title: Komission asetus (EY) N:o 425/2000, annettu 24 päivänä helmikuuta 2000, maissin tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2775/1999 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

eurovoc_concepts:
CCT duties
Spain
award of contract
import
maize
third country

formats: pdf print

text: 25. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 52/27 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 425/2000, annettu 24 päivänä helmikuuta 2000, maissin tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2775/1999 tarkoi- tetun tarjouskilpailun osana EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1253/1999 (2), ja erityisesti sen 12 artiklan 1 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) Komission asetuksella (EY) N:o 2775/1999 (3) on avattu tarjouskilpailu, joka koskee enimmäisalennusta maissin tuontitullista Espanjaan. Komission asetuksen (EY) N:o 1839/95 5 artiklan mukaisesti (4), sellaisena kuin se on muutettuna asetuk- sella (EY) N:o 1963/95 (5), komissio voi asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklassa säädettyä menettelyä noudat- taen päättää tuontitullin enimmäisalennuksen vahvista- misesta; tässä vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 1839/95 6 ja 7 artiklassa säädetyt perusteet; tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä, jonka tarjous on tuontitullin enimmäisalennuksen suuruinen tai sitä alhaisempi. (3) (4) Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkiseen markkinatilanteeseen seuraa, että tuontitullin enimmäisalennukseksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu määrä. Tässä asetuksessa säädetyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat viljan ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 2775/1999 tarkoittaman tarjouskilpailun rajoissa 18. ja 24. helmikuuta 2000 välisenä aikana jätettyjen tarjousten osalta maissin tuontitullin enimmäisalennukseksi vahvistetaan 73,90 EUR/t 150 tonnin kokonaismäärään asti. Tämä asetus tulee voimaan 25 päivänä helmikuuta 2000. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 24 päivänä helmikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EYVL L 334, 28. 12. 1999, s. 7. (4) EYVL L 177, 28. 7. 1995, s. 4. (5) EYVL L 189, 10. 8. 1995, s. 22


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0443/00 van Jan Wiersma (PSE) aan de Raad. Huisbrandolie voor oppositiesteden in Servië.

eurovoc_concepts:
Serbia
common foreign and security policy
diesel fuel
heating
humanitarian aid
political opposition
terms for aid
town

formats: html pdf print

text: C 330 E/160 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/181) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0443/00 van Jan Wiersma (PSE) aan de Raad (24 februari 2000) Betreft: Huisbrandolie voor oppositiesteden in Serviº 1. Welke steden in Joegoslaviº ontvangen olie van de EU? 2. Welke criteria zijn daarbij gehanteerd? 3. Waarom komt de gemeente Pancevo niet in aanmerking? 4. Kan de Raad deze vragen wat sneller beantwoorden dan normaal het geval is vanwege de winter? Antwoord (2 mei 2000) 1. De Raad heeft de Commissie in zijn zitting van 24 januari verzocht het initiatief (cid:132)Energie voor democratie(cid:148) uit te breiden, zoals de Servische oppositie na de trilaterale bijeenkomst met de EU en de VS op 17 december 1999 in Berlijn had voorgesteld. De eindbeslissing over de vraag aan welke gemeen- schappen de maatregel ten goede moest komen werd overgelaten aan de Commissie, aangezien die over de uitvoering van de begroting gaat. Op basis van een Commissievoorstel heeft de Raad een besluit aangenomen houdende uitvoering van Gemeenschappelijk Standpunt 1999/691/GBVB inzake steun aan de democratische krachten in de Federale Republiek Joegoslaviº (FRJ), op grond waarvan aardolie en aardolieproducten mogen worden geleverd, verkocht en uitgevoerd ten behoeve van de Servische gemeenten Sombor, Subotica, Kragujevac, Kraljevo en Novi Sad. 2. De keuze van de gemeenten is gemaakt aan de hand van een prioriteitenlijst die door de Servische oppositiekrachten zelf is voorgelegd. Er is bijzondere aandacht besteed aan gemeenten die veel sociaal kwetsbare personen tellen, alsmede beschikken over sociale instellingen met een regionaal karakter. Pancevo stond niet op de lijst van gemeenten die door de Servische oppositie als prioritair zijn 3. aangemerkt. 4. De Raad herhaalt dat hij bereid is de behoeftige Servische bevolking te ondersteunen en hij herinnert eraan dat de humanitaire hulp van de Gemeenschap in 1999 voor Serviº alleen reeds 72,1 mln € bedroeg, terwijl de lidstaten nagenoeg hetzelfde bedrag hebben bijgedragen. (2000/C 330 E/182) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0448/00 van Phillip Whitehead (PSE) aan de Commissie (14 februari 2000) Betreft: BSE in Frankrijk Naar aanleiding van de bevindingen van de veterinaire inspectiereis naar Frankrijk van de Commissie (DG SANCO 1058/99) het volgende: kan de Commissie hier een vervolgonderzoek aan vastknopen naar de huidige praktijken zoals a) een gebrekkig onderzoek van gevallen waarin BSE werd vermoed, b) het toelaten van verdachte gevallen en afgekeurd vee in de menselijke voedselketen, c) de verontreinigings- niveaus van veevoeder door vlees en beendermeel en kan zij inzage verlenen in de correspondentie met het Franse Ministerie van Landbouw naar aanleiding van de brief van de heer Bernard Vallat d. d. 24 november 1999?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0460/00 från Klaus Hänsch (PSE) till kommissionen. Djurskyddsaspekter i samband med tillverkningen av gåslever (foie gras).

eurovoc_concepts:
application of EU law
fattening
meat product
poultry
poultry farming
protection of animals

text: C 26 E/46 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 26. 1. 2001 Anser kommissionen att det (cid:228)r acceptabelt att det i Europeiska unionens medlemsstater existerar 2. olika bed(cid:246)mningskriterier f(cid:246)r den h(cid:228)lsorisk som Listeria monocytogenes utg(cid:246)r, kriterier som leder till snedvriden konkurrens och som negativt p(cid:229)verkar den inre marknadens s(cid:228)tt att fungera? Vad kan kommissionen g(cid:246)ra f(cid:246)r att se till att enhetliga bed(cid:246)mningskriterier till(cid:228)mpas p(cid:229) detta 3. omr(cid:229)de? Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (25 april 2000) Varje (cid:229)r rapporteras cirka 300 (cid:224) 600 fall av listeria i gemenskapen. Hur m(cid:229)nga av dessa som beror 1. p(cid:229) livsmedelsf(cid:246)rt(cid:228)ring (cid:228)r inte k(cid:228)nt, men livsmedel har klart identifierats som den viktigaste infektions- k(cid:228)llan. En viktig aspekt av listeria-infektionen (cid:228)r att den kan ha d(cid:246)dlig utg(cid:229)ng, s(cid:228)rskilt hos de k(cid:228)nsliga grupperna av befolkningen. Kommissionen ser mycket allvarligt p(cid:229) utbrott av listeria och bad 1999 om ett yttrande fr(cid:229)n Vetenskapliga kommittØn f(cid:246)r veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder till skydd f(cid:246)r m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa. KommittØn, som ombads utv(cid:228)rdera h(cid:228)lsoriskerna till f(cid:246)ljd av f(cid:246)rekomsten av listeria monocytogenes p(cid:229) olika niv(cid:229)er i konsumtionsf(cid:228)rdiga livsmedel, avgav ett yttrande den 23 september 1999. Yttrandet (cid:228)r tillg(cid:228)ngligt f(cid:246)r allm(cid:228)nheten, t. ex. p(cid:229) webbplatsen f(cid:246)r Generaldirektoratet f(cid:246)r h(cid:228)lsa och konsumentskydd. Det vetenskapliga yttrandet inneh(cid:229)ller ett antal slutsatser och rekommendationer. Tillg(cid:228)ngliga epidemiolo- giska uppgifter verkar tyda p(cid:229) att f(cid:246)rekomsten av listeria monocytogenes i livsmedel utg(cid:246)r en mycket liten risk f(cid:246)r alla befolkningsgrupper vid koncentrationer p(cid:229) mindre (cid:228)n 100cfu/g. En viss os(cid:228)kerhet kvarst(cid:229)r dock eftersom denna gr(cid:228)ns inte (cid:228)r grundad p(cid:229) formella dosresponsf(cid:246)rh(cid:229)llanden och konsumtionsm(cid:246)nstren f(cid:246)r de aktuella livsmedel inte (cid:228)r direkt tillg(cid:228)ngliga. 2. Det finns inga mikrobiologiska normer i gemenskapslagstiftningen vad g(cid:228)ller f(cid:246)rekomsten av listeria monocytogenes i livsmedel, utom f(cid:246)r mj(cid:246)lkbaserade produkter vid expediering fr(cid:229)n anl(cid:228)ggningar (r(cid:229)dets direktiv 92/46/EEG). F(cid:246)r dessa produkter (cid:228)r normen (cid:148)noll(cid:148) i antingen 1 gram eller 25 gram beroende p(cid:229) typ av produkt. I brist p(cid:229) enhetliga kriterier (cid:228)r det medlemsstaternas sak att meddela varandra vilka (cid:229)tg(cid:228)rder de vidtar eller avse att vidta n(cid:228)r de anser att ett hot f(cid:246)religger enligt deras nationella kriterier. Kommissionen t(cid:228)nker anv(cid:228)nda ovan n(cid:228)mnda vetenskapliga yttrande i ett 3. initiativ f(cid:246)r att h(cid:246)ja konsumentskyddet. Ett f(cid:246)rslag planeras antas i (cid:229)r. Det b(cid:246)r dock p(cid:229)minnas om att det prim(cid:228)ra ansvaret f(cid:246)r framst(cid:228)llningen av s(cid:228)kra livsmedel ligger p(cid:229) livsmedelsproducenterna. Lagstiftningen p(cid:229) veterin(cid:228)r- och livsmedelsomr(cid:229)det kommer att (cid:228)ndras grundligt under kommande (cid:229)r s(cid:229)som beskrivits i vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet som godk(cid:228)ndes av kommissionen den 12 januari 2000 (1). En grundl(cid:228)ggande aspekt (cid:228)r det allt st(cid:246)rre behovet att anv(cid:228)nda vetenskapliga riskanalyser. I f(cid:246)rl(cid:228)ngningen av vitboken kommer kommissionen att f(cid:246)resl(cid:229) ett f(cid:246)rfarande f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla mikro- biologiska normer och, n(cid:228)r det anses vara l(cid:228)mpligt efter en riskbed(cid:246)mning, motsvarande h(cid:246)gsta gr(cid:228)ns- v(cid:228)rden f(cid:246)r o(cid:246)nskade mikroorganismer i livsmedel. (1) KOM(1999) 719. (2001/C 26 E/059) SKRIFTLIG FR¯GA E-0460/00 fr(cid:229)n Klaus H(cid:228)nsch (PSE) till kommissionen (24 februari 2000) ˜mne: Djurskyddsaspekter i samband med tillverkningen av g(cid:229)slever (foie gras) Sedan slutet av 1999 (cid:228)r medlemsstaterna skyldiga att fullt ut till(cid:228)mpa r(cid:229)dets direktiv 98/58/EG (1) om skydd av animalieproduktionens djur. I direktivet fastst(cid:228)lls att det s(cid:228)tt p(cid:229) vilket djuren utfodras inte f(cid:229)r 26. 1. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 26 E/47 uts(cid:228)tta dem f(cid:246)r on(cid:246)digt lidande eller on(cid:246)dig skada. Den rapport om djurskyddsaspekter i samband med tillverkningen av g(cid:229)slever som kommissionen best(cid:228)llde 1998 kommer fram till resultatet att de traditionella uppf(cid:246)dningsmetoderna strider mot principerna i direktivet. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder avser kommissionen att vidta f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra direktiv 98/58/EG n(cid:228)r det g(cid:228)ller tillverk- ningen av g(cid:229)slever? (1) EGT L 221, 8. 8. 1998, s. 23. Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (6 april 2000) Syftet med r(cid:229)dets direktiv 98/58/EG (cid:228)r att fastst(cid:228)lla de huvudprinciper som skall g(cid:228)lla f(cid:246)r skydd av alla djur som h(cid:229)lls f(cid:246)r animalieproduktion. Det (cid:228)r ett r(cid:228)ttsligt instrument som skall ligga till grund f(cid:246)r framtida f(cid:246)rslag om djurens v(cid:228)lbefinnande och skall s(cid:228)kerst(cid:228)lla en enhetlig till(cid:228)mpning inom gemenskapen av Europar(cid:229)dets konvention p(cid:229) detta omr(cid:229)de. Direktivet avser de krav f(cid:246)r v(cid:228)lbefinnande som skall g(cid:228)lla f(cid:246)r att skydda djur som uppf(cid:246)ds f(cid:246)r olika former av animalieproduktion, d(cid:228)ribland tillverkning av g(cid:229)s-och anklever. Direktivet l(cid:228)gger ocks(cid:229) ansvaret p(cid:229) djurens (cid:228)gare eller uppf(cid:246)dare f(cid:246)r att garantera att djurens v(cid:228)lbefinnande uppfyller de f(cid:246)reskrivna miniminormerna. Inom ramen f(cid:246)r ovan n(cid:228)mnda konvention antogs i juni 1999 tv(cid:229) rekommendationer f(cid:246)r att skydda g(cid:228)ss och ankor som f(cid:246)ds upp f(cid:246)r produktion av g(cid:229)s- och anklever. Kommissionen och unionens medlemsstater tog aktivt del i utformningen och antagandet av dessa rekommendationer. Rapporten fr(cid:229)n Vetenskapliga kommittØn f(cid:246)r djurs h(cid:228)lsa och v(cid:228)lbefinnande om djurskyddsaspekter i samband med produktionen av g(cid:229)s- och anklever har anv(cid:228)nts som underlag vid utarbetandet av ovan n(cid:228)mnda rekommendationer. I rekommendationerna erk(cid:228)nns n(cid:246)dv(cid:228)ndigheten att h(cid:229)lla djuren i sociala grupper och f(cid:246)rbjuds anv(cid:228)nd- ningen av de sm(cid:229) enskilda burar som anv(cid:228)nds f(cid:246)r n(cid:228)rvarande. F(cid:246)rbudet kommer att tr(cid:228)da i kraft den 31 december 2004 f(cid:246)r nya eller ers(cid:228)ttningsutrymmen och senast den 31 december 2004 f(cid:246)r samtliga utrymmen. I rekommendationerna uppmanas ocks(cid:229) till ytterligare forskning f(cid:246)r att utveckla alternativa metoder f(cid:246)r tillverkning av g(cid:229)s- och anklever som inte kr(cid:228)ver tv(cid:229)ngsmatning. I avvaktan p(cid:229) att nya vetenskapliga r(cid:246)n om alternativa metoder och deras effekter p(cid:229) djurens v(cid:228)lbefinnande blir tillg(cid:228)ngliga, har man kommit (cid:246)verens om att endast tillverka g(cid:229)s- och anklever d(cid:228)r det (cid:228)r bruktligt och d(cid:229) enbart i enlighet med de normer som fastst(cid:228)lls i den nationella lagstiftningen. Om det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt kommer kommissionen i enlighet med best(cid:228)mmelserna i artikel 5 i direktiv 98/58/ EG att l(cid:228)gga fram ytterligare l(cid:228)mpliga f(cid:246)rslag f(cid:246)r r(cid:229)det f(cid:246)r en enhetlig till(cid:228)mpning av ovann(cid:228)mnda rekommendationer. (2001/C 26 E/060) SKRIFTLIG FR¯GA E-0476/00 fr(cid:229)n Joseph Daul (PPE-DE) till kommissionen (24 februari 2000) ˜mne: Skador p(cid:229) skogen efter orkanen Lothar Orkanen Lothar f(cid:246)rorsakade den 26 december 1999 enorma skador p(cid:229) skogarna i Frankrike, Sydtyskland och (cid:214)sterrike, s(cid:228)rskilt f(cid:246)r privata skogsbruk och i kommunala skogar, vilket hotar m(cid:229)nga familjejordbruks existens. Under diskussion den 18 januari 2000 p(cid:229)pekade kommissionen att det eventuellt skulle vara m(cid:246)jligt att g(cid:246)ra vissa omf(cid:246)rdelningar i strukturfonderna, utan att utlova n(cid:229)got s(cid:228)rskilt st(cid:246)d i den h(cid:228)r dramatiska situationen. Enbart omf(cid:246)rdelningar r(cid:228)cker emellertid inte eftersom strukturst(cid:246)d ofta ges till just mindre f(cid:246)retag, d(cid:228)r jordbruk ofta utg(cid:246)r en del av verksamheten, och detta st(cid:246)d (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r deras (cid:246)verlevnad