upprättande av en förteckning över de tredje länder från vilka medlemsstaterna tillåter import av nötkreatur, svin, hästdjur, får, getter, färskt kött och köttprodukter och om upphävande av beslut 1999/301/EG [delgivet med nr K(2000) 412] (Text av betydelse för EES) (2000/136/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets direktiv 72/462/EEG av den 12 december 1972 om hälsoproblem och problem som rör veteri- närbesiktning vid import från tredje land av nötkreatur, får och getter, svin och färskt kött eller köttprodukter (1), senast ändrat genom direktiv 97/79/EG (2), särskilt artikel 3. 1 i detta, med beaktande av rådets direktiv 96/23/EG av den 29 april 1996 om införande av kontrollåtgärder för vissa ämnen och restsubstanser av dessa i levande djur och i produkter fram- ställda därav och om upphävande av direktiv 85/358/EEG och 86/469/EEG samt beslut 89/187/EEG och 91/664/EEG (3), särskilt artikel 29 i detta, och av följande skäl: (1) (2) (3) Medlemsstaterna får endast importera färskt kött, inklu- sive slaktbiprodukter, från de tredje länder eller delar av tredje länder som finns med i en förteckning som rådet har upprättat på förslag av kommissionen. Förteckningen över dessa tredje länder eller delar av dem ingår rådets beslut 79/542/EEG (4), senast ändrat genom kommissionens beslut 1999/759/EG (5). i För att ett tredje land skall bli upptaget eller få kvarstå på de förteckningar som genom gemenskapslagstift- ningen fastställs över de från vilka medlemsstaterna får importera de produkter av anima- liskt ursprung som omfattas av direktiv 96/23/EG, måste det berörda tredje landet lägga fram en plan i vilken det länder tredje (1) EGT L 302, 31. 12. 1972, s. 28. (2) EGT L 24, 30. 1. 1998, s. 31. (3) EGT L 125, 23. 5. 1996, s. 10. (4) EGT L 146, 14. 6. 1979, s. 15. (5) EGT L 300, 23. 11. 1999, s. 30. (4) (5) (6) (7) (8) anges vilka garantier som erbjuds i fråga om kontroll av de grupper av restsubstanser och ämnen som anges i bilaga I till det direktivet. Denna plan skall på begäran av kommissionen uppdateras, särskilt när det krävs för kontroller enligt artikel 29. 3 i ovan nämnda direktiv. Om kraven i artikel 29. 3 inte uppfylls, kan upptagandet av ett tredje land i den förteckning över tredje länder gemenskapslagstiftningen som uppskjutas i enlighet med förfarandet i artikel 33 i direktiv 96/23/EG. fastställs enligt För att skydda folkhälsan är det nödvändigt att planerna för kontroll av restsubstanser tillämpas och att belägg för att otillåtna ämnen använts eller på att gemen- skapens gränsvärden för restsubstanser överskridits följs upp. Förenta staterna gick med på att vidta korrigerande åtgärder för att avhjälpa de brister som konstaterats i fråga om planeringen och genomförandet av det egna programmet för kontroll av restsubstanser. Kommis- sionen underrättades om dessa åtgärder. Mot bakgrund av de åtgärder som Förenta staterna meddelade genomförde kommissionen kontroller för att konstatera om dessa åtgärder var lämpliga och effektiva. De kontroller som kommissionen genomförde under januari och februari 2000 visar att det trots vissa framsteg fortfarande föreligger allvarliga brister i fråga om genomförandet och förbättringen av det program för kontroller av restsubstanser som tillämpas i Förenta staterna och att programmet inte fullt ut ger de garantier för skydd av folkhälsan mot restsubstanser som krävs i Europeiska gemenskapen. Förenta staterna har gått med på att vidta ytterligare åtgärder för att snabbt avhjälpa L 45/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 2. 2000 bristerna och föreslog den 8 februari 2000 att ett analy- tiskt arbete för att påvisa vissa ämnen läggs ut på entre- prenad till ett eller flera godkända laboratorier som har kapacitet att genomföra de analyser som krävs och som ligger utanför Förenta staterna. Förenta staterna anses behöva en månad för att vidta lämpliga åtgärder och sluta de avtal som behövs. Under sådana omständigheter kan Europeiska gemen- skapen mot bakgrund av relevant gemenskapslagstift- ning och tillämpliga internationella avtal införa tillfälligt förbud mot från Förenta staterna. Förenta staterna bör ges en viss tidsfrist för att fatta de beslut och vidta de åtgärder som krävs för att objektivt bevisa att den hälsoskyddsnivå som gäller i Europeiska gemen- skapen uppfylls. import Förenta staterna bör därför från och med den 15 mars 2000 tills vidare strykas från den förteckning över de tredje länder från vilka medlemsstaterna tillåts importera kött avsett som livsmedel. Ett tillfälligt importförbud är under de aktuella omständigheterna den enda åtgärd som rimligtvis står till EG:s förfogande. (9) (10) (11) De åtgärder som föreskrivs i detta beslut skall ses över om Förenta staterna lämnar garantier för att åtgärder för kontroller av restsubstanser genomförs på ett effektivt sätt. (12) Mot bakgrund av detta beslut är det nödvändigt att ändra kommissionens beslut 2000/2/EG av den 17 december 1999 om ändring av rådets beslut 79/ 542/EEG om upprättande av en förteckning över de tredje länder från vilka medlemsstaterna tillåter import av nötkreatur, svin, hästdjur, får, getter, färskt kött och köttprodukter och om upphävande av beslut 1999/ 301/EG (1). (13) De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga veterinärkommittén. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 I artikel 5 i beslut 2000/2/EG skall ”15 februari 2000” ersättas med ”15 mars 2000”. Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Artikel 2 Utfärdat i Bryssel den 16 februari 2000. På kommissionens vägnar David BYRNE Ledamot av kommissionen (1) EGT L 1, 4. 1. 2000, s. 17