title: Rozhodnutí Komise ze dne 8. února 2000, kterým se provádí směrnice Rady 89/106/EHS, pokud jde o klasifikaci reakce stavebních výrobků na oheň (oznámeno pod číslem K(2000) 133)Text s významem pro EHP.

text: 13/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 3 32000D0147 23. 2. 2000 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 50/14 ROZHODNUTÍ KOMISE ze dne 8. února 2000, kterým se provádí směrnice Rady 89/106/EHS, pokud jde o klasifikaci reakce stavebních výrobků na oheň (oznámeno pod číslem K(2000) 133) (Text s významem pro EHP) (2000/147/ES) KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na směrnici Rady 89/106/EHS ze dne 21. pro- since 1988 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se stavebních výrobků (1) ve znění směrnice 93/68/EHS (2), a zejména na články 3, 6 a 20 uvedené směrnice, vzhledem k těmto důvodům: (1) (2) (3) V čl. 3 odst. 2 a 3 směrnice 89/106/EHS se stanoví, že s ohledem na různé úrovně ochrany staveb, které mohou na vnitrostátní, regionální nebo místní úrovni převládat, může každý základní požadavek vést ke stanovení tříd v interpretačních dokumentech. Tyto dokumenty byly zveřejněny ve sdělení Komise k interpretačním dokumen- tům směrnice Rady 89/106/EHS (3). Bod 4. 2. 1 interpretačního dokumentu č. 2 odůvodňuje potřebu různých úrovní základního požadavku, jako jsou funkce druhu, užívání a umístění stavby, jejího uspořádání a použitelnosti nouzových zařízení. Bod 2. 2 interpretačního dokumentu č. 2 uvádí řadu vzá- jemně souvisejících opatření pro splnění základního poža- davku „Požární bezpečnost“, které dohromady přispívají ke stanovení strategie požární bezpečnosti, kterou lze v člen- ských státech různým způsobem rozvíjet. (1) Úř. věst. L 40, 11. 2. 1989, s. 12. (2) Úř. věst. L 220, 30. 8. 1993, s. 1. (3) Úř. věst. C 62, 28. 2. 1994, s. 1. (4) (5) (6) (7) (8) (9) Bod 4. 2. 3. 3 interpretačního dokumentu č. 2 uvádí jedno z těchto opatření převládajících v členských státech, které spočívá v omezení vzniku a šíření ohně a kouře v prostoru s ohniskem požáru (nebo v určité oblasti) tím, že bude omezen příspěvek stavebních výrobků k plnému rozvinutí požáru. Definice tříd základního požadavku částečně závisí na úrovni takového omezení. Úroveň tohoto omezení může být vyjádřena pouze růz- nými úrovněmi ukazatelů reakce výrobků na oheň v jejich konečném použití. Bod 4. 3. 1. 1 interpretačního dokumentu č. 2 stanoví, že pro možnost hodnocení reakce výrobků na oheň bude vypracováno harmonizované řešení, které může využívat zkoušky prováděné v plném rozsahu nebo na zkušebním zařízení, jež odpovídají reálnému požárnímu scénáři. Harmonizované řešení spočívá v systému tříd, které inter- pretační dokument neobsahuje. Systém tříd určených pro tento účel se odvozuje od řady zkušebních metod, které již jsou evropským normalizač- ním orgánům pro známy. (10) Rozhodnutí Komise 94/611/ES ze dne 9. září 1994, kte- rým se provádí článek 20 směrnice 89/106/EHS o staveb- ních výrobcích (4) popisující systém tříd, neuvádí mezní hodnoty tříd B, C a D, protože zkouška samostatně hořícího předmětu nebyla v té době dostatečně vyvinuta. (4) Úř. věst. L 241, 16. 9. 1994, s. 25. 4 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 25 (11) Odpovídající údaje jsou nyní k dispozici a rozhodnutí 94/611/ES by tedy mělo být nahrazeno novým rozhodnu- tím, které uvede mezní hodnoty tříd a některá přizpůsobení technickému pokroku. Alternativní zkušební postupy by měly být na základě dohody mezi Komisí a členskými státy a po konzultaci CEN/CENELEC a EOTA úplně popsány v budoucí evropské normě nebo rozhod- nutí Komise. Jestliže klasifikace založená na normalizovaných zkouškách a kritériích uvedených v tabulkách 1 a 2 přílohy nebude vhodná, může se v rámci postupu, který předpokládá alternativní zkoušky, použít jeden nebo několik referenčních scénářů (reprezentativní zkouška (zkoušky) v měřítku představující scénář (scénáře) odpo- vídající nebezpečí). Článek 2 (12) Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro stavebnictví. Zrušuje se rozhodnutí 94/611/ES. Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí. PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 1. Je-li konečné použití stavebního výrobku takové, že může přispět ke vzniku a šíření ohně a kouře v prostoru (nebo v oblasti) ohniska požáru nebo mimo něj, bude výrobek klasifikován na základě jeho reakce na oheň podle klasifikačního systému uvede- ného v tabulkách 1 a 2 přílohy. 2. Výrobky musí být posuzovány ve vztahu k jejich konečnému použití. Toto rozhodnutí je určeno členským státům. Článek 3 V Bruselu dne 8. února 2000. Za Komisi Erkki LIIKANEN člen Komise 13/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 5 Symboly (1) ΔT Δm tf PCS FIGRA THR600s LFS PŘÍLOHA vzrůst teploty úbytek hmotnosti plamenné období spalné teplo rychlost rozvoje požáru celkové uvolňování tepla postranní šíření plamene SMOGRA rychlost vývinu kouře TSP600s Fs celková tvorba kouře šíření plamene Definice „Materiál“: jednotlivá základní látka nebo rovnoměrně rozložená směs látek, např. kov, kámen, dřevo, beton, mine- rální vlna s rovnoměrně rozloženým pojivem, polymery. „Stejnorodý výrobek“: výrobek, který sestává z jednoho materiálu a jako celek má jednotnou hustotu a složení. „Nestejnorodý výrobek“: výrobek, který nesplňuje požadavky na stejnorodý výrobek. Je to výrobek složený z jedné nebo několika podstatných a/nebo nepodstatných složek. „Podstatná složka“: materiál, který tvoří významnou část nestejnorodého výrobku. Vrstva o plošné hmotnosti ≥ 1,0 kg/m2 nebo tloušťce ≥ 1,0 mm se pokládá za podstatnou složku. „Nepodstatná složka“: materiál, který netvoří významnou část nestejnorodého výrobku. Vrstva o plošné hmotnosti < 1,0 kg/m2 a tloušťce < 1,0 mm se pokládá za nepodstatnou složku. Dvě nebo více nepodstatných vrstev, které k sobě přiléhají (tj. bez žádné podstatné složky (žádných podstatných slo- žek) mezi vrstvami), se považují za jednu nepodstatnou složku, a musí tedy dohromady splňovat požadavky na vrstvu, která je nepodstatnou složkou. U nepodstatných složek se rozlišují následující vnitřní nepodstatné složky a vnější nepodstatné složky: „Vnitřní nepodstatná složka“: nepodstatná složka, která je z obou stran kryta alespoň jednou podstatnou složkou. „Vnější nepodstatná složka“: nepodstatná složka, která z jedné strany není kryta podstatnou složkou. TŘÍDY REAKCE STAVEBNÍCH VÝROBKŮ NA OHEŇ KROMĚ PODLAHOVÝCH KRYTIN (*) Tabulka 1 Třída A1 Zkušební metoda (zku- šební metody) EN ISO 1182 (1) a EN ISO 1716 Kritéria klasifikace Doplňková klasifikace ΔT ≤ 30 °C; a Δm ≤ 50 %; a tf = 0 (tj. žádné trvalé hoření plame- nem) PCS ≤ 2,0 MJ. kg-1 (1) a PCS ≤ 2,0 MJ. kg-1 (2) (2a) a PCS ≤ 1,4 MJ. m-2 (3) a PCS ≤ 2,0 MJ. kg-1 (4) – – (*) Chování některých skupin výrobků, např. Lineárních výrobků (trubky, potrubí, kabely atd. ), je stále ještě přezkušováno a může si vynutit změnu tohoto rozhodnutí. (1) Pro stejnorodé výrobky a podstatné složky nestejnorodých výrobků. (2) Pro každou vnější nepodstatnou složku nestejnorodých výrobků. (2a) Nebo každá vnější nepodstatná složka s PCS ≤ 2,0 MJ. m-2 za předpokladu, že výrobek splňuje tato kritéria EN 13823 (SBI): FIGRA ≤ 20 W. s-1; LFS < okraj vzorku a THR600s 600 ≤ 4,0 MJ a s1 a d0. (3) Pro každou vnitřní nepodstatnou složku nestejnorodého výrobku. (4) Pro výrobek jako celek. (1) Vlastnosti jsou definovány s ohledem na příslušnou zkušební metodu. 6 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 25 Třída A2 Zkušební metoda (zku- šební metody) EN ISO 1182 (1) nebo ΔT ≤ 50 °C a Δm ≤ 50 % a tf = 20 s Kritéria klasifikace Doplňková klasifikace – – EN ISO 1716 a PCS ≤ 3,0 MJ. kg-1 a (1) PCS ≤ 4,0 MJ. m-2 a (2) PCS ≤ 4,0 MJ. m-2 a (3) PCS ≤ 3,0 MJ. kg-1 (4) EN 13823 (SBI) FIGRA ≤ 120 W. s-1 a LFS < okraj vzorku a THR600s ≤ 7,5 MJ Tvorba kouře (5) a plamenně hořící kapky/částice (6) EN 13823 (SBI) a FIGRA ≤ 120 W. s-1 a LFS < okraj vzorku a THR600s ≤ 7,5 MJ Tvorba kouře (5) a plamenně hořící kapky/částice (6) EN ISO 11925-2 (8) expozice = 30 s Fs ≤ 150 mm během 60 s EN 13823 (SBI) a FIGRA ≤ 250 W. s-1 a LFS < okraj vzorku a THR600s ≤ 15 MJ Tvorba kouře (5) a plamenně hořící kapky/částice (6) B C EN ISO 11925-2 (8) expozice = 30 s Fs ≤ 150 mm během 60 s D EN 13823 (SBI) a FIGRA ≤ 750 W. s-1 Tvorba kouře (5) a plamenně hořící kapky/částice (6) EN ISO 11925-2 (8) expozice = 30 s Fs ≤ 150 mm během 60 s E F EN ISO 11925-2 (8) expozice = 15 s Fs ≤ 150 mm během 20 s Plamenně hořící kapky/částice (7) Žádný ukazatel vlastnosti není stanoven (1) Pro stejnorodé výrobky a podstatné složky nestejnorodých výrobků. (2) Pro každou vnější nepodstatnou složku nestejnorodých výrobků. (3) Pro každou vnitřní nepodstatnou složku nestejnorodého výrobku. (4) Pro výrobek jako celek. (5) s1 = SMOGRA ≤ 30 m2. s-2 a TSP600s ≤ 50 m2; s2 = SMOGRA ≤ 180 m2. s-2 a TSP600s ≤ 200 m2; s3 = ne s1 nebo s2. (6) d0 = žádné plamenně hořící kapky/částice v EN 13823 (SBI) po 600 s; d1 = žádné plamenně hořící kapky/částice trvající déle než 10 s v EN 13823 (SBI) během 600 s; d2 = ani d0 ani d1; vznícení papíru v EN ISO 11925-2 vede k zatřídění do d2. (7) Vyhověl = žádné vznícení papíru (žádná klasifikace); nevyhověl = vznícení papíru (klasifikace d2). (8) Při namáhání povrchu plamenem, a popřípadě pro konečné použití výrobku, při namáhání okraje vzorku plamenem. 13/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 7 Tabulka 2 TŘÍDY REAKCE PODLAHOVÝCH KRYTIN NA OHEŇ Třída A1FL Zkušební metoda (zku- šební metody) EN ISO 1182 (1) a EN ISO 1716 A2 FL EN ISO 1182 (1) nebo EN ISO 1716 a Kritéria klasifikace Doplňková klasifikace ΔT ≤ 30 °C a Δm ≤ 50 % a tf = 0 (tj. žádné trvalé hoření plame- nem) PCS ≤ 2,0 MJ. kg-1 a (1) PCS ≤ 2,0 MJ. kg-1 a (2) PCS ≤ 1,4 MJ. m-2 a (3) PCS ≤ 2,0 MJ. kg-1 (4) ΔT ≤ 50 °C a Δm ≤ 50 % a tf = 20 s PCS ≤ 3,0 MJ. kg-1 a (1) PCS ≤ 4,0 MJ. m-2 a (2) PCS ≤ 4,0 MJ. m-2 a (3) PCS ≤ 3,0 MJ. kg-1 (4) – – – – EN ISO 9239-1 (5) Kritický tok (6) ≥ 8,0 kW. m-2 B FL EN ISO 9239-1 (5) a Kritický tok (6) ≥ 8,0 kW. m-2 EN ISO 11925-2 (8) expozice = 15 s Fs ≤ 150 mm během 20 s Tvorba kouře (7) Tvorba kouře (7) C FL EN ISO 9239-1 (5) a Kritický tok (6) ≥ 4,5 kW. m-2 Tvorba kouře (7) EN ISO 11925-2 (8) expozice = 15 s Fs ≤ 150 mm během 20 s D FL EN ISO 9239-1 (5) a Kritický tok (6) ≥ 3,0 kW. m-2 Tvorba kouře (7) EN ISO 11925-2 (8) expozice = 15 s EN ISO 11925-2 (8) expozice = 15 s Fs ≤ 150 mm během 20 s Fs ≤ 150 mm během 20 s Žádný ukazatel vlastnosti není stanoven E FL F FL (1) Pro stejnorodé výrobky a podstatné složky nestejnorodých výrobků. (2) Pro každou vnější nepodstatnou složku nestejnorodých výrobků. (3) Pro každou vnitřní nepodstatnou složku nestejnorodého výrobku. (4) Pro výrobek jako celek. (5) Trvání zkoušky = 30 minut. (6) Kritický tok je definován jako tok radiace, při němž plamen zhasne, nebo jako tok radiace po trvání zkoušky 30 minut; podle toho, který je nižší (tj. tok odpovídající většímu rozšíření plamene). (7) s1 = kouř ≤ 750 %. min; s2 = ne s1. (8) Při namáhání povrchu plamenem, a popřípadě pro konečné použití výrobku, při namáhání okraje vzorku plamenem


title: Kommissionens förordning (EG) nr 296/2000 av den 8 februari 2000 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: L 34/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 9. 2. 2000 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 296/2000 av den 8 februari 2000 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, (2) produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1498/98 (2), särskilt artikel 4. 1 i denna, och av följande skäl: (1) I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguay- rundan kriterierna för kommissionens fastställande av från tredje land för de schablonvärdena vid import HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förord- ning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan. Denna förordning träder i kraft den 9 februari 2000. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 8 februari 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 198, 15. 7. 1998, s. 4. 9. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 34/11 till kommissionens förordning av den 8 februari 2000 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker BILAGA KN-nr Kod för tredje land (1) (EUR/100 kg) Schablonvärde vid import 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 212 624 999 052 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 600 624 999 052 204 999 052 204 464 600 624 999 052 600 624 999 039 400 404 720 728 999 064 388 400 528 720 999 109,0 57,9 104,9 191,1 115,7 132,5 166,1 149,3 190,9 190,9 135,9 71,9 144,3 117,4 42,3 38,4 41,1 37,7 59,8 43,9 53,4 61,4 57,4 68,3 73,2 143,4 76,1 67,3 85,7 54,4 67,4 66,2 62,7 83,4 87,4 84,0 70,5 76,8 80,4 70,0 104,4 110,8 100,4 101,4 97,4 (1) Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2543/1999 (EGT L 307, 2. 12. 1999, s. 46). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-0403/00 esittäjä(t): Werner Langen (PPE-DE) komissiolle. Verovapaan myynnin loppumisen vaikutukset.

eurovoc_concepts:
EU Member State
State aid
common commercial policy
duty-free sale
economic consequence
economic sector
labour market
regional economy

formats: html pdf print

text: 26. 1. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 26 E/37 Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 2000) T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) komission asema ei salli sen ryhty(cid:228) toimiin Sveitsin suhteen kyseess(cid:228) olevan lakiesityksen vuoksi. Komissio on kuitenkin hyvin tietoinen Sveitsiss(cid:228) ty(cid:246)skentelevien Euroopan yhteis(cid:246)n kansalaisten ep(cid:228)tyy- dytt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) oikeustilasta. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio neuvotteli Sveitsin kanssa laaja-alaisen sopimuksen henkil(cid:246)iden vapaasta liikkuvuudesta alan sveitsil(cid:228)isten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten sek(cid:228) sosiaaliturvaa ja el(cid:228)keoikeuksia koskevien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten yhdenmukaistamiseksi yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)n kanssa. Kyseinen sopimus allekirjoitettiin 21. kes(cid:228)kuuta 1999, ja se tulee voimaan sen j(cid:228)lkeen kun parlamentti on antanut puoltavan lausuntonsa ja kun osapuolet ovat sen ratifioineet. Sopimuksen voimaantulon j(cid:228)lkeen komissio aikoo tarkasti seurata sen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa Sveitsiss(cid:228) ja ottaa mahdolliset ongelmat esille sopimuksen nojalla perustettavassa sekakomiteassa. (2001/C 26 E/050) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0403/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Werner Langen (PPE-DE) komissiolle (8. helmikuuta 2000) Aihe: Verovapaan myynnin loppumisen vaikutukset K(cid:246)lnin EU-huippukokouksessa p(cid:228)(cid:228)tettiin 4. hein(cid:228)kuuta 1999, ett(cid:228) eurooppalaisesta verovapaata myynti(cid:228) koskevasta j(cid:228)rjestelyst(cid:228) luovutaan 30. kes(cid:228)kuuta 1999. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) edelsi kiivas keskustelu sen vaikutuksista. Erityisesti v(cid:228)itettiin, ett(cid:228) verovapaan myynnin loppuminen johtaisi ty(cid:246)paikkojen jyrkk(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)henemiseen. Kysyn siksi komissiolta: 1. Onko komissiolla tietoja siit(cid:228), miten verovapaan myynnin loppuminen on vaikuttanut ty(cid:246)markkinoi- hin? 2. Onko komissiolla kokemuksia siit(cid:228), miten p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on vaikuttanut (rannikkoalueet, lentokent(cid:228)t, matkailu, verovapaa v(cid:228)hitt(cid:228)iskauppa jne. )? tiettyihin alueisiin ja aloihin 3. Tiet(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio, miss(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa on toteutettu korvaavia toimenpiteit(cid:228) kyseisill(cid:228) alueilla tai aloilla, ja jos on, miss(cid:228) laajuudessa ja millaisten toimenpiteiden puitteissa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (9. maaliskuuta 2000) Yhteis(cid:246)n sis(cid:228)isen verovapaan myynnin lakkauttamisen vaikutuksia ty(cid:246)llisyyteen on k(cid:228)sitelty komission vastauksissa Chris Daviesin kirjalliseen kysymykseen E-1999/99 (1) ja Bart Staesin kirjalliseen kysymykseen E-2135/99 (2). Alueellisista ja alakohtaisista vaikutuksista komissio ei ole saanut tietoja, joiden mukaan lakkauttaminen olisi vaikuttanut merkitt(cid:228)v(cid:228)sti tiettyihin alueisiin tai aloihin. Komissio pyrkii parhaillaan selvitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n, ovatko j(cid:228)senvaltiot ehk(cid:228) soveltaneet korvaavia toimenpiteit(cid:228) mahdollisesti kohdattuihin yksitt(cid:228)isiin ongel- miin. (1) EYVL C 203 E, 18. 7. 2000, s. 109. (2) EYVL C 225 E, 8. 8. 2000, s. 57


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0263/00 von Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) an den Rat. Prioritäten der portugiesischen Präsidentschaft im Bildungsbereich.

eurovoc_concepts:
European social policy
education policy

text: 24. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 303 E/167 Die nicht im Amtsblatt ver(cid:246)ffentlichten Ma(cid:223)nahmen der Organe haben keinen legislativen Charakter. Sie bieten ein wenig einheitliches Bild (sie umfassen beispielsweise sowohl Finanzhilfen zugunsten einzelner Mitgliedstaaten, Gebietsk(cid:246)rperschaften oder Unternehmen als auch Beschl(cid:252)sse (cid:252)ber die Ernennung von Beamten und die Anwendung des Statuts). Eine Auflistung w(cid:252)rde hier wenig Sinn machen. (2000/C 303 E/187) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0263/00 von Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) an den Rat (8. Februar 2000) Betrifft: Priorit(cid:228)ten der portugiesischen Pr(cid:228)sidentschaft im Bildungsbereich Kann der Rat angesichts der Ver(cid:246)ffentlichung des Programm der portugiesischen Pr(cid:228)sidentschaft klar definieren, was mit dem darin genannten Ziel gemeint ist, (cid:132)sich mit dem Gedanken einer europ(cid:228)ischen Dimension der Bildung zu befassen(cid:147)? Kann der Rat genau darlegen, wie er dieses Ziel zu erreichen w(cid:252)nscht und insbesondere erkl(cid:228)ren, welche Rolle dabei der Europ(cid:228)ischen Kommission und den Regierungen der einzelnen Mitgliedstaaten zukommt? Antwort (13. April 2000) Der portugiesische Vorsitz hat in seinem Programm erkl(cid:228)rt, da(cid:223) er (cid:132)sich mit dem Begriff der europ(cid:228)ischen Dimension im Bildungswesen befassen(cid:147) wird, (cid:132)wobei es sowohl um den Austausch erfolgreicher Lehr- methoden als auch um die Analyse von Vorschl(cid:228)gen gehen wird, die von der Kommission vorgelegt werden(cid:147). Die bestehenden Gemeinschaftsprogramme in den Bereichen allgemeine und berufliche Bildung (die jeweils zweite Phase der Programme Sokrates und Leonardo) bilden den Angelpunkt f(cid:252)r die F(cid:246)rderung der europ(cid:228)ischen Dimension im Bildungswesen, und die Ministerkonferenz vom 17. /18. M(cid:228)rz in Lissabon, auf der die neue Programmgeneration lanciert werden soll, wird ihre Bedeutung f(cid:252)r die Mobilit(cid:228)t und Zusammenarbeit im Rahmen der Europ(cid:228)ischen Union (einschlie(cid:223)lich der assoziierten L(cid:228)nder) im Dienste der Europab(cid:252)rgerschaft und eines gemeinsamen Ansatzes zur L(cid:246)sung allen gemeinsamer Probleme noch hervorheben. Der Vorsitz bereitet au(cid:223)erdem zur Zeit eine Reihe von Konferenzen zu einem ganzen Spektrum von Themen der allgemeinen und beruflichen Bildung (cid:129) von der Entwicklung von Lehrpl(cid:228)nen bis hin zum lebensbegleitenden Lernen (cid:129) vor, die alle eine wichtige europ(cid:228)ische Dimension beinhalten und bei denen jeder Mitgliedstaat eine wichtige Aufgabe hat, n(cid:228)mlich den Austausch bew(cid:228)hrter Verfahren. Auf der Sondertagung des Rates (cid:252)ber Besch(cid:228)ftigung (22. /23. M(cid:228)rz in Lissabon) beabsichtigt der Vorsitz, auf die Rolle der allgemeinen und beruflichen Bildung hinzuweisen, wie er dies in seinem vorbereitenden Dokument (cid:132)Besch(cid:228)ftigung, Wirtschaftsreformen und sozialer Zusammenhalt (cid:129) F(cid:252)r ein Europa der Innova- tion und des Wissens(cid:147) (1), in dem nicht nur auf den Beitrag der Bildungspolitik zur Besch(cid:228)ftigungspolitik, sondern auch auf die M(cid:246)glichkeit der Ausarbeitung einer (cid:132)Europ(cid:228)ischen Charta der Grundkenntnisse(cid:147) eingegangen wird, deutlich gemacht hat. Abgesehen von den vorstehenden (cid:220)berlegungen erinnert der Vorsitz daran, da(cid:223) der F(cid:246)rderung der europ(cid:228)ischen Dimension im Bildungswesen im derzeitigen Arbeitsprogramm sowohl des Rates als auch des Parlaments gro(cid:223)e Beachtung geschenkt wird; als Beispiele w(cid:228)ren hier der Vorschlag betreffend die Erkl(cid:228)rung des Jahres 2001 zum Europ(cid:228)ischen Jahr der Sprachen und die vorgeschlagenen Empfehlungen betreffend die Mobilit(cid:228)t bzw. die Bewertung der Qualit(cid:228)t der schulischen Ausbildung zu nennen. Der Vorsitz m(cid:246)chte ferner hervorheben, da(cid:223) dieses Programm sehr weitgehend mit den unter dem finnischen Vorsitz begonnenen Arbeiten in Einklang steht bzw. diese Arbeiten fortsetzt, indem den Fragen Bildung und Besch(cid:228)ftigung, Qualit(cid:228)t in der allgemeinen und beruflichen Bildung sowie F(cid:246)rderung der Mobilit(cid:228)t Vorrang einger(cid:228)umt wird, die in der Entschlie(cid:223)ung des Rates vom 17. Dezember 1999 (2) (cid:132)An der Schwelle zum neuen Jahrtausend: Entwicklung neuer Arbeitsweisen f(cid:252)r die europ(cid:228)ische Zusammenarbeit im Bereich der allgemeinen und beruflichen Bildung(cid:147) als vorrangige Themen genannt werden. C 303 E/168 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 24. 10. 2000 Abschlie(cid:223)end sollte betont werden, da(cid:223) es dem Vorsitz nicht zukommt, Aussagen zur Rolle der Kommission zu machen, deren Befugnisse in den Vertr(cid:228)gen festgelegt sind. Jegliche Fragen betreffend die Rolle der Kommission bei der F(cid:246)rderung der europ(cid:228)ischen Dimension im Bildungswesen sollten an dieses Organ selbst gerichtet werden. (1) Dok. 5256/00. (2) ABl. C 8 vom 12. 1. 2000, S. 6. (2000/C 303 E/188) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0270/00 von Paulo Casaca (PSE) an den Rat (8. Februar 2000) Betrifft: Funktionieren des Binnenmarktes im Bereich Arbeitskr(cid:228)fte zwischen der Europ(cid:228)ischen Union und der Schweiz Der europ(cid:228)ische Staatsb(cid:252)rger Kosta Parlavanzas (cid:252)bermittelte mir eine umfangreiche Akte, aus der hervor- geht, da(cid:223) die Schweiz bewu(cid:223)t und systematisch eine Politik der Beschr(cid:228)nkung der Arbeitst(cid:228)tigkeit von ausl(cid:228)ndischen Arbeitnehmern auf zirka 20 bis 30 Jahre verfolgt und sie danach in ihren Herkunftsstaat abschiebt, ohne f(cid:252)r die (cid:220)bertragung der Sozialrentenanspr(cid:252)che dieser Arbeitnehmer zu sorgen. H(cid:228)lt der Rat die Aufrechterhaltung und Vertiefung der Beziehungen zwischen der Europ(cid:228)ischen Union und der Schweiz insbesondere im Rahmen des Europ(cid:228)ischen Wirtschaftsraums f(cid:252)r m(cid:246)glich und w(cid:252)nschens- wert, wenn nicht sichergestellt ist, da(cid:223) die Minimalregeln des Binnenmarkts im Bereich Arbeitskr(cid:228)fte durch dieses Land eingehalten werden? Antwort (10. /11. April 2000) 1. Die Schweiz hat zwar an den Verhandlungen (cid:252)ber das EWR-Abkommen teilgenommen, sie ist jedoch nicht am Europ(cid:228)ischen Wirtschaftsraum (EWR) beteiligt, denn die schweizerische Bev(cid:246)lkerung hat sich im Dezember 1992 in einem Referendum mehrheitlich gegen das Abkommen ausgesprochen. Die Schweiz konnte folglich das Abkommen nicht ratifizieren und Mitglied des EWR werden; die Binnenmarktregeln finden also keine Anwendung. 2. Die Beziehungen zwischen der Europ(cid:228)ische Union und der Schweiz spielen sich derzeit im wesent- lichen im Rahmen des Freihandelsabkommens von 1972 (1) ab. Dieses anl(cid:228)(cid:223)lich der ersten Erweiterung der EWG geschlossene Abkommen dient ausschlie(cid:223)lich der Konsolidierung und Erweiterung der Wirtschafts- beziehungen zwischen der EWG und der Schweiz sowie der Sicherstellung einer harmonischen Handels- entwicklung. Die Schweizerische Eidgenossenschaft hat allerdings mit mehreren Mitgliedstaaten der Europ(cid:228)ische Union verschiedene Abkommen geschlossen, die bilateral bestimmte sektorielle Aspekte der Freiz(cid:252)gigkeit und insbesondere die Koordinierung der Sozialversicherungssysteme regeln. 3. Nach Auffassung des Rates best(cid:252)nde das beste Konzept zur Vermeidung von F(cid:228)llen, wie sie der Herr Abgeordnete beschrieben hat, gerade in der Aufrechterhaltung und Vertiefung der Beziehungen zwischen der Europ(cid:228)ischen Union und der Schweiz. In diesem Sinne haben die Europ(cid:228)ische Gemeinschaft und ihre Mitgliedstaaten einerseits sowie die Schweizerische Eidgenossenschaft andererseits am 21. Juni 1999 ein Abkommen (cid:252)ber die Freiz(cid:252)gigkeit unterzeichnet. Der Rat h(cid:228)lt es f(cid:252)r offensichtlich, da(cid:223) die in den unterzeichneten Abkommen anvisierte Herstellung 4. engerer Beziehungen zwischen der Schweiz und der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft eine erhebliche Ver- besserung der Lage der EU-Staatsangeh(cid:246)rigen in der Schweiz beinhaltet, zumal das Abkommen (cid:252)ber die Freiz(cid:252)gigkeit einen wesentlichen Aspekt der k(cid:252)nftigen neuen Beziehungen zur Schweiz darstellt. Der Rat der Europ(cid:228)ischen Union hofft, da(cid:223) dieses Abkommen sowie die sechs weiteren am selben 5. Tag unterzeichneten Abkommen schnellstm(cid:246)glich in Kraft treten k(cid:246)nnen. (1) ABl. L 300 vom 31. 12. 1972, S. 189)


title: Verordening (EG) nr. 295/2000 van de Commissie van 8 februari 2000 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 1667/98, teneinde de hoeveelheid waarop de permanente openbare inschrijving voor de uitvoer van gerst uit Zweedse interventievoorraden betrekking heeft, tot 634 125 ton te verhogen

eurovoc_concepts:
Sweden
award of contract
barley
export
intervention agency

text: L 34/8 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 9. 2. 2000 VERORDENING (EG) Nr. 295/2000 VAN DE COMMISSIE van 8 februari 2000 tot wĳziging van Verordening (EG) nr. 1667/98, teneinde de hoeveelheid waarop de permanente openbare inschrĳving voor de uitvoer van gerst uit Zweedse interventievoorraden betrekking heeft, tot 634 125 ton te verhogen DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Veror- dening (EG) nr. 1253/1999 (2), en met name op artikel 5, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) In Verordening (EEG) nr. 2131/93 van de Commissie (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 39/1999 (4), zĳn de procedures en de voorwaarden voor de verkoop van granen door de interventiebureaus vastgesteld; Bĳ Verordening (EG) nr. 1667/98 van de Commissie (5), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 181/ 2000 (6), is een permanente openbare inschrĳving open- gesteld voor de uitvoer van 597 718 ton gerst in het bezit van het Zweedse interventiebureau. Zweden heeft de Commissie ervan in kennis gesteld dat haar interven- tiebureau voornemens is de hoeveelheid waarvoor de inschrĳving voor uitvoer wordt gehouden, met 36 407 ton te verhogen. De totale hoeveelheid waarop de permanente openbare inschrĳving voor de uitvoer van gerst uit Zweedse interventievoorraden betrekking heeft, moet tot 634 125 ton worden verhoogd. opgeslagen hoeveelheden. Daartoe moet bĳlage I bĳ Verordening (EG) nr. 1667/98 worden aangepast. (4) De in deze verordening vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het Comité van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Verordening (EG) nr. 1667/98 wordt als volgt gewĳzigd: Artikel 1 1. Artikel 2 wordt gelezen: „Artikel 2 1. De inschrĳving heeft betrekking op een hoeveelheid van ten hoogste 634 125 ton gerst voor uitvoer naar alle derde landen, met uitzondering van de Verenigde Staten van Amerika, Canada en Mexico. De gebieden waar de 634 125 ton gerst is opgeslagen, 2. zĳn vermeld in bĳlage I. ”. 2. Bĳlage I wordt vervangen door de bĳlage bĳ deze verorde- ning. Artikel 2 (3) Het is nodig, wegens de verhoging van de hoeveelheid waarop de inschrĳving betrekking heeft, wĳzigingen aan te brengen in de lĳst betreffende de gebieden en de Deze verordening treedt in werking op de dag van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeen- schappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 8 februari 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 18. (3) PB L 191 van 31. 7. 1993, blz. 76. (4) PB L 5 van 9. 1. 1999, blz. 64. (5) PB L 211 van 29. 7. 1998, blz. 17. (6) PB L 22 van 27. 1. 2000, blz. 42. 9. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 34/9 BĲLAGE „BĲLAGE I Plaats van opslag Hoeveelheid (in ton) Ättersta Boarp Brännarp Broddbo 1 Broddbo 2 Djurön Ervalla Falun Fammarp Funbo-Lövsta Gamleby Gårdsjö Gävle Gimo Gistad Gullspång Halmstad (Engströms) Hästholmen Helsingborg Hova Kalmar Karlshamn Katrineholm Köping Laholm Mariestad Mjölby Moraby Motala Norrtälje Ormesta Österbybruk Otterbäcken Rimforsa Rök Signestorp Simonstorp Skivarp Söråker Stallarholmen Stavreviken Stockholm (Kvarnholmen) Tjustorp Värnamo Velanda Vimmerby 7 584 2 480 2 624 5 997 6 076 112 474 934 878 19 046 6 579 2 835 2 565 10 847 23 901 3 761 2 391 4 659 5 089 73 933 12 981 15 738 87 536 2 068 27 051 2 737 1 956 1 804 1 637 2 807 10 014 17 988 10 878 4 075 21 449 4 994 4 517 5 022 17 301 13 053 2 062 1 479 29 957 19 849 5 742 10 780 3 997”


title: PERGUNTA ESCRITA E-0263/00 apresentada por Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) ao Conselho. Prioridades educativas da Presidência Portuguesa.

text: 24. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 303 E/167 Os actos das institui(cid:231)ıes nªo publicados no Jornal Oficial nªo tŒm carÆcter legislativo. Constituem, aliÆs, um conjunto muito pouco homogØneo (compreendendo, por exemplo, tanto concessıes de participa(cid:231)ıes financeiras a Estados-membros, entidades locais de direito pœblico ou empresas como decisıes relativas (cid:224) nomea(cid:231)ªo dos funcionÆrios e (cid:224) aplica(cid:231)ªo do seu estatuto) de que uma enumera(cid:231)ªo consolidada nªo teria significado. (2000/C 303 E/187) PERGUNTA ESCRITA E-0263/00 apresentada por Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) ao Conselho (8 de Fevereiro de 2000) Objecto: Prioridades educativas da PresidŒncia Portuguesa Na sequŒncia da publica(cid:231)ªo da documenta(cid:231)ªo sobre o Programa da PresidŒncia Portuguesa pode o Conselho explicar o que entende exactamente pelo objectivo declarado de «explorar a ideia de uma dimensªo europeia na educa(cid:231)ªo»? Pode o Conselho explicar plenamente como pretende atingir este objectivo e, mais concretamente, qual o papel que entende que a Comissªo Europeia e os Governos dos Estados-membros devem desempenhar? Resposta (13 de Abril de 2000) No seu programa, a PresidŒncia portuguesa indicou que «explorarÆ a no(cid:231)ªo de dimensªo europeia na Ærea da Educa(cid:231)ªo, quer atravØs da partilha de boas prÆticas educativas, quer na anÆlise de propostas a apresentar pela Comissªo. » Os programas comunitÆrios existentes no dom(cid:237)nio da educa(cid:231)ªo e da forma(cid:231)ªo profissional (segunda fase de S(cid:243)crates e Leonardo) representam a pedra angular de promo(cid:231)ªo da dimensªo europeia na educa(cid:231)ªo, e a conferŒncia ministerial a realizar em Lisboa em 17 e 18 de Mar(cid:231)o para lan(cid:231)ar a nova gera(cid:231)ªo de programas destacarÆ a sua import(cid:226)ncia para a concretiza(cid:231)ªo da mobilidade e da coopera(cid:231)ªo no quadro da Uniªo Europeia (e tambØm dos pa(cid:237)ses associados) ao servi(cid:231)o de uma cidadania europeia e para uma abordagem conjunta dos problemas comuns. De facto, a PresidŒncia estÆ tambØm a organizar uma sØrie de conferŒncias sobre um leque de assuntos que vªo desde a educa(cid:231)ªo e a forma(cid:231)ªo profissional ao desenvolvimento curricular e (cid:224) aprendizagem ao longo da vida, todos com uma considerÆvel dimensªo europeia, e nos quais cada Estado-membro tem um papel determinante a desempenhar, designadamente o interc(cid:226)mbio das melhores prÆticas. No Conselho Europeu ExtraordinÆrio sobre o Emprego (22 e 23 de Mar(cid:231)o em Lisboa) a PresidŒncia tenciona chamar a aten(cid:231)ªo para o papel da educa(cid:231)ªo e da forma(cid:231)ªo profissional, como se depreende claramente do seu documento preparat(cid:243)rio «Emprego, reformas econ(cid:243)micas e coesªo social (cid:129) para uma Europa da inova(cid:231)ªo e do conhecimento» (1) que se reporta nªo s(cid:243) ao contributo da educa(cid:231)ªo para as pol(cid:237)ticas de emprego mas tambØm (cid:224) possibilidade de elabora(cid:231)ªo de uma «Carta Europeia de competŒncias bÆsicas». Para alØm do que acima foi dito, a PresidŒncia lembra que uma boa parte da agenda do Conselho (cid:129) e do Parlamento (cid:129) estÆ muito orientada para a questªo do fomento da dimensªo europeia da educa(cid:231)ªo; a proposta de um Ano Europeu das L(cid:237)nguas em 2001 e as propostas de recomenda(cid:231)ıes sobre mobilidade e avalia(cid:231)ªo da qualidade nas escolas sªo disso exemplo. A PresidŒncia gostaria tambØm de salientar que o seu programa segue e prossegue os trabalhos iniciados sob a PresidŒncia Finlandesa, dando um tratamento prioritÆrio (cid:224)s questıes de educa(cid:231)ªo e emprego, qualidade na educa(cid:231)ªo e forma(cid:231)ªo profissional assim como (cid:224) promo(cid:231)ªo da mobilidade, temas definidos como prioritÆrios na Resolu(cid:231)ªo do Conselho, de 17 de Dezembro de 1999 (2), sobre «Rumo ao novo milØnio: desenvolvimento de mØtodos de trabalho para a coopera(cid:231)ªo europeia na Ærea da educa(cid:231)ªo e forma(cid:231)ªo profissional». C 303 E/168 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 24. 10. 2000 A concluir, saliente-se que nªo cabe (cid:224) PresidŒncia pronunciar-se sobre o papel da Comissªo, cujos poderes estªo definidos nos Tratados. Quaisquer questıes relacionadas com o papel da Comissªo na promo(cid:231)ªo da dimensªo europeia da educa(cid:231)ªo deverªo ser dirigidas (cid:224)quela Institui(cid:231)ªo. (1) Doc. 5256/00. (2) JO C 8 de 12. 1. 2000, p. 6. (2000/C 303 E/188) PERGUNTA ESCRITA E-0270/00 apresentada por Paulo Casaca (PSE) ao Conselho (8 de Fevereiro de 2000) Objecto: Funcionamento do mercado interno no dom(cid:237)nio laboral entre a Uniªo Europeia e a Su(cid:237)(cid:231)a O cidadªo europeu Kosta Parlavanzas fez-me chegar um extenso «dossier» documental no qual se afirma que a Su(cid:237)(cid:231)a tem uma pol(cid:237)tica deliberada e sistemÆtica de limita(cid:231)ªo da presta(cid:231)ªo de trabalho por trabalhadores estrangeiros a cerca de 20 a 30 anos, expulsando-os de seguida para o seu pa(cid:237)s de origem e nªo assegurando a transferŒncia das pensıes sociais desses trabalhadores. Considera o Conselho poss(cid:237)vel e desejÆvel a continua(cid:231)ªo e o aprofundamento das rela(cid:231)ıes entre a Uniªo Europeia e a Su(cid:237)(cid:231)a, nomeadamente no quadro do espa(cid:231)o econ(cid:243)mico europeu, sem se assegurar que as regras m(cid:237)nimas do mercado œnico no dom(cid:237)nio laboral sªo respeitadas por esse pa(cid:237)s? Resposta (10/11 de Abril de 2000) 1. Embora tenha participado nas negocia(cid:231)ıes relativas ao Acordo sobre o EEE, a Su(cid:237)(cid:231)a nªo pertence ao Espa(cid:231)o Econ(cid:243)mico Europeu (EEE) dado que, por referendo de Dezembro de 1992, se pronunciou maioritariamente contra o Acordo. Nªo tendo, assim, podido ratificar este acordo nem tornar-se membro do EEE, nªo sªo aplicÆveis (cid:224) Su(cid:237)(cid:231)a as regras do mercado œnico. 2. Presentemente, as rela(cid:231)ıes entre a Uniªo Europeia e a Su(cid:237)(cid:231)a decorrem essencialmente no (cid:226)mbito do Acordo de ComØrcio Livre de 1972 (1). Celebrado aquando do primeiro alargamento da CEE, este acordo visa exclusivamente consolidar e alargar as rela(cid:231)ıes econ(cid:243)micas existentes entre a CEE e a Su(cid:237)(cid:231)a e garantir o desenvolvimento harmonioso das suas trocas comerciais. A Confedera(cid:231)ªo Su(cid:237)(cid:231)a celebrou, contudo, com diversos Estados-membros da Uniªo Europeia vÆrias conven(cid:231)ıes que regulam, a n(cid:237)vel bilateral, determinados aspectos sectoriais da livre circula(cid:231)ªo de pessoas e, nomeadamente, da coordena(cid:231)ªo dos regimes de seguran(cid:231)a social. 3. O Conselho considera que a melhor abordagem a seguir para evitar situa(cid:231)ıes como a exposta pelo Senhor Deputado serÆ justamente a de manter e refor(cid:231)ar as rela(cid:231)ıes entre a Uniªo Europeia e a Su(cid:237)(cid:231)a. Assim, em 21 de Junho de 1999, foi assinado pela Comunidade Europeia e seus Estados-membros e pela Confedera(cid:231)ªo Su(cid:237)(cid:231)a um acordo sobre a livre circula(cid:231)ªo de pessoas. O Conselho considera que, com toda a evidŒncia, o refor(cid:231)o das rela(cid:231)ıes entre a Su(cid:237)(cid:231)a e a 4. tal como se procura alcan(cid:231)ar atravØs dos acordos assinados, comporta uma Comunidade Europeia, melhoria substancial da situa(cid:231)ªo dos cidadªos dos Estados-membros da Comunidade na Su(cid:237)(cid:231)a, visto que o acordo que estabelece a livre circula(cid:231)ªo das pessoas representa um aspecto essencial das futuras novas rela(cid:231)ıes com a Su(cid:237)(cid:231)a. O Conselho da Uniªo Europeia espera que este acordo possa entrar em vigor a curto prazo, tal como 5. os outros seis acordos assinados na mesma data com a Confedera(cid:231)ªo Su(cid:237)(cid:231)a. (1) JO L 300 de 31. 12. 1972, p. 189


title: Accord sous forme d'échange de lettres modifiant l'accord sous forme d'échange de lettres entre la Communauté européenne et la République de Bulgarie relatif à l'établissement réciproque de contingents tarifaires pour certains vins

eurovoc_concepts:
Bulgaria
agreement (EU)
tariff quota
trade agreement
trade promotion
wine

formats: html print


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-0391/00 från Maurizio Turco (TDI) till kommissionen. Användning av strukturfonderna i Italien 1994–1999.

eurovoc_concepts:
Italy
commitment of expenditure
structural expenditure

text: 29. 8. 2002 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 205 E/1 I (Meddelanden) EUROPAPARLAMENTET SKRIFTLIGA FRÅGOR MED SVAR (2002/C 205 E/001) SKRIFTLIG FRÅGA P-0391/00 från Maurizio Turco (TDI) till kommissionen (8 februari 2000) Ämne: Användning av strukturfonderna i Italien 1994−1999 De senaste uttalandena från den italienska revisionsrätten har gett nytt liv åt den hätska debatten om hur strukturfonderna bör användas. Enligt revisionsrättens uppgifter ligger Italien fortfarande långt efter när det gäller genomförandet av programmen för 1994−1999. Stämmer dessa uppgifter? Kan kommissionen så snart som möjligt redogöra för de senaste uppgifterna, som den har tillgång till, om de åtaganden och betalningar som gjorts för var och en av de olika regionerna och målen? Kompletterande svar från Michel Barnier på kommissionens vägnar (21 januari 2002) Kommissionen överlämnar de senaste uppgifterna som den har fått av de italienska myndigheterna till parlamentsledamoten och parlamentets generalsekretariat. I dessa återges situationen för åtaganden och utbetalningar av den 30 juni 2001 per region och per mål Italien under programperioden 1994−1999. Dessa uppgifter har erhållits från det italienska ekonomiministeriets övervakningssystem och finns även tillgängligt på deras hemsida på adress: www. tesoro. it. inom strukturfonderna i Kommissionen påminner om att sista dag för utbetalningar är fastställd till den 31 december 2001 för programperioden 1994−1999, förutom speciell förlängning. De nationella myndigheterna måste därefter presentera en slutrapport om utförande och en ansökan om slutbetalning för varje program före den 30 juni 2002. Kommissionen kommer inte att ha kännedom om i exakt vilken mån de anslag som anvisats till varje program har används effektivt förrän detta datum. (2002/C 205 E/002) SKRIFTLIG FRÅGA E-3760/00 från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen (4 december 2000) Ämne: Reglering för indrivning av fordringar I Italien regleras indrivningsverksamheten för närvarande i artikel 115 i den sammanfattande lagen om allmän säkerhet (T. U. L. P. S. ) som antogs genom kungligt dekret nr 773 av den 18 juni 1931


title: 2000/159/EF: Kommissionens beslutning af 8. februar 2000 om midlertidig godkendelse af tredjelandes planer for restkoncentrationer i henhold til Rådets direktiv 96/23/EF (meddelt under nummer K(2000) 343) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
animal nutrition
animal product
application of EU law
hormone
third country
veterinary legislation

text: L 51/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 2. 2000 KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 8. februar 2000 om midlertidig godkendelse af tredjelandes planer for restkoncentrationer i henhold til Rådets direktiv 96/23/EF (meddelt under nummer K(2000) 343) (EØS-relevant tekst) (2000/159/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (4) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets direktiv 96/23/EF (1), særlig artikel 29, under henvisning til Rådets direktiv 72/462/EØF af 12. december 1972 om sundhedsmæssige og veterinærpolitimæs- sige problemer i forbindelse med indførsel af kvæg, svin, får og geder samt fersk kød og kødprodukter fra tredjelande (2), senest ændret ved direktiv 97/79/EF (3), særlig artikel 3, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) Nogle tredjelande har forelagt Kommissionens tjeneste- grene overvågningsplaner restkoncentrationer og resultater heraf, og der er et behov for at fremskaffe yderligere oplysninger og præcisere bestemmelserne. for Andre tredjelande har fremsendt oplysninger om planer for restkoncentrationer på de betingelser, der var gældende, før direktiv 96/23/EF blev iværksat, og de udfører for tiden produkter til EU, selv om de ikke for nylig har forelagt en overvågningsplan for restkoncentra- tioner og/eller de tilhørende resultater. Visse aspekter kræver yderligere oplysninger og bør præciseres. Tredjelande, der ønsker at udføre animalske produkter til konsum til EU, jf. direktiv 96/23/EF, kan på ethvert tidspunkt forelægge deres overvågningsplaner for rest- koncentrationer tjenestegrene til for Kommissionens godkendelse. I overensstemmelse med direktiv 96/23/EF kan de opføres i denne beslutning. (5) (6) (7) (8) Af hensyn til tredjelandenes og EU's interesser bør alle foranstaltninger være gennemskuelige, og tredjelandene bør have tilstrækkelig tid til at tilpasse deres lovgivning til EU's krav. Med henblik på at beskytte folkesundheden mod rest- koncentrationer i animalske produkter bør planer for restkoncentrationer godkendes og regelmæssigt ajour- føres. I Rådets beslutning 79/542/EØF (4), senest ændret ved Kommissionens beslutning 2000/2/EF (5), er der opstillet en liste over tredjelande, hvorfra medlemsstaterne tillader indførsel af kvæg, svin, enhovede dyr, får og geder, fersk kød og kødprodukter, og nævnte beslutning for indeholder bestemmelser om overvågningsplaner restkoncentrationer, der er omfattet af nærværende beslutning. Beslutning 79/542/EØF bør derfor ændres tilsvarende. Efter artikel 29, stk. 1, i direktiv 96/23/EF skal et tredje- land, der ønsker at blive optaget på de i EU-bestemmel- serne fastsatte lister over tredjelande, hvorfra medlems- staterne kan indføre de dyr og animalske produkter, der er omfattet af dette direktiv, forelægge en plan med angivelse af de garantier, som landet yder med hensyn til overvågning af de i bilag I anførte grupper af restkon- centrationer og stoffer. Efter artikel 8, stk. 3, i direktiv 96/23/EF giver medlems- staterne hvert år senest den 31. marts Kommissionen meddelelse om resultaterne af deres planer for undersø- gelse for restkoncentrationer og stoffer og deres kontrol- aktioner. (1) EFT L 125 af 25. 5. 1996, s. 10. (2) EFT L 302 af 31. 12. 1972, s. 28. (3) EFT L 24 af 30. 1. 1998, s. 31. (4) EFT L 146 af 14. 6. 1979, s. 15. (5) EFT L 1 af 4. 1. 2000, s. 17. 24. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 51/31 (9) Efter artikel 29, stk. 1, andet afsnit, i direktiv 96/23/EF anvendes bestemmelserne i artikel 8 vedrørende frister for forelæggelse og ajourføring af planer for de planer, som tredjelande forelægger, og garantierne skal mindst have samme virkning som dem, der er fastsat i nævnte direktiv. (10) De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Veterinær- komité — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: tredjelande har forelagt i henhold til artikel 29 i direktiv 96/ 23/EF, inden de godkendes endeligt. for for levnedsmidler restkoncentrationer Senest den 31. marts 2000 skal tredjelande forelægge overvåg- ningsplaner af animalsk oprindelse, der indføres til EU, for 2000, hvoraf det fremgår, at bestemmelserne i direktiv 96/23/EF er blevet over- holdt, og planerne kan indeholde bestemmelser om tilsvarende garantier. Tredjelandene skal endvidere forelægge resultaterne af overvågningsplanerne for restkoncentrationer for 1999 for de levnedsmidler af animalsk oprindelse, der blev indført til EU i 1999. Artikel 1 Artikel 3 De dyr eller animalske produkter fra tredjelande, der er opført på listen i bilaget med et »X«, anses midlertidigt for at være i overensstemmelse med direktiv 96/23/EF, for så vidt angår godkendelse af planer for restkoncentrationer. Artikel 2 Kommissionen vil om nødvendigt tage denne beslutning op til fornyet overvejelse. Fra den 1. april 2000 vil Kommissionen evaluere de overvågningsplaner for restkoncentrationer, som Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 8. februar 2000. På Kommissionens vegne David BYRNE Medlem af Kommissionen L 51/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 2. 2000 G A L I B r o f r e n a l p f a e s l e d n e k d o g r å g n a t d i v å s r o f , F E / 3 2 / 6 9 v i t k e r i d d e m e s l e m m e t s s n e r e v o i e r æ v t a r o f t g i d i t r e l d m i s e s n a , « X » t e d e m g a l i b e t t e d i t r ø f p o r e r e d , e d n a l e j d e r t a r f r e t k u d o r p r æ m i r p e k s l a m n a i r e l l e r y D. r e n o i t a r t n e c n o k t s e r i g n n n o H t d l i v t d l i v t e t t æ r d p O e d n e v e l t d l i V i r e n n a K g Æ k l æ M r u t l u k a v k A æ r k r e j F e d e v o h n E r y d n i v S r e d e g g o r å F g æ v K d n a L - 2 O S I e d o k X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X ) 4 ( X ) 4 ( X X ) 4 ( X X X X X X X X X X X X ) 1 ( X X ) 1 ( X X X X X ) 1 ( X ) 1 ( X X X X X X X a d u b r a B g o a u g i t n A a r r o d n A n e i n a b A l n e i n e m r A r e l l i t n A e k s d n a l r e d e N a n i v o g e c r e H - n e i n s o B a n i t n e g r A n e i l a r t s u A a l o g n A n a j s d j a b r e s A h s e d a l g n a B n e i r a g l u B n i a r h a B i n n e B n e i l i s a r B s a m a h a B a n a w s t o B s u r a l e B e z i l e B a d a n a C z i e w h c S e r i o v I ' d e t o C n u o r e m a C e l i h C a n K i D A G A L A M A N A O A R A U A Z A A B D B G B H B J B R B S B W B Y B Z B A C H C I C L C M C N C 24. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 51/33 i g n n n o H t d l i v t d l i v t e t t æ r d p O e d n e v e l t d l i V i r e n n a K g Æ k l æ M r u t l u k a v k A æ r k r e j F e d e v o h n E r y d n i v S r e d e g g o r å F g æ v K d n a L - 2 O S I e d o k X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X ) 4 ( X ) 4 ( X ) 4 ( X X X ) 1 ( X ) 1 ( X X ) 1 ( X X ) 4 ( X X ) 4 ( X ) 4 ( X X X ) 1 ( X X X X X X X k i l b u p e R e k s i k k e j T n e D a i b m o o C l a c i R a t s o C e d r e V p a K n r e p y C a b u C t e i r e g l A r o d a u c E d n a l t s E n e t p y g E a e r t i r E n e i p o i t E e n r e ø i j i F e n r e ø s d n a l k l a F e n r e ø r æ F n o b a G a d a n e r G a n a h G d n a l n ø r G a i b m a G a e n u G i a l a m e t a u G g n o k g n o H s a r u d n o H n e i t a o r K n r a g n U n e i s e n o d n I l e a r s I O C R C U C V C Y C Z C Z D C E E E G E R E T E J F K F O F A G D G H G L G M G N G T G K H N H R H U H D I L I L 51/34 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 2. 2000 i g n n n o H t d l i v t d l i v t e t t æ r d p O e d n e v e l t d l i V i r e n n a K g Æ k l æ M r u t l u k a v k A æ r k r e j F e d e v o h n E r y d n i v S r e d e g g o r å F g æ v K d n a L - 2 O S I e d o k X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X ) 4 ( X ) 4 ( X X X ) 1 ( X ) 1 ( X X ) 1 ( X ) 1 ( X ) 1 ( X ) 1 ( X ) 1 ( X X X ) 1 ( X ) 1 ( X X X X X X X ) 4 ( X X X X ) 2 ( X X X X X n e i n o d e k a M k i l b u p e R e k s i v a l s o g u J e r e g i l i d T n e D a k n a L i r S n o n a b i L n e u a t i L d n a l t e L o k k o r a M a v o d o M l r a k s a g a d a M r a m n a y M t e i l o g n o M n e i n a t e r u a M s u i t i r u a M e n r e v i d l a M a t l a M o c i x e M a i s y a l a M e u q i b m a z o M i a i b m a N n e i n o d e l a K y N a i r e g i N B L K L T L V L A M D M G M 7 0 8 M M N M R M T M U M V M X M Y M Z M A N C N G N n e i d n I d n a l s I n a r I a c i a m a J n a p a J a y n e K a e r o k d y S N I R I S I M J P J E K R K t i a w u K W K 24. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 51/35 i g n n n o H t d l i v t d l i v t e t t æ r d p O e d n e v e l t d l i V i r e n n a K g Æ k l æ M r u t l u k a v k A æ r k r e j F e d e v o h n E r y d n i v S r e d e g g o r å F g æ v K d n a L - 2 O S I e d o k X X X X X X X X X ) 3 ( X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X ) 4 ( X ) 4 ( X ) 4 ( X X X X X ) 1 ( X ) 1 ( X X X X ) 1 ( X X X X X X X X X d n a l a e Z w e N a u g a r a c i N n a m O a m a n a P u r e P n e i s e n y l o P k s n a r F a e n u G i y N a u p a P e n r e n p p i i l i F n a t s i k a P n e l o P n o l e u q i M g o e r r e i P t n i a S n e i n æ m u R y a u g a r a P d n a l s u R e n r e ø n o m o l a S e n r e l l e h c y e S e r o p a g n i S a n e l e H t n i a S n e i n e v o l S t e i k a v o l S o n i r a M n a S l a g e n e S m a n i r u S r o d a v l a S l E d n a l i z a w S n e i r y S d n a l i a h T o g o T I N Z N M O A P E P F P G P H P K P L P M P Y P O R U R B S C S G S H S I S K S M S N S R S V S Y S Z S G T H T L 51/36 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 2. 2000 i g n n n o H t d l i v t d l i v t e t t æ r d p O e d n e v e l t d l i V i r e n n a K g Æ k l æ M r u t l u k a v k A æ r k r e j F e d e v o h n E r y d n i v S r e d e g g o r å F g æ v K d n a L - 2 O S I e d o k X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X ) 4 ( X ) 4 ( X X X ) 4 ( X X X X X ) 1 ( X ) 1 ( X ) 1 ( X X X ) 1 ( X X X X X X X X i e n r e n d a n a r G g o t n e c n V i t n i a S r e t a t S e d e n e r o F e D n a t s i k e b s U y a u g u r U k i l b u p e R e k s i v a l s o g u J n e D a k i r f a d y S a l e u z e n e V m a n t e i V n e m e Y n a t s i n e m k r u T n e i s e n u T t e i k r y T n a w i a T a i n a z n a T e n i a r k U a d n a g U M T N T R T W T Z T A U G U S U Y U Z U C V E V N V E Y U Y A Z e w b a b m Z i W Z. i g n n t g a l s l i t e t s e h e d n e v e l f a n e l s r ø f d n i r o f r e i t n a r a g e g i l e k k æ r t s l i t t e v i g r e. ) l e d e g i l t s e v n e d ( a i s y a l a M n e ø v l a h. t e d å r m o k s n a m r u M a r f r y d s n e r r o f. e m r a t n u K n u K n u K r e D ) 1 ( ) 2 ( ) 3 ( ) 4 (


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-0395/00 υποβολή: Dorette Corbey (PSE) προς την Επιτροπή. Οι ποσοστώσεις που επιβάλλει ο Καναδάς για το κυνήγι της φώκιας.

eurovoc_concepts:
Canada
EU relations
animal skin
application of EU law
environmental policy
import (EU)
marine mammal
protection of animal life

text: C 330 E/150 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/169) GRAPTH ERVTHSH P-0393/00 ypobolh·: Caroline Lucas (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (8 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Οδηγι΄α 91/628 του Συµβουλι΄ου (ο΄πως τροποποιη΄θηκε απο΄ την οδηγι΄α 95/29 του Συµβουλι΄ου του Ιουνι΄ου 1995) σχετικα΄ µε την προστασι΄α των ζω΄ων κατα΄ την µεταφορα΄ Η οδηγι΄α 91/628 του Συµβουλι΄ου (1) (ο΄πως τροποποιη΄θηκε απο΄ την οδηγι΄α 95/29 του Συµβουλι΄ου (2) σχετικα΄ µε την προστασι΄α των ζω΄ων κατα΄ την µεταφορα΄ ορι΄ζει ο΄τι η µεταφορα΄ ζω΄ντων ζω΄ων δεν πρε΄πει να διενεργει΄ται υπο΄ συνθη΄κες που εγκυµονου΄ν ταλαιπωρι΄ες για τα ζω΄α και ο΄τι τα κρα΄τη µε΄λη ει΄ναι αρµο΄δια για την ορθη΄ εφαρµογη΄ της οδηγι΄ας. Συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 13 της οδηγι΄ας 95/29 του Συµβουλι΄ου του Ιουνι΄ου 1995, πριν απο΄ τις 13 ∆εκεµβρι΄ου 1995, η Επιτροπη΄ υποβα΄λλει στο Συµβου΄λιο ε΄κθεση σχετικα΄ µε την πει΄ρα που ε΄χει αποκτηθει΄ απο΄ τα κρα΄τη µε΄λη απο΄ το΄τε που α΄ρχισε να εφαρµο΄ζεται η οδηγι΄α, συνοδευοµε΄νη ενδεχοµε΄νως απο΄ προτα΄σεις. Πο΄τε προτι΄θεται η Επιτροπη΄ να ανταποκριθει΄ σε αυτη΄ν την απαι΄τηση; Συµφωνει΄ η Επιτροπη΄ ο΄τι στις προτα΄σεις, που θα συνοδευ΄ουν την ε΄κθεση΄ της προς το Συµβου΄λιο, πρε΄πει να ζητει΄ απο΄ την ΕΕ να αλλα΄ξει σηµαντικα΄ την πολιτικη΄ της µε στο΄χο να καταργηθει΄ η µεταφορα΄ ζω΄ντων ζω΄ων σε µεγα΄λες αποστα΄σεις και να αντικατασταθει΄ απο΄ το εµπο΄ριο κρε΄ατος; (1) (2) ΕΕ L 340 της 11. 12. 1991, σελ. 17. ΕΕ L 148 της 30. 6. 1995, σελ. 52. Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (3 Marti·oy 2000) Οι αρµοδιο΄τητες της Επιτροπη΄ς για την προστασι΄α των ζω΄ων ε΄χουν αυξηθει΄ συ΄µφωνα µε την προ΄σφατη τροποποι΄ηση της συνθη΄κης ΕΚ, συ΄µφωνα µε την οποι΄α απαιτει΄ται απο΄ τα ευρωπαι¤κα΄ θεσµικα΄ ο΄ργανα και τα κρα΄τη µε΄λη να λαµβα΄νουν υπο΄ψη τους κατα΄ προτεραιο΄τητα την καλη΄ διαβι΄ωση των ζω΄ων κατα΄ την χα΄ραξη των πολιτικω΄ν στους τοµει΄ς της γεωργι΄ας, των µεταφορω΄ν, της ενιαι΄ας αγορα΄ς και της ε΄ρευνας. Συ΄µφωνα µε τις διατα΄ξεις του α΄ρθρου 13 της οδηγι΄ας 91/628/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου, ο΄πως τροποποιη΄θηκε µε την οδηγι΄α 95/29/ΕΚ του Συµβουλι΄ου της 29ης Ιουνι΄ου 1995 σχετικα΄ µε την προστασι΄α των ζω΄ων κατα΄ την µεταφορα΄, κατα΄ το πρω΄το τρι΄µηνο του τρε΄χοντος ε΄τους η Επιτροπη΄ θα υποβα΄λει στο Συµβου΄λιο ε΄κθεση σχετικα΄ µε την κτηθει΄σα απο΄ τα κρα΄τη µε΄λη πει΄ρα απο΄ την εφαρµογη΄ της κοινοτικη΄ς νοµοθεσι΄ας στον εν λο΄γω τοµε΄α. Κατα΄ την α΄ποψη της Επιτροπη΄ς, εα΄ν ο΄λες οι διατα΄ξεις της κοινοτικη΄ς νοµοθεσι΄ας εφαρµοστου΄ν αυστηρα΄, τα ζω΄α θα δυ΄νανται να µεταφε΄ρονται υπο΄ ικανοποιητικου΄ς ο΄ρους µεταχει΄ρισης. Εντου΄τοις, ε΄χουν προφανω΄ς ανακυ΄ψει προβλη΄µατα, ιδι΄ως για τις µεταφορε΄ς σε ιδιαι΄τερα µεγα΄λες αποστα΄σεις, το΄σο εντο΄ς της Κοινο΄τητας ο΄σο και για ζω΄α που εισα΄γονται απο΄ ευρωπαι¤κε΄ς τρι΄τες χω΄ρες. Τα προβλη΄µατα αυτα΄ επανεξετα΄ζονται τακτικα΄ απο΄ την Επιτροπη΄ και τι΄θενται υπο΄ψη των κρατω΄ν µελω΄ν εφο΄σον και ο΄ταν προκυ΄πτουν. Τα στοιχει΄α σχετικα΄ µε την εφαρµογη΄ της οδηγι΄ας για την προστασι΄α των ζω΄ων κατα΄ την µεταφορα΄, τα οποι΄α προε΄κυψαν απο΄ την προαναφερθει΄σα ε΄κθεση καθω΄ς και απο΄ νε΄α επιστηµονικα΄ στοιχει΄α για το θε΄µα αυτο΄, θα ληφθου΄ν υπο΄ψη απο΄ την Επιτροπη΄ για να τροποποιηθει΄ η ισχυ΄ουσα κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α. (2000/C 330 E/170) GRAPTH ERVTHSH P-0395/00 ypobolh·: Dorette Corbey (PSE) prow thn Epitroph· (8 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Οι ποσοστω΄σεις που επιβα΄λλει ο Καναδα΄ς για το κυνη΄γι της φω΄κιας Ο Καναδο΄ς Υπουργο΄ς Αλιει΄ας και Ωκεανω΄ν Herb Dhalrwal, ανακοι΄νωσε προσφα΄τως τις ποσοστω΄σεις ο΄σον αφορα΄ το κυνη΄γι της φω΄κιας. Για το ε΄τος 2000, οι ποσοστω΄σεις ε΄χουν ορισθει΄ σε 275. 000 για τις λευκο΄τριχες γροιλανδικε΄ς φω΄κιες και 10. 000 για τις κυανο΄τριχες λοφιοφο΄ρες φω΄κιες. Αν και οι ποσοστω΄σεις αυτε΄ς ει΄ναι οι ι΄διες µε τις περσινε΄ς, οφει΄λουµε να υπενθυµι΄σουµε ο΄τι κατα΄ τα προηγου΄µενα ε΄τη ει΄χε παρατηρηθει΄ σηµαντικη΄ αυ΄ξηση (τετραπλασιασµο΄ς των ποσοστω΄σεων ε΄ναντι εκει΄νων του 1995). 21. 11. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 330 E/151 Συ΄µφωνα µε µελε΄τες που δηµοσι΄ευσαν επιστηµονικα΄ περιοδικα΄ ο΄πως το Mar(cid:237)ne Mammal Science (Ιου΄λιος 99) Conservation Biology (28. 10. 99), οι φω΄κιες (λευκο΄τριχες γροιλανδικε΄ς φω΄κιες) που πραγµατικα΄ θηρευ΄τηκαν στον Καναδα΄ και τη Γροιλανδι΄α κατα΄ το παρελθο΄ν ε΄τος η΄ταν της τα΄ξης των 417. 000 ε΄ως 533. 000. Εα΄ν µε τον ο΄ρο βιω΄σιµο κυνη΄γι νοου΄µε το κυνη΄γι που δεν συνεπα΄γεται µει΄ωση του πληθυσµου΄ (ο΄ταν η αναπαραγωγη΄ αντικαθιστα΄ τις απω΄λειες), ο αριθµο΄ς των θηρευοµε΄νων ζω΄ων θα πρε΄πει, συ΄µφωνα µε τις ως α΄νω µελε΄τες να κυµαι΄νεται µεταξυ΄ 93. 000 και 264. 000. Κατα΄ συνε΄πεια, απαιτει΄ται να αναθεωρηθου΄ν προς τα κα΄τω οι ποσοστω΄σεις ο΄σον αφορα΄ το κυνη΄γι της φω΄κιας. 1. Έχει λα΄βει γνω΄ση η Επιτροπη΄ των α΄ρθρων που δηµοσι΄ευσαν τα ως α΄νω επιστηµονικα΄ περιοδικα΄; Πω΄ς συµβιβα΄ζονται, κατα΄ την α΄ποψη της Επιτροπη΄ς, οι ποσοστω΄σεις που ο΄ρισε η κυβε΄ρνηση του Καναδα΄ µε 2. τα πορι΄σµατα των εν λο΄γω µελετω΄ν; Ει΄ναι διατεθειµε΄νη η Επιτροπη΄ να αναλα΄βει πρωτοβουλι΄ες, προκειµε΄νου να ζητη΄σει απο΄ την καναδικη΄ 3. κυβε΄ρνηση να αναπροσαρµο΄σει την πολιτικη΄ της; Εα΄ν ναι ποιες; Ει΄ναι σε θε΄ση η Επιτροπη΄ να παρα΄σχει πληροφορι΄ες ο΄σον αφορα΄ την τη΄ρηση της οδηγι΄ας (83/129/ΕΟΚ) (1) 4. σχετικα΄ µε τις φω΄κιες, ο΄πως τροποποιη΄θηκε το 1985 και 1989; Μπορει΄ να βεβαιω΄σει η Επιτροπη΄ ο΄τι τα κρα΄τη µε΄λη τηρου΄ν πρα΄γµατι την εν λο΄γω οδηγι΄α; (1) ΕΕ L 91 της 9. 4. 1983, σελ. 30. Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (10 Marti·oy 2000) Η Επιτροπη΄ γνωρι΄ζει τις επιστηµονικε΄ς δηµοσιευ΄σεις στις οποι΄ες αναφε΄ρεται το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβου- λι΄ου. Οι ποσοστω΄σεις για την θη΄ρευση της γροιλανδικη΄ς φω΄κιας και της λοφοφο΄ρου φω΄κιας στον Καναδα΄ ε΄χουν παραµει΄νει αµετα΄βλητες απο΄ το 1996 και κανε΄να απο΄ τα ει΄δη δεν θεωρει΄ται ως απειλου΄µενο µε εξαφα΄νιση, συ΄µφωνα µε τον ερυθρο΄ κατα΄λογο των απειλου΄µενων µε εξαφα΄νιση ζω΄ων της ∆ιεθνου΄ς Ένωσης για την διατη΄ρηση της φυ΄σης και των φυσικω΄ν πο΄ρων (International Union for conservation of nature and natural resources- IUCN). Η Επιτροπη΄ θεωρει΄ ο΄τι οι καναδικε΄ς αρχε΄ς ε΄χουν συνει΄δηση των προβληµα΄των ο΄σον αφορα΄ την σχε΄ση µεταξυ΄ ποσοστω΄σεων και πραγµατικω΄ν επιπε΄δων απολη΄ψεων και ο΄τι για τον λο΄γο αυτο΄ διενεργη΄θηκε, το 1999, εκτεταµε΄νη επιθεω΄ρηση των πληθυσµω΄ν γροιλανδικη΄ς φω΄κιας απο΄ το καναδικο΄ Υπουργει΄ο Αλιει΄ας και Ωκεανω΄ν, της οποι΄ας τα τελικα΄ αποτελε΄σµατα αναµε΄νονται για την α΄νοιξη του 2000. Κατα΄ συνε΄πειαν, η Επιτροπη΄ δεν αντιλαµβα΄νεται τους λο΄γους µιας σχετικη΄ς παρε΄µβασης. Η Επιτροπη΄ δεν ε΄χει λο΄γους να υποθε΄σει ο΄τι δεν εφαρµο΄ζεται ορθα΄ στα κρα΄τη µε΄λη η οδηγι΄α 83/129/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου της 28ης Ιουνι΄ου 1983 σχετικα΄ µε την εισαγωγη΄, στα κρα΄τη µε΄λη, δερµα΄των ορισµε΄νων νεογνω΄ν φω΄κιας και προι¤ο΄ντων που προε΄ρχονται απο΄ αυτα΄, η οποι΄α αφορα΄ µο΄νο τις γου΄νες λευκο΄τριχων νεογνω΄ν γροιλανδικη΄ς φω΄κιας και κυανο΄τριχων νεογνω΄ν λοφοφο΄ρου φω΄κιας. Μερικα΄ χρο΄νια πριν, η λανθασµε΄νη κωδικο- ποι΄ηση αρνακι΄δων δηµιου΄ργησε την εντυ΄πωση της ειση΄χθησαν δε΄ρµατα λευκο΄τριχης φω΄κιας στην Κοινο΄τητα. Η απο΄ληψη, για εµπορικου΄ς σκοπου΄ς, της λευκο΄τριχης και κυανο΄τριχης φω΄κιας, ει΄ναι παρα΄νοµη στον Καναδα΄. Ως αποτε΄λεσµα του µε΄τρου αυτου΄, φαι΄νεται ο΄τι ε΄σβησε το εµπο΄ριο των εν λο΄γω ειδω΄ν δερµα΄των φω΄κιας. (2000/C 330 E/171) GRAPTH ERVTHSH E-0397/00 ypobolh·: Doris Pack (PPE-DE) prow thn Epitroph· (15 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: ∆ιαφηµιστικα΄ δικαιω΄µατα της F. I. B. T. ο΄σον αφορα΄ τα ε΄λκηθρα, τα προστατευτικα΄ κρα΄νη και τους αθλητε΄ς Η ∆ιεθνη΄ς Οµοσπονδι΄α Ελκη΄θρων Αγω΄νων F. I. B. T. (FØdØration Internationale de Bobsleigh et de Tobogganing) η οποι΄α εδρευ΄ει στο Μιλα΄νο (Ιταλι΄α), αναφε΄ρει στο διεθνη΄ κανονισµο΄ της για τους αγω΄νες του παγκοσµι΄ου κυπε΄λου και τα ευρωπαι¤κα΄ και παγκο΄σµια πρωταθλη΄µατα ο΄τι οι αθλητε΄ς και τα σωµατει΄α καθω΄ς και οι εθνικε΄ς οµοσπονδι΄ες ανη΄κουν στην κυριο΄τητα΄ της


title: Règlement (CE) n° 294/2000 de la Commission, du 8 février 2000, modifiant le règlement (CE) n° 1393/1999 et portant à 84 234 tonnes l'adjudication permanente pour l'exportation d'orge détenue par l'organisme d'intervention belge

eurovoc_concepts:
Belgium
award of contract
barley
export
intervention agency

text: L 34/6 FR Journal officiel des Communautés européennes 9. 2. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 294/2000 DE LA COMMISSION du 8 février 2000 modifiant le règlement (CE) no 1393/1999 et portant à 84 234 tonnes l'adjudication permanente pour l'exportation d'orge détenue par l'organisme d'intervention belge LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil du 30 juin 1992 portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), et notamment son article 5, (4) Il convient donc, notamment, de modifier l'annexe I du règlement (CE) no 1393/1999. Les mesures prévues sont conformes à l'avis du comité de gestion des céréales, au présent règlement considérant ce qui suit: A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: (1) (2) Le règlement (CEE) no 2131/93 de la Commission (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 39/ 1999 (4), fixe les procédures et les conditions de la mise en vente des céréales détenues par les organismes d'inter- vention. Le règlement (CE) no 1393/1999 de la Commission (5), modifié par le règlement (CE) no 2050/1999 (6), a ouvert l'exportation de une adjudication permanente pour 53 483 tonnes d'orge détenues par l'organisme d'inter- vention belge. La Belgique a informé la Commission de l'intention de son organisme d'intervention de procéder à une augmentation de 30 751 tonnes de la quantité mise en adjudication en vue de l'exportation. Il convient de porter à 84 234 tonnes la quantité globale mise en adjudication permanente pour l'exportation d'orge détenue par l'organisme d'intervention belge. (3) Compte tenu de l'augmentation des quantités mises en adjudication, il apparaît nécessaire d'apporter les modifi- cations dans la liste des régions et des quantités stockées. Article premier Le règlement (CE) no 1393/1999 est modifié comme suit: 1) L'article 2 est remplacé par le texte suivant: «Article 2 L'adjudication porte sur une quantité maximale de 1. 84 234 tonnes d'orge à exporter vers tous les pays tiers, à l'exception des États-Unis d'Amérique, du Canada et du Mexique. Les régions dans lesquelles les 84 234 tonnes d'orge 2. sont stockées sont mentionnées à l'annexe I. » 2) L'annexe I est remplacée par l'annexe du présent règlement. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le jour de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 8 février 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 191 du 31. 7. 1993, p. 76. (4) JO L 5 du 9. 1. 1999, p. 64. (5) JO L 163 du 29. 6. 1999, p. 26. (6) JO L 255 du 30. 9. 1999, p. 13. 9. 2. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 34/7 ANNEXE «ANNEXE I Lieu de stockage Hainaut Liège Namur Oost-Vlaanderen West-Vlaanderen (en tonnes) Quantités 16 771 11 366 22 167 23 308 10 622»