title: A Tanács 348/2000/EK rendelete (2000. február 14.) a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vascsövek vagy ötvözetlen acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

eurovoc_concepts:
Croatia
Ukraine
anti-dumping duty
import
piping
tube

text: 158 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/33. kötet 32000R0348 2000. 2. 17. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 45/1 A TANÁCS 348/2000/EK RENDELETE (2000. február 14. ) a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vascsövek vagy ötvözetlen acélcsövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, C. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatal elleni védelemről szó- ló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1), és külö- nösen annak 9. cikke (4) és 10. cikke (2) bekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottság- gal folytatott konzultációt követően nyújtott be, mivel: (1) (2) A. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK Az 1802/1999/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: „idei- glenes rendelet”) a Bizottság ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes vagy ötvözetlen acélcsöveknek a Közösségbe történő behozatalára. vascsöveknek varratmentes B. TOVÁBBI ELJÁRÁS Az ideiglenes dömpingellenes vám bevezetése után lehető- séget kaptak meghallgatásra az azt kérvényező érdekelt fel- ek. A feleket tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján tervbe vették a végle- ges dömpingellenes vám kivetésének, és az ideiglenes vám- mal biztosított összegeknek e vám összegében történő vég- leges beszedésének ajánlását. Az érdekelt felek részére határidőt is kitűztek a tájékoztatás utáni állásfoglalásra. 1. Érintett termék (4) (5) (6) Az ideiglenes rendelet 7. preambulumbekezdése szerint az érintett termék olyan fajta varratmentes vascső vagy ötvö- zetlen acélcső, mint amelyet a legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, olaj és gáz szállítására használt csővezetékekhez használnak; kör keresztmetszetű varratmentes cső vasból vagy ötvözetlen acélból, hidegen húzott vagy hidegen hen- gerelt; más kör keresztmetszetű cső vasból vagy ötvözetlen acélból, amelynek külső átmérője nem haladja meg a 406,4 mm-t, a továbbiakban: „varratmentes cső”. Ismét felmerült az igény, hogy a varratmentes csövek ese- tében két külön érintett terméket különböztessenek meg: a kereskedelemi acélcsövet és az olaj vagy gáz szállítására használt acél csővezetéket, és hogy a Közösség iparága által elszenvedett minden kárt külön kell megvizsgálni a két ter- mék tekintetében. A fent ismertetett megkülönböztetés alapja az, hogy a kereskedelmi csövek és csővezetékek egymással nem felcserélhetők, mivel az olaj-és gázszállításhoz különleges bizonyítvány szükséges. További érv, hogy a csővezetékek magasabb előállítási költsége miatt ezeket az olaj- és gáz- szállítástól eltérő alkalmazásokra nem lehet eladni. Ezen kívül, a kereskedelmi csöveket épületekben és infrastruk- turális alkalmazásokban, míg a csővezetéket a kőolaj-és földgáziparban használják, illetve mindkét terméket külön értékesítési csatornákon keresztül értékesítik, mivel a cső- vezetékeket nem kereskedőknek, hanem közvetlenül a vég- felhasználóknak adják el. (3) Az érdekelt felek szóbeli és írásos észrevételeit tekintetbe vették, és a végleges megállapításokat adott esetben ennek megfelelően módosították. (7) (1) HL L 56. , 1996. 3. 6, 1. o. A legutóbb a 905/98/EK rendelettel (HL L 128. , 1998. 4. 30, 18. o. ) módosított rendelet. (2) HL L 218. , 1999. 8. 18, 3. o. Minden varratmentes cső azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkezik. Habár a különféle típu- sok széles skálája létezik, amelyek külső átmérője, falvas- tagsága, acélminősége és műszaki specifikációja külön- böző, ezeket nem lehet egyértelműen különválasztani egymástól. 11/33. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 159 Ezen kívül a vizsgálat megállapította, hogy minden varrat- mentes csőtípust mind kereskedők, mind a végfelhaszná- lók felé is értékesítették. Ezért nem lehetett egyértelmű megkülönböztetést tenni az értékesítési csatornák szerint, azonban ennek önmagában nincs jelentősége. előállított és a Közösségben értékesített varratmentes csö- vek, valamint a horvát belföldi piacon értékesített varrat- mentes csövek hasonló árunak minősülnek a 384/1996/EK rendelet (a továbbiakban: „az alaprendelet”) 1. cikkének (4) bekezdése értelmében. (8) (9) Végül megállapították, hogy minden varratmentes csövet lényegében ugyanarra használnak. Bár ezeket több külön- böző iparágban alkalmazzák, mint pl. az építőiparban, a gépjárműiparban, a kőolajiparban, erőművek és kazánok építésnél, a pneumatikában és a hidraulikában, valamint a gépgyártásban, és bár nem minden felhasználó tudja az érintett áru minden típusát felhasználni, ezek azonos alap- vető tulajdonságokkal rendelkező termékeknek tekinthe- tők. (10) Míg egyes varratmentes csöveket egyértelműen specifikus alkalmazásra (pl. kőolajvezetékek) gyártanak, az ilyen csö- vek kevésbé specifikus célokra is felhasználhatók. Ezen kívül megállapították, hogy a kereskedelmi csőnek is sok- féle alkalmazása lehetséges. Mindez azt mutatja, hogy min- den terméktípus jelentős mértékben versenyben áll egy- mással, és a típusok sok esetben felcserélhetők. (11) Ezért megerősítik azt az ideiglenes megállapítást, hogy a varratmentes csövek – a kereskedelmi csövek, illetve a csővezetékek – egyetlen árut képeznek. 2. Hasonló termék (12) Az ideiglenes rendelet 11. és 12. preambulumbekezdésé- ben a Bizottság úgy találta, hogy az érintett országokból behozott varratmentes csövek, a Közösség iparága által a Közösségben előállított és értékesített varratmentes csövek, illetve a horvát piacon értékesített varratmentes csövek hasonlóak az alapvető fizikai és műszaki jellemzőik alap- ján, és lényegében azonos alkalmazásokat tesznek lehe- tővé. (13) Megállapították, hogy a Közösségben előállított varratmen- tes csövek és az Ukrajnából behozott varratmentes csövek eltérnek egymástól, mivel az utóbbit a Közösség iparágá- nak szabványától eltérő szabvány szerint gyártják, és mivel a Közösség által gyártott varratmentes csövekre alkalma- zott specifikus tesztkövetelmények miatt a gyártási eljárá- sok eltérőek. (14) A vizsgálat szerint a Közösség iparága és az ukrajnai expor- tőrök azonos vagy hasonló nemzeti, illetve nemzetközi szabványok szerint gyártanak. Az ukrajnai exportőrök által nyújtott információ szerint a Közösségbe behozott varrat- mentes cső – függetlenül attól, hogy kereskedelmi csőről vagy csővezetékekről van szó – éppúgy megfelel a DIN, API és ASTM szabványnak, mint a Közösség iparága által előállított áru. D. DÖMPING 1. Horvátország (16) Az ideiglenes intézkedések elfogadása óta nem nyújtottak be érveket a rendes érték kiszámításával, az exportár meg- határozásával, a rendes értéknek az exportárral történő összehasonlításával, vagy a dömpingkülönbözet meghatá- rozásával kapcsolatban. Ezért az ideiglenes rendelet 13–19. preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat meg- erősítik. A dömpingkülönbözet és a maradék különbözet ezért változatlanul 40,8 %. 2. Ukrajna a) Rendes érték (17) Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően egy importőr kifogásolta, hogy Horvátországot válasszák piacgazdaság- gal rendelkező megfelelő harmadik országnak az Ukrajnára vonatkozó rendes érték meghatározásához. Ez az importőr azt állította, hogy az energia és más ráfordítások költsége Horvátországban sokkal magasabb, mint Ukrajnában, hogy a horvátországi belföldi piac monopolizált, vagy leg- alábbis azt egyetlen gyártó uralja, és hogy nem nyújtottak be elegendő bizonyítékot a horvátországi belföldi értékesí- tés reprezentativitásának igazolására. (18) A magasabb horvátországi költségekkel kapcsolatos érv nem releváns, mivel Ukrajna nem piacgazdaság, és ezért lehetetlen megbízható összehasonlítást készíteni. Ezzel összefüggésben sokkal fontosabb az, hogy az ukrán gyár- tók Horvátországgal szemben abszolút vagy komparatív előnnyel rendelkeztek-e, mint amilyen például a hatéko- nyabb energiahasznosítás. Erről azonban nem volt szó. Sőt, Horvátország kiválasztása ezen kívül azért is indokolt volt, mivel az egyik alternatívát – Brazíliát – azért utasítot- ták el, mert a brazil piacon az árak túl magasak voltak, mivel ezt a piacot teljes mértékben egyetlen gyártó uralta. Horvátország viszont az érintett terméket nemcsak kivitte, de importálta is, tehát a belföldi piacon verseny folyt. Ezen kívül a belföldi értékesítés reprezentatív volt, és az Ukraj- nából a Közösségbe kivitt összmennyiség több mint 5 %-át tette ki. Végül, bár sok erőfeszítés történt Brazília alterna- tíváinak, mint pl. az Amerikai Egyesült Államoknak és a Cseh Köztársaságnak a vizsgálatára, ezek az országok nem működtek együtt. (15) A fentiekre való tekintettel megerősítik azokat az idei- glenes megállapításokat, hogy az érintett országokból behozott varratmentes csövek, a Közösség iparága által (19) Mivel más érvet nem hoztak fel sem a módszertannal, sem a rendes érték kiszámításával kapcsolatban, az ideiglenes rendelet 20–26. preambulumbekezdésében ismertetett megállapításokat megerősítik. 160 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/33. kötet b) Exportár (20) Egy exportáló gyártó kifogást emelt az ellen, hogy a Bizott- ság az exportár megállapításánál nem vette figyelembe a gyártónak a Közösségben működő kapcsolt viszonyban álló importőre felé történő eladásait azzal az indokkal, hogy a benyújtott információ nem volt megbízható. Mivel azonban nem nyújtottak be bizonyítékot ennek ellenkező- jére, az ideiglenes rendelet 27. és 28. preambulumbekez- désében foglalt megállapításokat megerősítik. c) Összehasonlítás (21) Az exportáló gyártók ismételten kiigazítást kértek a fizikai jellemzőkben megnyilvánuló különbségek miatt, mivel az ukrán csőgyártásra alacsonyabb szintű szabványok vonat- koznak, mint a Közösség iparágának gyártására. Ezt a kérelmet az ideiglenes szakaszban elutasították elegendő bizonyítékok hiányában. Mivel az exportáló gyártók ismé- telten nem támasztották alá érveiket további információ- val, az ideiglenes rendelet 29–31. preambulumbekezdését megerősítik. d) Dömpingkülönbözet értékesítési csatornákon keresztül és hasonló értékesítési feltételekkel értékesítik, amelyek ezért egymással és a közösségi iparág által eladott termékekkel versenyeznek. (26) A horvátországi és ukrajnai behozatal összesített értékelé- sének megfelelő voltára vonatkozó ideiglenes megállapítá- sokat ezért megerősítik. b) A dömpingelt behozatal árai (27) Horvátország és Ukrajna esetében az ár-alákínálás mérté- két újraszámították az érdekelt felek által egyes termékka- csövek tegóriák ár-összehasonlítás céljából történő csoportosítására vonat- kozóan benyújtott bizonyítékok figyelembevételével. varratmentes áraira, illetve a (28) Horvátország tekintetében a közösségi iparág által alkal- mazott ár százalékában kifejezett, módosított súlyozott átlagár alákínálásának mértéke 14,4 %. (29) Ukrajna tekintetében a közösségi iparág által alkalmazott ár százalékában kifejezett, módosított súlyozott átlagár alá- kínálásának mértéke 24 %. (22) Ezért az Ukrajna esetében ideiglenesen megállapított 123,7 %-os dömpingkülönbözetet megerősítik. 3. A közösségi iparág helyzete E. KÁR a) Előzetes megjegyzés 1. A közösségi iparág meghatározása (23) Mivel nem nyújtottak be új információt, a közösségi iparág rendelet meghatározásával kapcsolatos, az ideiglenes 34–38. preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes megállapításokat megerősítik. 2. Az érintett országokból a Közösségbe történő behozatal a) Kumuláció (24) A horvát exportáló gyártó szerint a Horvátországból, illetve az Ukrajnából származó behozatalt nem összesítve kell értékelni. Az érvelés szerint a Horvátországból történő behozatal mennyisége a vizsgált időszakban (a továbbiak- ban: „VI”) lényegesen alacsonyabb volt, mint az Ukrajnából származó behozatal mennyisége, az árak azonban maga- sabbak voltak. Ezen kívül azt is állították, hogy a horvát kivitel árainak követni kellett az ukrán behozatal árait a közösségi piacon. (25) A dömpingkülönbözetet mindkét ország esetében jelentős mennyiségűnek találták. Az behozatal mennyisége mind- két ország esetében nőtt a vizsgált időszakban, és mindkét esetben jóval a de minimis szint feletti, jelentős szintet ért el. Az importárakat illetően úgy találták, hogy a két ország- ból származó varratmentes csövek árai jóval a közösségi iparág árai alatt voltak a VI alatt. Továbbá, a két országból ugyanazokon az származó varratmentes csöveket (30) Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően a Bizottság 1999. december 8-án úgy találta, hogy a jelenlegi vizsgá- latban a közösségi iparág részét képező egyes közösségi gyártók megsértették az EK egyezmény 81. cikkét azzal, hogy versenyellenes gyakorlatot alkalmaztak. A Bizottság megállapította, hogy 1990. és 1995. között a Dalmine, Mannesmannröhren-Werke egyes varratmentes csövekre – a kőolajvezetékekre és egyes cső- vezetékekre – vonatkozó, a belföldi piacaik védelméről szóló megállapodás részesei voltak. a Vallourec és (31) A határozatot megvizsgálták annak megállapítására, hogy iparág által elszenvedett kár a dömpingelt a közösségi behozatalból származik-e, vagy egyes közösségi gyártók okozták. (32) e vizsgálat megállapításai Ezzel összefüggésben utalni kell arra, hogy az az időszak, amelyre támaszkodnak (1997. január 1-jétől 1998. október 31-ig), nem része annak az időszaknak, amely folyamán a versenyellenes gyakorlatra sor került. Mivel erre a gyakorlatra olyan idő- szakban került sor, amely megelőzte az ebben a vizsgálat- ban vizsgált időszakot, és mivel a Horvátországból és Ukrajnából származó dömpingelt behozatal mennyiségé- nek növekedése időben egybeesett a közösségi iparág hely- zetének rosszabbodásával, nem vonható le az a következ- tetés, hogy egyes közösségi gyártók versenyellenes magatartása olyan mértékben járult hozzá a közösségi iparág által a jelen vizsgálatban elszenvedett kárhoz, hogy az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében meg- szűnne a közösségi iparág által elszenvedett kár és az érin- tett behozatal közötti okozati összefüggés. 11/33. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 161 b) Az érdekelt kapcsolatos érvei feleknek az ideiglenes megállapításokkal G. A KÖZÖSSÉG ÉRDEKE (33) Az ukrán exportáló gyártók azt állították, hogy a közös- ségi iparág nem szenvedett el jelentős kárt az alaprendelet 3. cikke értelmében, mivel 1997. és a VI között a termelé- kenységi és kapacitás-kihasználtsági mutatók javultak, és a piaci részesedés stabil maradt. Továbbá megkérdőjelezték a közösségi iparág nyereségességével kapcsolatos idei- glenes megállapításokat. Állításaik alátámasztására benyúj- tottak néhány újságcikket, amelyek szerint a varratmentes csövek közösségi gyártóinak pénzügyi eredményei javul- tak. (34) Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az alaprende- let 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően az ebben a rendelkezésben felsorolt tényezők közül egyetlen sem döntő arra nézve, hogy a közösségi iparág kárt szenvedett-e az alaprendelet 3. cikkének értelmében. a termelékenységre (35) A közösségi iparág helyzetének 1997. és a VI közötti javu- és lását, különösen tekintettel kapacitás-kihasználtságra, azon dömpingellenes intézkedé- sek figyelembevételével kell nézni, amelyeket 1997-ben vetettek ki a varratmentes csöveknek a Cseh Köztársaság- ból, Lengyelországból, Magyarországról, Oroszországból, Romániából és a Szlovák Köztársaságból történő behoza- talára a 2320/97/EK rendelettel (1). Ezeknek a dömpingel- lenes intézkedéseknek a tervezett hatása ugyanis az volt, hogy megszüntesse a közösségi iparág által elszenvedett kárt. (36) Azt is meg kell jegyezni, hogy 1997. és a VI között a közösségi iparág által elért nyereségesség alacsonyabb szin- ten maradt, mint amire normál versenyfeltételek mellett, dömpingelt behozatal hiányában számíthatott. A nyeresé- gességi adatok megbízhatóságát illetően meg kell jegyezni, hogy ezek megfelelnek a közösségi iparág által a vizsgálat ideje alatt nyújtott, és az üzemekben tett ellenőrző látoga- tások során ellenőrzött információnak. Az ukrán exportáló gyártó által benyújtott nyereségességi adatok ezzel szem- ben olyan árukra vonatkoznak, amelyeket nem érint ez a vizsgálat, és a jelen vizsgált időszaktól eltérő időszakra vonatkoznak. A piaci részesedést illetően megállapították, hogy a közösségi iparág nem tudta visszanyerni a koráb- ban elvesztett piaci részesedését. Ezért a közösségi iparág nem tudott teljes mértékben profitálni a Cseh Köztársaság- ból, Lengyelországból Magyarországról, Oroszországból, Romániából és a Szlovák Köztársaságból származó beho- zatalra alkalmazandó végleges intézkedések korábbi beve- zetéséből. (37) A fenti okokból a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kárral kapcsolatos ideiglenes megállapításokat megerősítik. F. A KÁR OKA (38) Mivel nem nyújtottak be új információkat, az ideiglenes rendelet 68–73. preambulumbekezdésében foglalt megál- lapításokat megerősítik. (1) HL L 322. , 1997. 11. 25. , 1. o. (39) A Bizottság a (30) bekezdésben említett megállapításainak tekintetében megvizsgálták, hogy a dömpingellenes intéz- kedések alkalmazása okot adhat-e az aggodalomra a ver- sennyel kapcsolatban ezen a piacon. Annak a ténynek a figyelembevételével, hogy versenyellenes gyakorlatot alkal- maztak az ebben a vizsgálatban vizsgált időszak előtt, nem lehet arra következtetni, hogy a dömpingellenes intézke- dések alkalmazása a jelenlegi eljárásban a jövőben hatással lenne a versenyre ezen a piacon. (40) A Közösség érdekével kapcsolatos további új információ hiányában az ideiglenes rendelet 74–83. preambulum- bekezdésben ismertetett ideiglenes megállapításokat meg- erősítik. H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK 1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint (41) Az ideiglenes rendelet 86. és 87. preambulumbekezdésé- ben ismertetett, a kárkülönbözet megállapítására alkalma- zott módszertant megerősítik. (42) Az érdekelt felek által az ideiglenes megállapításokról tör- ténő tájékoztatást követően benyújtott, a 27. preambulum- bekezdésben foglalt állásfoglalások figyelembevételével módosított kárkülönbözetek a következők: Horvátország: 23 % Ukrajna: 38,5 % 2. A végleges intézkedések formája és szintje (43) A fentiekben a dömpinggel, az okozott kárral, a kár okával és a Közösség érdekével kapcsolatban levont következte- tések tekintetében végleges intézkedéseket kell megállapí- tani. A terméktípusok sokfélesége miatt a dömpingellenes vámnak értékvám formájában kell megjelennie. (44) Az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban a vám nagyságát minden exportáló gyártó esetében a kár- különbözet vagy a dömpingkülönbözet alapján határozzák meg attól függően, hogy melyik alacsonyabb. Ezeknek a közösségi határparitáson számított ár százalékában kifeje- zett vámoknak a mértéke a következő: Horvátország: 23 % Ukrajna: 38,5 % (45) Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések alkalmazását követően a horvátországi exportáló gyártó és az ukrajnai exportáló gyártók – az ukrán kormánnyal közösen –ugyan- olyan típusú árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlot- tak fel, mint amelyet a Bizottság más közép- és kelet- európai gyártóktól a 2320/97/EK rendelet értelmében, 1997-ben elfogadott. A kár megszüntetését két módon érik el: először, egy megállapodás szerinti legnagyobb importmennyiségre vonatkozó árra vonatkozó kötelezett- ségvállalással, másodszor, az ezen a mennyiségen felüli behozatalra kivetett értékvámmal. 162 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/33. kötet (46) Annak biztosítására, hogy az értékvám alól mentesített behozatal mennyisége nem haladja meg az árra vonatkozó kötelezettségvállalásban meghatározott mennyiséget, a dömpingellenes vám alóli mentesség csak akkor nyújtható, ha a tagállamok vámhatóságainál olyan érvényes gyártási bizonyítványt nyújtanak be, amelyből egyértelműen meg- állapítható a gyártó, és amely pontosan ismerteti az árut, és tartalmazza a gyártó aláírt nyilatkozatát. (47) Annak érdekében, hogy a Bizottság a kötelezettségvállalá- sok betartását eredményesen felügyelhesse, a gyártók abba is beleegyeztek, hogy a Bizottságnak rendszeresen részle- tes információt nyújtanak a Közösségbe irányuló export- célú értékesítésükről, és a gyártási bizonyítványok másola- tait későbbi vizsgálat céljából megőrzik. (48) Ukrajna tekintetében, az ukrán exportáló gyártók által benyújtott kötelezettségvállalási ajánlat közös kötelezett- ségvállalásra vonatkozik, amely tükrözi Ukrajna nem- piacgazdasági ország státusát, és amelyet az ukrán hatósá- goknak a megfelelő felügyeletet biztosítására vonatkozó garanciái támasztanak alá, különösen a dömpingellenes vám alól mentesített mennyiségre vonatkozóan. (49) A bizonyos importmennyiségre vonatkozó árvállalás, és az azon felüli mennyiségre vonatkozó értékvám ezért a Közösség iparága által elszenvedett kár megszüntetésének megfelelő eszközének tekinthető. Az árra vonatkozó köte- lezettségvállalás tényleges vagy feltételezett megszegése esetén a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) és (10) bekezdésével összhangban azonnal ideiglenes vagy végle- ges vámot vet ki. (50) A Bizottság elfogadta ezeket a kötelezettségvállalásokat. I. AZ IDEIGLENES VÁMOK BESZEDÉSE (51) Az exportáló gyártók esetében megállapított dömpingkü- lönbözet nagysága tekintetében és a Közösség iparának okozott kár szintjének figyelembevételével, az átmenti ren- delet értelmében az ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket véglegesen be kell szedni a véglege- sen kivetett vám összegében, ELFOGADTA EZ A RENDELETET: 1. cikk (1) Az alábbi, Horvátországból és Ukrajnából származó behoza- talra végleges dömpingellenes vámot kell kivetni: – varratmentes cső vasból vagy ötvözetlen acélból olaj vagy gáz (KN legfeljebb 406,4 mm külső átmérővel szállítására, 7304 10 10 és 7304 10 30); – varratmentes, kör keresztmetszetű cső vasból vagy ötvözetlen (KN acélból, hidegen húzva vagy hidegen hengerelve 7304 31 99); – más kör keresztmetszetű cső vasból vagy ötvözetlen acélból, legfeljebb 406,4 mm külső átmérővel (KN 7304 39 91 és 7304 39 93). (2) Az (1) bekezdésben ismertetett termék közösségi határpari- táson számított nettó árára alkalmazandó vám mértéke a követ- kező: Ország Gyártó Horvátország Ukrajna minden vállalat minden vállalat Vámtétel 23 % 38,5 % Kiegészítő Taric-kód A999 A999 (3) Ha másképpen nem rendelkeznek, az érvényes vámrendeleteket kell alkalmazni. 2. cikk (1) A behozatal mentesül az 1. cikkel kivetett dömpingellenes vám alól, ha az importárut a Közösségbe történő kivitel céljából a (4) bekezdésben felsorolt olyan cégek gyártják és értékesítik, amelyek a Bizottság által elfogadott kötelezettségvállalást ajánlottak fel, és ha a (2) és (3) bekezdésben megállapított feltételek teljesülnek. (2) A szabad forgalomba bocsátásról szóló nyilatkozat benyújtásakor a vám alóli mentesség feltétele, hogy az illetékes tagállamok vámhatóságainak bemutassák a (4) bekezdésben felsorolt valamely vállalat által kibocsátott érvényes, eredeti gyártási bizonyítvány. A gyártási bizonyítványnak meg kell felelnie az ilyen bizonyítványokkal szemben a Bizottság által elfogadott kötelezettségvállalásban megállapított követelményeknek, amelynek az alapvető elemeit a melléklet tartalmazza. (3) A (2) bekezdésben említett gyártási bizonyítványt annak kibocsátási napjától számított három hónapon belül kell bemutatni. A tagállamok vámhatóságainak a Közösségbe történő behozatal céljából bemutatott, a dömpingellenes vám alól mentes árumennyiségek nem haladhatják meg a bizonyítványon feltüntetett mennyiségeket. Ha az előbb említett árumennyiségek meghaladják a bizonyítványon feltüntetett mennyiségeket, a bizonyítványon feltüntetett mennyiségen felüli mennyiségre vámot kell fizetni, és azt az 1. cikk (2) bekezdésében megállapított, vonatkozó kiegészítő Taric-kód alatt kell bejelenteni. 11/33. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 163 (4) A gyártási bizonyítvány által kísért importtermékeket a következő kiegészítő Taric-kód alatt kell bejelenteni: Ország Gyártó Kiegészítő Taric-kód Horvátország Zeljezara Sisak d. d, Sisak Ukrajna Dnepropetrovsk Tube Works, Dnepropetrovsk Nikopol Pivdennotrubny Works, Nikopol Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnepropetrovsk A064 A065 A066 A067 3. cikk A tagállamok által a 384/1996/EK rendelet 14. cikkének (6) bekezdése szerint a Bizottságnak benyújtott jelentések a szabad forgalomba bocsátás minden esetében jelzik a behozatal évét és hónapját, a KN-, a Taric- és a kiegészítő Taric-kódot, az intézkedés típusát, a származási országot, a mennyiséget, az értéket, a dömpingellenes vámot, az importáló tagállamot, és ha helyénvaló, a gyártási bizonyítvány sorozatszámát. A 1802/1999/EK rendelet szerint kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket a véglegesen kivetett vám összegében be kell szedni. A végleges dömpingellenes vámon felül biztosított összegeket fel kell szabadítani. 4. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. 5. cikk Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 2000. február 14-én. a Tanács részéről az elnök J. GAMA 164 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/33. kötet MELLÉKLET A 2. cikk (2) bekezdésében említett gyártási bizonyítvány fő elemei (*) a) A bizonyítvány száma. b) Olyan jelzés, amelyből kitűnik, hogy a bizonyítvány eredeti vagy másolat. c) A bizonyítvány lejáratának napja. d) A következő szöveg: „A 348/2000 tanácsi rendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően [cég neve] által, a kiegészítő Taric-kód [kiegészítő Taric-kód] alá tartozó egyes varratmentes acélcsöveknek az Európai Vállalat részére történő kivitel céljára kibocsátott gyártási bizonyítvány. ” Ukrajnából történő behozatal esetén „Az ukrán […] Minisztérium által, a 348/2000 tanácsi rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti ellenőrzés céljából hitelesített gyártási bizonyítvány a kiegészítő Taric-kód [kiegészítő Taric-kód] alá tartozó egyes varratmentes acélcsöveknek az Európai Közösségbe történő kivitelére. ” e) Az érintett exportáló gyártó neve és teljes címe, beleértve a telefon-és faxszámokat és a lehetséges azonosítási számot, mint például a bejegyzett vállalatok országos nyilvántartási száma. f) Az érintett exportáló gyártó vevőjének – akinek az említett gyártó értékesítette a terméket, és akinek a részére a számlát kiállította – neve és teljes címe, beleértve a telefon-és faxszámokat. g) A gyártási bizonyítványhoz kapcsolódó kereskedelmi számla száma. h) Az áru pontos leírása, beleértve az alábbiakat: – az áru azonosítására alkalmas leírás, amelynek azonos a számlán szereplő termékleírással; – KN-kód; – mennyiség (tonnában). i) Horvátországból származó behozatal esetén a bizonyítvány kibocsátásáért felelős vállalat tisztségviselőjének neve, és a következő aláírt nyilatkozat, „Alulírott … igazolom, hogy az ebben a bizonyítványban meghatározott áru az Európai Közösségbe való behozatal céljából történő értékesítése az [érintett exportáló gyártó] által vállalt kötelezettségvállalás keretében és feltételei szerint történik, a Bizottság által a 2000/…/EK határozatnak [C(2000) 271/2 határozat] megfelelően elfogadott kötelezettségvállalásban az Európai Közösségbe történő, dömpingellenes vám alól mentes behozatal esetében megállapított megengedett mennyiségen belül. Kijelentem, hogy az ebben a bizonyítványban foglalt információ hiánytalan és megfelel a valóságnak. ” Ukrajnából történő behozatal esetében az exportáló gyártó következő aláírt nyilatkozata: „Alulírott … igazolom, hogy az ebben a bizonyítványban meghatározott áru az Európai Közösségbe való behozatal céljából történő értékesítése az [érintett exportáló gyártó] által vállalt kötelezettségvállalás keretében és feltételei szerint történik, a Bizottság által a 2000/…/EK határozatnak [C(2000) 271/2 határozat] megfelelően elfogadott kötelezettségvállalásban az Európai Közösségbe történő, dömpingellenes vám alól mentes behozatal esetében megállapított megengedett mennyiségen belül. Kijelentem, hogy az ebben a bizonyítványban foglalt információ hiánytalan és megfelel a valóságnak. ” j) Ukrajnából történő behozatal esetén az ukrán […] Minisztérium által meghatalmazott személy pecsétjének és aláírásának helye. k) A Közösség illetékes hatóságai számára fenntartott hely. (*) A bizonyítványon minden mező négy nyelven szerepel Horvátország esetében, azaz a gyártó országának nyelvén, angolul, franciául és németül Horvátország esetében, és két nyelven Ukrajna esetében, azaz a gyártó országának nyelvén és angolul


title: 2000/155/EC: Council Decision of 14 February 2000 appointing a Swedish alternate member of the Committee of the Regions

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
Sweden
appointment of staff

formats: html pdf print

text: L 51/24 EN Official Journal of the European Communities 24. 2. 2000 COUNCIL DECISION of 14 February 2000 appointing a Swedish alternate member of the Committee of the Regions (2000/155/EC) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 263 thereof, Having regard to the Council Decision of 26 January 1998 (1) appointing the members and alternate members of the Committee of the Regions, Whereas: A seat as an alternate member of the Committee of the Regions has become vacant following the resignation of Ms Malin Risberg, alternate member, notified to the Council on 24 January 2000. Having regard to the proposal from the Swedish Government, HAS DECIDED AS FOLLOWS: Sole Article Ms Mona-Lisa Norrman is hereby appointed an alternate member of the Committee of the Regions in place of Ms Malin Risberg for the remainder of her term of office, which runs until 25 January 2002. Done at Brussels, 14 February 2000. For the Council The President J. GAMA (1) OJ L 28, 4. 2. 1998, p. 19


title: 2000/144/PESC: Decisione del Consiglio, del 14 febbraio 2000, che istituisce l'organo militare ad interim

eurovoc_concepts:
European defence policy
armed forces
civil defence
civil servant
common foreign and security policy
international security

text: L 49/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 22. 2. 2000 DECISIONE DEL CONSIGLIO del 14 febbraio 2000 che istituisce l'organo militare ad interim (2000/144/PESC) IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato sull'Unione europea, in particolare l'articolo 28, paragrafo 1, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l'articolo 207, ricordando l'articolo 25 del trattato sull'Unione europea, considerando quanto segue: Nell'ambito del rafforzamento della politica estera e di sicurezza comune (PESC) e, in particolare, della politica europea comune in materia di sicurezza e di difesa di cui all'articolo 17 del trattato sull'Unione europea, il Consiglio europeo, riunitosi a Helsinki il 10-11 dicembre 1999, ha invitato il Consiglio ad istituire, a decorrere dal marzo 2000, gli organi e le strutture interinali per l'attuazione della politica europea comune in materia di sicurezza e di difesa, DECIDE: Articolo 1 È istituito un organo militare ad interim composto di rappresentanti dei capi di Stato maggiore della difesa degli Stati membri per fornire consulenze militari al comitato politico anche sotto forma di comitato politico e di sicurezza ad interim e al Segretario generale/Alto rappresentante. Esso è assistito dagli esperti militari distaccati dagli Stati membri presso il Segretario generale del Consiglio. 1. La presente decisione entra in vigore il 1o marzo 2000. Articolo 2 Essa si applica fino all'istituzione degli organi permanenti della politica europea comune in materia di 2. sicurezza e di difesa. La presente decisione è pubblicata nella Gazzetta ufficiale. Articolo 3 Fatto a Bruxelles, addì 14 febbraio 2000. Per il Consiglio Il Presidente J. GAMA


title: WRITTEN QUESTION E-0380/00 by Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) to the Commission. Improvement of road infrastructures in the central and eastern European states.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU financing
quality standard
road building
road safety

text: C 374 E/62 Official Journal of the European Communities EN 28. 12. 2000 In view of the late designation of protected sites, as well as to ensure that the Commission is able to fulfil its duties under Article 6 EC Treaty, all Member States were formally reminded by the Commission on 23 June 1999 of their obligation to guarantee the consistency of programmes and projects with both directives. In the meantime, the German L(cid:228)nder (cid:129) including Mecklenburg-Western Pomerania (cid:129) have announced some protected sites and are preparing further notifications. In view of the legal requirements, programming documents can only be approved if they contain a clear commitment by the German authorities responsible for the relevant region that all possible negative consequences for sites protected or to be protected under Natura 2000 will be properly assessed and appropriate measures taken. In any case, the Commission will assess each plan or programme on its individual content. The Commission(cid:146)s objective is to promote the socio-economic development of the elegible areas in a way that is consistent with the basic principles of sustainable development. (1) OJ L 103, 25. 4. 1979. (2000/C 374 E/072) WRITTEN QUESTION E-0378/00 by John McCartin (PPE-DE) to the Commission (14 February 2000) Subject: Review of EU sheepmeat regime Can the Commission confirm whether it is carrying out a review of the current EU sheepmeat regime and its effectiveness and indicate when it is likely to publish its conclusions on the subject? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (6 March 2000) An evaluation study is presently being undertaken into the sheepmeat common market organisation. On the basis of the findings of the study, which will be completed by about Easter, the Commission will draw its own conclusions concerning any possible reform or modifications to the regime and, if appropriate, present proposals to this effect later in the year. (2000/C 374 E/073) WRITTEN QUESTION E-0380/00 by Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) to the Commission (14 February 2000) Subject: Improvement of road infrastructures in the central and eastern European states The considerable injections of funding provided to the so-called (cid:145)applicant states(cid:146) to the Union via various European funding bodies (such as the EIB), and through the Union(cid:146)s budget line (the PHARE programme and the ISPA instrument) should, together with the necessary investments each recipient government is obliged to make, be used to put in place a road network that complies with the principle of (cid:145)interoper- ability(cid:146) that is necessary to the effective establishment of a (cid:145)single market(cid:146). 28. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 374 E/63 it would appear that the use to which this Community funding is being put locally is not However, producing the desired results. What measures has the Commission put in place to ensure that road projects and transport infrastructure improvement projects in these countries which are financed by Community funding are carried out in accordance with the quality standards considered the norm in the European Union? Finally, does the Commission intend to make funding conditional upon a (cid:145)road safety impact assessment(cid:146) for all projects deemed essential in the context of the enlarged Union? Answer given by Mr Verheugen on behalf of the Commission (27 March 2000) Since the early 1990s the PHARE programme has spent almost € 1 000 million on investments in the transport infrastructure of the beneficiary countries, thus contributing to the goals highlighted by the Honourable Member. In the last few years this pre-accession aid increasingly mobilised substantial funds and co-financing from the European Investment Bank (EIB) and international financial institutions (IFIs) as well as from the candidate countries(cid:146) national budgets. From this year and onwards the new Instrument for structural policies for pre-accession (ISPA) will increase significantly the investment capacity under Community public funding. Until 2006 the annual budget of € 1 040 million will be spent on equal terms on transport infrastructure and environmental measures. As regards transport infrastructure, measures financed under ISPA should promote sustainable mobility, and, in particular, aim at interconnection and interoperability of the national networks of the acceding countries with the trans-European networks including the access to such networks. In this context the process of selecting priority measures for developing a pan-European transport network has been facilitated by the Transport infrastructure needs assessment (TINA) initiated by the Council in 1995 and carried out with the objective to identify a multi-modal transport network on the territory of the acceding countries comprising road, rail, inland waterways, ports, terminals and airports. It consists of the backbone network, which on the territory of the acceding countries is identical with the links and nodes of the ten multi-modal pan-European transport corridors as endorsed at the third pan-European transport conference in June 1997 in Helsinki, and of additional network components. According to the Council Regulation (EC) No 1267/1999 of 21 June 1999 (1) establishing ISPA, measures related to transport infrastructure shall contribute to the achievement of Community policies in the field of transport and trans-European networks (Article 5 and Annex II). This requires transport projects of common interest to be based on the criteria of Council and Parliament Decision No 1692/96/EC of 23 July 1996 (2) on guidelines for TEN-Transport and to comply with the relevant Community policies and standards. For example, in assessing a road infrastructure project proposal the Commission will inter alia examine to what extent the measure contributes to improving road safety, and whether it complies with the above criteria and standards. Investment in traffic management systems aiming at improving traffic safety will also qualify for ISPA funding. In its annual report on Community assistance granted under ISPA the Commission will also provide information on the assessment of the compatibility of ISPA operations with Community policies, including those concerning transport. (1) OJ L 161, 26. 6. 1999. (2) OJ L 228, 9. 9. 1996


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0336/00 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen. Länet Arta uteslutet från åtgärder under gemenskapsinitiativet Interreg 2000–2006.

eurovoc_concepts:
EU programme
Epirus
Greece
cross-border cooperation
eligible region

text: 20. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53 E/1 I (Meddelanden) EUROPAPARLAMENTET SKRIFTLIGA FR¯GOR MED SVAR (2001/C 53 E/001) SKRIFTLIG FR¯GA E-0150/00 fr(cid:229)n Emmanouil Mastorakis (PSE) till kommissionen (31 januari 2000) ˜mne: Gemenskapsinitiativet Interreg Trots att det belopp som anslagits till Interreg f(cid:246)r perioden 2000(cid:141)2006 har h(cid:246)jts j(cid:228)mf(cid:246)rt med f(cid:246)reg(cid:229)ende period, har man (cid:129) f(cid:246)rutom vissa sm(cid:228)rre undantag (cid:129) undvikit att modifiera f(cid:246)rteckningen (cid:246)ver regioner i grupp A. Syftet med detta (cid:228)r helt klart att koncentrera verksamheten. Undantagen visar dock att det funnits behov av att undanr(cid:246)ja tidigare fel och f(cid:246)rbiseenden. Ett v(cid:228)sentligt f(cid:246)rbiseende i f(cid:246)rteckningen (cid:246)ver grekiska regioner (cid:228)r att man inte tagit med l(cid:228)nen Arta och Elis, trots att l(cid:228)n med likartade f(cid:246)rh(cid:229)llanden har tagits med. Kan kommissionen beakta detta och p(cid:229) nytt behandla m(cid:246)jligheten att ta med dessa tv(cid:229) l(cid:228)n, som p(cid:229) ett of(cid:246)rklarligt s(cid:228)tt inte har medtagits? (2001/C 53 E/002) SKRIFTLIG FR¯GA E-0229/00 fr(cid:229)n Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) till kommissionen (4 februari 2000) ˜mne: Underl(cid:229)tenhet att uppta Artas l(cid:228)n i gemenskapsinitiativet Interreg Enligt uppgifter som kommit till min k(cid:228)nnedom verkar det som om Artas l(cid:228)n inte ing(cid:229)r i det operativa planerna som kommissionen presenterat vad g(cid:228)ller paket A inom gemenskapsinitiativet Interreg. Detta trots att Artas l(cid:228)n uppfyller det grundl(cid:228)ggande kriteriet f(cid:246)r anslutning till paket (cid:129) det vill s(cid:228)ga kravet om att det skall finnas yttre gr(cid:228)nser antingen till lands eller till havs (cid:129) eftersom Amvakikosbukten som ligger i l(cid:228)nets s(cid:246)dra (cid:228)nda samtidigt (cid:228)r en del av Joniska havet. Skulle kommissionen kunna upplysa mig om hur det hela egentligen ligger till och om Artas l(cid:228)n, till slut kommer att inf(cid:246)rlivas i gemenskapsinitiativet Interreg eller inte? P(cid:229)pekas b(cid:246)r att hela det (cid:246)vriga nordv(cid:228)stra Grekland deltar i initiativet. (2001/C 53 E/003) SKRIFTLIG FR¯GA E-0336/00 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (14 februari 2000) ˜mne: L(cid:228)net Arta uteslutet fr(cid:229)n (cid:229)tg(cid:228)rder under gemenskapsinitiativet Interreg 2000(cid:141)2006 Kommissionen lade inf(cid:246)r EU:s medlemsstater nyligen fram ett f(cid:246)rslag till meddelande om gemenskaps- initiativet Interreg 2000(cid:141)2006. C 53 E/2 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 2. 2001 Enligt meddelandet finns inte l(cid:228)net Arta (cid:129) trots att det uppfyller n(cid:246)dv(cid:228)ndiga kriterier (cid:129) upptaget p(cid:229) listan (cid:246)ver regioner som (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigade f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbetet (omr(cid:229)de A). Detta omr(cid:229)de kommer att f(cid:229) den st(cid:246)rsta delen av anslagen. Denna behandling av l(cid:228)net Arta (cid:228)r diskriminerande. Kan kommissionen mot denna bakgrund svara p(cid:229) f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Av vilken anledning har l(cid:228)net Arta uteslutits fr(cid:229)n listan (cid:246)ver omr(cid:229)den som (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigade f(cid:246)r finansiering inom ramen f(cid:246)r det gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbetet? 2. Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att i sitt slutliga f(cid:246)rslag (cid:229)tg(cid:228)rda denna or(cid:228)tt som l(cid:228)net Artas tillfogats och f(cid:246)ra upp det p(cid:229) listan (cid:246)ver st(cid:246)dber(cid:228)ttigade omr(cid:229)den? Gemensamt kompletterande svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-0150/00, E-0229/00 och E-0336/00 ingivet av Michel Barnier f(cid:246)r kommissionen (7 juni 2000) Kommissionen betraktar inte Arta och Ilia som gr(cid:228)nsomr(cid:229)den i den mening som avses i kommissionens initiativ Interreg III och anser d(cid:228)rf(cid:246)r inte att de p(cid:229) ett or(cid:228)ttf(cid:228)rdigt s(cid:228)tt exkluderades fr(cid:229)n listan p(cid:229) st(cid:246)dber(cid:228)ttigade omr(cid:229)den. Riktlinjerna f(cid:246)r Interreg III antogs av kommissionen den 28 april 2000 (1). Med gr(cid:228)nsomr(cid:229)deskarakt(cid:228)r avses i initiativet alla omr(cid:229)den som har en intern gemenskapsgr(cid:228)ns eller en extern gemenskapsyttergr(cid:228)ns och d(cid:228)rut(cid:246)ver vissa maritima omr(cid:229)den som anges i riktlinjernas bilaga 1. Dock kan upp till 20 % av ett programs totala budget l(cid:228)ggas p(cid:229) omr(cid:229)den som gr(cid:228)nsar till st(cid:246)dber(cid:228)ttigade omr(cid:229)den. Eftersom b(cid:229)de Arta och Ilia (cid:228)r omr(cid:229)den som gr(cid:228)nsar till st(cid:246)dber(cid:228)ttigade omr(cid:229)den har myndigheterna m(cid:246)jlighet att inkludera dem i framtida gr(cid:228)nsomr(cid:229)desprogram under Interreg III. (1) EGT C 143, 23. 5. 2000. (2001/C 53 E/004) SKRIFTLIG FR¯GA E-0288/00 fr(cid:229)n Bartho Pronk (PPE-DE) till kommissionen (11 februari 2000) ˜mne: Kommission(cid:228)rernas m(cid:246)bler Kommission(cid:228)r Nielson har enligt rapporter i pressen sagt att han fortfarande h(cid:228)mmas i sin verksamhet eftersom kommissionens administration (cid:228)nnu inte f(cid:246)rsett honom med nya m(cid:246)bler till hans kontor. 1. Har kommission(cid:228)r Nielson faktiskt gjort ett s(cid:229)dant uttalande? Saknar kommission(cid:228)ren kontorsm(cid:246)bler, eller (cid:228)r det s(cid:229) att hans (cid:246)nskem(cid:229)l om andra m(cid:246)bler till 2. kontoret (cid:228)nnu inte har uppfyllts? 3. 4. 5. Har varje ny kommission(cid:228)r r(cid:228)tt till nya kontorsm(cid:246)bler? Om det f(cid:246)rh(cid:229)ller sig s(cid:229), hur stora (cid:228)r d(cid:229) kostnaderna f(cid:246)r detta? Vad g(cid:246)rs med de m(cid:246)bler som inte l(cid:228)ngre duger? Vad anser kommissionen om Nielsons antydan om att det faktum att han (Nielson) inte erh(cid:229)llit sina 6. m(cid:246)bler (cid:228)r ett bevis f(cid:246)r kommissionens otidsenliga karakt(cid:228)r?


title: 2000/184/EG: Rådets beslut av den 14 februari 2000 om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Malta om ändring av avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Malta

eurovoc_concepts:
Malta
association agreement (EU)
tariff ceiling
textile product
trade agreement

text: 4. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 59/7 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) RÅDET RÅDETS BESLUT av den 14 februari 2000 om ingående av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Malta om ändring av avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemen- skapen och Malta (2000/184/EG) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133 jämförd med artikel 300. 2 första meningen och artikel 300. 3 första stycket i detta, med beaktande av kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) (2) (3) I artikel 2 i bilaga I till avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Malta (1), nedan kallat associerings- avtalet, finns bestämmelser om tulltak som tillämpas på import av textilprodukter med ursprung i Malta. I enlighet med det godkända protokoll mellan Euro- peiska gemenskapen och Republiken Malta om textil- handel som undertecknades den 4 juni 1997 (2) kunde textilprodukter som omfattades av kategori 6 fram till och med den 31 december 1997 importeras tullfritt till gemenskapen upp till vissa kvotnivåer, vilka innebar att importen av textilprodukter från Malta var mera liberali- serad än vad som följer av de tulltak som föreskrivs i associeringsavtalet. Inom ramen både för fullbordandet av den första etappen i associeringsavtalet och gemenskapens strävan att liberalisera handeln med Medelhavsländerna, samt med beaktande av den nuvarande nivån på och utveck- lingen av Maltas textilprodukters tillträde till gemen- skapen, bör textilimporten från Malta fullständigt libera- liseras. (4) Av detta skäl bör avtalet genom skriftväxling om upphä- vande av de tulltak som fastställs i artikel 2 i bilaga I till associeringsavtalet godkännas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Malta om ändring av associeringsavtalet godkänns härmed på gemenskapens vägnar. Texten till avtalet bifogas detta beslut. Artikel 2 Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den person som skall ha rätt att med bindande verkan för gemenskapen underteckna avtalet genom skriftväxling. Utfärdat i Bryssel den 14 februari 2000. På rådets vägnar J. GAMA Ordförande (1) EGT L 61, 14. 3. 1971, s. 2. Avtalet kompletterat genom två tilläggs- protokoll samt EGT L 81, 23. 3. 1989, s. 2) och ett protokoll om förlängning av avtalets första etapp (EGT L 116, 9. 5. 1991, s. 67). (EGT L 304, 29. 11. 1977, s. 2, (2) EGT L 231, 22. 8. 1997, s. 6


title: EUR-OP : Un éditeur pour l'Europe.

eurovoc_concepts: Publications Office of the European Union


title: 2000/161/CE: Decisión de la Comisión, de 14 de febrero de 2000, que modifica la Decisión 97/217/CE por la que se establecen los grupos de terceros países que pueden utilizar el certificado sanitario aplicable a las importaciones de carne de caza, de carne de caza de cría y de carne de conejo procedentes de terceros países [notificada con el número C(2000) 286] (Texto pertinente a efectos del EEE)

eurovoc_concepts:
game meat
health certificate
import
rabbit meat
third country

text: L 51/38 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 24. 2. 2000 DECISIÓN DE LA COMISIÓN de 14 de febrero de 2000 que modifica la Decisión 97/217/CE por la que se establecen los grupos de terceros países que pueden utilizar el certificado sanitario aplicable a las importaciones de carne de caza, de carne de caza de cría y de carne de conejo procedentes de terceros países [notificada con el número C(2000) 286] (Texto pertinente a efectos del EEE) (2000/161/CE) LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Vista la Directiva 92/118/CEE del Consejo, de 17 de diciembre de 1992, por la que se establecen las condiciones de policía sanitaria y sanitarias aplicables a los intercambios y a las importaciones en la Comunidad de productos no sometidos, con respecto a estas condiciones, a las normativas comunitarias específicas a que se refiere el capítulo I del anexo A de la Directiva 89/662/CEE y, por lo que se refiere a los patógenos, de la Directiva 90/425/CEE (1), cuya última modificación la constituye la Directiva 97/79/CE (2), y, en particular, su artículo 10, Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) La Decisión 97/217/CE de la Comisión (3), cuya última modificación la constituye la Decisión 1999/758/CE (4), establece los grupos de terceros países, o las zonas de éstos, que pueden utilizar el certificado veterinario apli- cable a la importación de carne de caza silvestre, carne de caza de cría y carne de conejo procedente de terceros países. Una inspección veterinaria comunitaria realizada en la región rusa de Murmansk ha puesto de manifiesto que el control de la situación sanitaria en ese territorio corre a cargo de servicios veterinarios que pueden ofrecer garan- tías satisfactorias sobre las enfermedades transmisibles a través de las importaciones en la Comunidad Europea de carne de caza de cría o de caza de biungulados silvestres, excluidos los porcinos. rusas han Las autoridades veterinarias competentes confirmado que la región de Murmansk ha permanecido libre de fiebre aftosa durante los últimos veinticuatro meses. (4) (5) (6) (7) (8) No se han practicado vacunaciones contra esta enfer- medad en los últimos doce meses. Las autoridades veterinarias competentes rusas se han comprometido a notificar, por fax o télex, a la Comisión y a los Estados miembros dentro de las veinticuatro horas siguientes a la confirmación de la aparición de la enfermedad antes mencionada o a la adopción de la vacunación contra ella. Es conveniente regionalizar las importaciones de carne de caza de cría y de biungulados silvestres, excepto los porcinos, procedentes de la región rusa de Murmansk. Por consiguiente, es necesario modificar la Decisión 97/ 217/CE. Las medidas previstas en la presente Decisión se ajustan al dictamen del Comité veterinario permanente. HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN: Artículo 1 El anexo de la Decisión 97/217/CE se sustituirá por el anexo de la presente Decisión. Artículo 2 Los destinatarios de la presente Decisión serán los Estados miembros. Hecho en Bruselas, el 14 de febrero de 2000. Por la Comisión David BYRNE Miembro de la Comisión (1) DO L 62 de 15. 3. 1993, p. 49. (2) DO L 24 de 30. 1. 1998, p. 31. (3) DO L 88 de 3. 4. 1997, p. 20. (4) DO L 300 de 23. 11. 1999, p. 27. 24. 2. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 51/39 ) 1 ( a i l a r t s u A U A a n a u s t o B W B ) 1 ( a n i t n e g r A R A ) 1 ( a i l a r t s u A U A e u q s e s í a p s o r e c r e T a í r g n u H U H ) 1 ( a i l a r t s u A U A a n i t n e g r A O X E N A E C / 0 2 2 / 7 9 y E C / 9 1 2 / 7 9 , E C / 8 1 2 / 7 9 s e n o i s i c e D s a l n e o d i c e l b a t s e o i r a t i n a s o d a c i f i t r e c l e r a z i l i t u n e d e u p e u q s e s í a p s o r e c r e t e d s o p u r G s o r e f í m a m s o r t O s e r t s e r r e t s e r t s e v l i s I a n m u o C l s e r t s e v l i s s o d e p í l o S a z a c e d s e v A H a n m u o C l G a n m u o C l F a n m u o C l s í a P o g i d ó C O S I s í a P o g i d ó C O S I s í a P o g i d ó C O S I s í a P o g i d ó C O S I a í r c e d s o j e n o C s o d i r ó p e l y s e r t s e v l i s E a n m u o C l s e í l a b a J , a z a c e d s o d a l u g n u B i s e í l a b a j o t p e c x e D a n m u o C l C a n m u o C l B a n m u o C l A a n m u o C l s í a P o g i d ó C O S I s í a P o g i d ó C O S I s í a P o g i d ó C O S I s í a P o g i d ó C O S I a i n o t e L V L a d n a l e Z a v e u N Z N a i n a m u R O R a i s u R U R ) 1 ( e l i h C L C ) 1 ( e r p h C i Y C a c i l b ú p e R a c e h C ) 6 ( a i d n a l - n e o r G a i c a o r C a í r g n u H ) 1 ( l e a r s I a i n a u t i L Z C L G R H U H L I I L ) 1 ( a d n a l e Z a v e u N Z N a i n o o P l L P á d a n a C A C i a i b m a N A N ) 1 ( a i d n a l i a T H T ) 5 ( ) 1 ( l i s a r B R B a i n o t s E ) 1 ( a i d n a l - n e o r G E E L G a i d n a l i z a u S a c i r f á d u S Z S A Z ) 1 ( á d a n a C a i r a g l u B G B A C a i n a u t i L I L e u b a b m Z i W Z a z i u S H C a l e d a t s i l a l n e n a r u g i f o x e n a l e d e t r a p a r e m i r p / 9 7 n ó i s i c e D a l e d a m i t l ú u s n e , E E C / 2 4 5 n ó i c a c i f i d o m ) 1 ( a d n a l e Z ) 1 ( a c i r é m A e d s o d n U i s o d a t s E ) 1 ( á d a n a C A C ) 4 ( a n a u s t o B ) 7 ( ) 3 ( - R A 4 + 3 - W B 1 0 ) 3 ( a n i t n e g r A 1 - R A ) 1 ( a i l a r t s u A U A ) 1 ( e r p h C i a z i u S H C Y C ) 4 ( i a i b m a N 1 0 - A N a i r a g l u B ) 4 ( a i d n a l - i z a u S 1 0 - Z S ) 1 ( á d a n a C G B A C a c i l b ú p e R ) 2 ( a c e h C 1 - Z C ) 4 ( a c i r f á d u S 1 0 - A Z a z i u S H C a v e u N Z N ) 4 ( e u b a b m Z i - W Z 1 0 ) 1 ( e l i h C L C S U ) 1 ( e r p h C i Y C a c i l b ú p e R a c e h C Z C a i n o t s E E E a i d n a l n e o r G a i c a o r C a í r g n u H a i n a u t i L a i n o t e L - e l a C a v e u N ) 7 ( a i n o d L G R H U H I L V L C N L 51/40 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 24. 2. 2000 s o r e f í m a m s o r t O s e r t s e r r e t s e r t s e v l i s I a n m u o C l s e r t s e v l i s s o d e p í l o S a z a c e d s e v A H a n m u o C l G a n m u o C l F a n m u o C l s í a P o g i d ó C O S I s í a P o g i d ó C O S I s í a P o g i d ó C O S I s í a P o g i d ó C O S I a í r c e d s o j e n o C s o d i r ó p e l y s e r t s e v l i s E a n m u o C l s e í l a b a J , a z a c e d s o d a l u g n u B i s e í l a b a j o t p e c x e D a n m u o C l C a n m u o C l B a n m u o C l A a n m u o C l s í a P o g i d ó C O S I s í a P o g i d ó C O S I s í a P o g i d ó C O S I s í a P o g i d ó C O S I a i n e v o l s E a c i l b ú p e R a c a v o l s E ) 6 ( ) 1 ( z e n ú T ) 1 ( a c i r é m A e d s o d n U i s o d a t s E L S K S N T S U a i n a m u R O R. n ó i v a n e n e t r o p s n a r t e s e u q s o n e m a , r a r e c s i v e n i s y r a l l o s e d n i s / r a m u p s e d l n i s s e v a s a l i s a d u l c x E. ) n ó i c a c i f i d o m a m i t l ú u s n e ( E E C / 2 0 4 / 3 9 n ó i s i c e D. ) n ó i c a c i f i d o m a m i t l ú u s n e ( E C / 1 7 3 / 8 9 n ó i s i c e D. ) n ó i c a c i f i d o m a m i t l ú u s n e ( E C / 3 8 2 / 9 9 9 1 n ó i s i c e D. ) n ó i c a c i f i d o m a m i t l ú u s n e ( E C / 4 8 9 / 4 9 n ó i s i c e D a l a l a l a l n e n e n e n e a d i c e l b a t s e n ó i c a z i l a n o i g e r a d i c e l b a t s e n ó i c a z i l a n o i g e r a d i c e l b a t s e n ó i c a z i l a n o i g e r a d i c e l b a t s e n ó i c a z i l a n o i g e r a l a l a l a l a c i l p a a c i l p a a c i l p a a c i l p a e S e S e S e S. k s n a m r u M e d n ó i g e r a l e d l o ó S. e r t s e v l i s a z a c. a í r c e d a z a c e d e d e n r a c l o ó S e n r a c l o ó S ) 1 ( ) 2 ( ) 3 ( ) 4 ( ) 5 ( ) 6 ( ) 7 ( ) 8 ( ) 1 ( a d n a l e Z a i n o o P l a i n a m u R ) 8 ( ) 7 ( a i s u R a i n e v o l s E a c i l b ú p e R a c a v o l s E y a u g u r U ) 1 ( a c i r é m A e d s o d n U i s o d a t s E L P O R U R L S K S R U S U a v e u N Z N


title: 2000/155/CE: Decisione del Consiglio, del 14 febbraio 2000, recante nomina di un membro svedese del Comitato delle regioni

text: L 51/24 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 24. 2. 2000 DECISIONE DEL CONSIGLIO del 14 febbraio 2000 recante nomina di un membro svedese del Comitato delle regioni (2000/155/CE) IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l'articlo 263, vista la decisione del Consiglio del 26 gennaio 1998 (1) che nomina i membri titolari e supplenti del Comitato delle regioni, considerando quanto segue: un seggio di membro supplente del suddetto Comitato è divenuto vacante in seguito alle dimissioni della sig. ra Malin Risberg, membro supplente, comunicate al Consiglio in data 24 gennaio 2000; vista la proposta del governo svedese, DECIDE: La sig. ra Mona-Lisa Norrman è nominata membro supplente del Comitato delle regioni in sostituzione della sig. ra Malin Risberg, per la restante durata del mandato, ossia fino al 25 gennaio 2002. Articolo unico Fatto a Bruxelles, addì 14 febbraio 2000. Per il Consiglio Il Presidente J. GAMA (1) GU L 28 del 4. 2. 1998, pag. 19


title: 2000/156/EG: Rådets beslut av den 14 februari 2000 om utnämning av franska suppleanter i Regionkommittén

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
France
appointment of staff

text: 24. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 51/25 RÅDETS BESLUT av den 14 februari 2000 om utnämning av franska suppleanter i Regionkommittén (2000/156/EG) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 263 i detta, med beaktande av rådets beslut av den 26 januari 1998 (1) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén, och av följande skäl: Två platser som suppleant i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att Michel Barnier och Margie Sudre har avgått, vilket meddelats rådet den 10 januari 2000 respektive den 8 september 1999. Den franska regeringens förslag har beaktats. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Claude Girard och Adrien Zeller utnämns till suppleanter i Regionkommittén som ersättare för Michel Barnier och Margie Sudre under återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2002. Enda artikel Utfärdat i Bryssel den 14 februari 2000. På rådets vägnar J. GAMA Ordförande (1) EGT L 28, 4. 2. 1998, s. 19


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0335/00 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen. Forøgelse af den nationale garantimængde for bomuld for Grækenland.

eurovoc_concepts:
Greece
common agricultural policy
competence of the Member States
cotton
guarantee threshold

text: 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/209 (2000/C 280 E/247) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0335/00 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (14. februar 2000) Om: Forłgelse af den nationale garantim(cid:230)ngde for bomuld for Gr(cid:230)kenland Bomuldsproduktionen i Gr(cid:230)kenland har i mange (cid:229)r oversteget den nationale garantim(cid:230)ngde p(cid:229) 782. 000 tons med det resultat, at der er blevet p(cid:229)lagt store »błder«, og at producenternes indkomster er faldet drastisk, eftersom ogs(cid:229) den garanterede m(cid:229)lpris (106,3 euro/100 kg ikke-egreneret bomuld) har v(cid:230)ret den samme i adskillige (cid:229)r. Et absolut krav fra s(cid:229)vel producentsammenslutningerne som de łvrige berłrte organer har v(cid:230)ret og er fortsat en forhłjelse af den nationale garantim(cid:230)ngde og den samlede f(cid:230)llesskabsstłtte. Har Gr(cid:230)kenland under proceduren for revision af stłtteordningen for bomuld og godkendelsen af Kommissionens forslag anmodet om forhłjelse af den nationale garantim(cid:230)ngde og den samlede f(cid:230)lles- skabsstłtte? Hvorn(cid:229)r og til hvilke instanser er denne anmodning indgivet? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (15. marts 2000) Det ligger uden for Kommissionens kompetence at behandle dette spłrgsm(cid:229)l, som udelukkende sorterer under de p(cid:229)g(cid:230)ldende nationale myndigheder. (2000/C 280 E/248) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0356/00 af Elisa Damiªo (PSE) til Kommissionen (14. februar 2000) Om: Den europ(cid:230)iske liste over erhvervssygdomme I den europ(cid:230)iske liste over erhvervssygdomme, som konstant synes at vokse, błr der tages hensyn til de nye sundhedsrisici, der er forbundet med den manglende sikkerhed, den łgede arbejdshastighed og den konstante (cid:230)ndring af arbejdsopgaver, arbejdslokaler og teknologi, og som har psykosomatiske virkninger i form af det vi kalder stress, som forringer livskvaliteten og arbejdstagernes sundhed. Kan Kommissionen udfra forskellige undersłgelser oplyse, hvorledes denne liste over erhvervssygdomme og nye risici i lłbet af de senere (cid:229)r er blevet fłrt ajour? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (13. marts 2000) Den 22. maj 1990 (1) blev den europ(cid:230)iske liste over erhvervssygdomme vedtaget som Kommissionens henstilling 90/326/E(cid:216)F. Den 20. september 1996 fremkom Kommissionen med en meddelelse (2), der besk(cid:230)ftigede sig med anvendelsen af henstillingen om den europ(cid:230)iske liste over erhvervssygdomme i medlemsstaterne. I 1999 indledte Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne det tekniske arbejde med henblik p(cid:229) at ajourfłre den ovenn(cid:230)vnte europ(cid:230)iske liste. I forbindelse med arbejdet er man s(cid:230)rlig opm(cid:230)rksom p(cid:229) de risici, der viser sig for arbejdstagernes sundhed, s(cid:229) som psykosociale risici. Som fłlge af det igangv(cid:230)rende arbejde bliver den nye europ(cid:230)iske liste over erhvervssygdomme formo- dentlig vedtaget i fłrste halv(cid:229)r af 2001. (1) (2) EFT L 160 af 26. 6. 1990. KOM(96) 454 endelig udg


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0339/00 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen. Brott mot artiklar i direktiv 89/391/EEG för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet.

eurovoc_concepts:
infringement of EU law
occupational health
occupational safety

text: C 303 E/178 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 N(cid:228)r det g(cid:228)ller skadeers(cid:228)ttning vill kommissionen informera fr(cid:229)gest(cid:228)llaren om att de franska myndigheterna, under ovann(cid:228)mnda informationsutbyte, l(cid:228)t meddela att n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder skall vidtas f(cid:246)r att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att s(cid:229) sm(cid:229)ningom handl(cid:228)gga eventuella krav p(cid:229) skadest(cid:229)nd, med till(cid:228)mpning av artikel L. 2216-3 i den allm(cid:228)nna kommunlagen (code gØnØral des collectivitØs locales). I detta sammanhang vill kommissionen g(cid:246)ra fr(cid:229)gest(cid:228)llaren uppm(cid:228)rksam p(cid:229) att en medlemsstat, enligt domstolens praxis, (cid:228)r skyldig att gottg(cid:246)ra ekonomiska akt(cid:246)rer f(cid:246)r s(cid:229)dan skada som beror p(cid:229) ett brott mot gemenskapsr(cid:228)tten, om brottet kan h(cid:228)nf(cid:246)ras till den medlemsstaten. Kommissionen anser vidare att denna r(cid:228)tt till gottg(cid:246)relse inte b(cid:246)r begr(cid:228)nsas till ers(cid:228)ttning f(cid:246)r materiella skador som uppst(cid:229)tt i Frankrike, utan (cid:228)ven omfatta grunden f(cid:246)r medlemsstaternas ansvar n(cid:228)r det g(cid:228)ller brott mot gemenskapsr(cid:228)tten, n(cid:228)mligen full verkan av gemenskapsreglerna och verksamt skydd f(cid:246)r de r(cid:228)ttigheter dessa regler fastst(cid:228)ller. (1) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 2679/98 av den 7 december 1998 om den inre marknadens s(cid:228)tt att fungera i samband med den fria r(cid:246)rligheten f(cid:246)r varor mellan medlemsstaterna, EGT L 337, 12. 12. 1998. (2000/C 303 E/200) SKRIFTLIG FR¯GA E-0339/00 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (14 februari 2000) ˜mne: Brott mot artiklar i direktiv 89/391/EEG f(cid:246)r att fr(cid:228)mja f(cid:246)rb(cid:228)ttringar av arbetstagarnas s(cid:228)kerhet och h(cid:228)lsa i arbetet Artikel 4. 2 i ramdirektiv 89/391/EEG (1) om (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att fr(cid:228)mja f(cid:246)rb(cid:228)ttringar av arbetstagarnas s(cid:228)kerhet och h(cid:228)lsa lyder som f(cid:246)ljer: (cid:148)Medlemsstaterna skall i synnerhet se till att en (cid:228)ndam(cid:229)lsenlig kontroll och tillsyn s(cid:228)kerst(cid:228)lls(cid:148). Eftersom m(cid:229)nga klagom(cid:229)l framf(cid:246)rts om att medlemsstaterna inte genomf(cid:246)r en grundlig kontroll av hur ovann(cid:228)mnda direktiv efterlevs, vilket direktivet allts(cid:229) f(cid:246)rpliktigar dem till, vill jag fr(cid:229)ga kommissionen vilka (cid:229)tg(cid:228)rder den (cid:228)mnar vidta f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att direktivet f(cid:246)ljs med avseende p(cid:229) medlemsstaternas plikt att s(cid:228)kerst(cid:228)lla en ordentlig kontroll och tillsyn. Vilka uppgifter f(cid:246)rfogar kommis- sionen (cid:246)ver ang(cid:229)ende kontroller och ang(cid:229)ende de sanktioner som nationella myndigheter eventuellt beslutat inf(cid:246)ra mot f(cid:246)retag som inte respekterar artiklarna i direktiv 89/391/EEG? (1) EGT L 183, 29. 6. 1989, s. 1. Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 mars 2000) Kommissionen delar parlamentsledamotens (cid:229)sikt att det (cid:228)r s(cid:228)rskilt viktigt att se till att de nationella best(cid:228)mmelser som inf(cid:246)rts f(cid:246)r att inf(cid:246)rliva r(cid:229)dets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att fr(cid:228)mja f(cid:246)rb(cid:228)ttringar av arbetstagarnas s(cid:228)kerhet och h(cid:228)lsa i arbetet faktiskt till(cid:228)mpas i alla medlemsstater. I detta sammanhang och i enlighet med artikel 4. 2 i ramdirektiv 89/391/EEG m(cid:229)ste varje faktisk (cid:246)vertr(cid:228)delse av de nationella best(cid:228)mmelserna rapporteras till nationella myndigheter, som skall organisera och utf(cid:246)ra de inspektioner och den kontrollverksamhet som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att se till att r(cid:228)ttsakterna till(cid:228)mpas p(cid:229) ett riktigt s(cid:228)tt. Om kommissionen f(cid:229)r specifika uppgifter som visar att nationella myndigheter inte har uppfyllt sina skyldigheter i detta avseende, kommer kommissionen att vidta l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder, s(cid:228)rskilt genom att inleda ett (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfarande enligt artikel 226 (tidigare artikel 169) i EG-f(cid:246)rdraget, om detta skulle beh(cid:246)vas med h(cid:228)nsyn till resultaten av utredningen i det ber(cid:246)rda fallet. N(cid:228)r det g(cid:228)ller statistik som r(cid:246)r (cid:246)vervakningsf(cid:246)rfaranden och de sanktioner som till(cid:228)mpas av nationella myndigheter i fr(cid:229)ga om f(cid:246)retag som inte f(cid:246)ljer best(cid:228)mmelserna i direktiv 89/391/EEG samlar kommis- sionen f(cid:246)r n(cid:228)rvarande in information fr(cid:229)n de nationella yrkesinspektionerna. N(cid:228)r denna statistik finns tillg(cid:228)nglig kommer kommissionen att skicka den direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat


title: PERGUNTA ESCRITA E-0350/00 apresentada por Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) e Luis Berenguer Fuster (PSE) à Comissão. Ajudas públicas ao sector da electricidade em Espanha: custos suportados pelos consumidores.

eurovoc_concepts:
Spain
State aid
control of State aid
liberalisation of the market
single market

text: C 330 E/136 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 21. 11. 2000 Ainda no (cid:226)mbito do regulamento acima mencionado, na segunda-feira 31 de Janeiro de 2000, a Comissªo enviou (cid:224)s referidas entidades francesas um pedido complementar de informa(cid:231)ªo sobre o conflito, bem como sobre os meios suscept(cid:237)veis de serem aplicados para restabelecer a livre circula(cid:231)ªo. Na sua resposta de 1 de Fevereiro de 2000, as referidas entidades forneceram essas informa(cid:231)ıes. Especificaram, designadamente, que tinham sido dadas instru(cid:231)ıes (cid:224)s for(cid:231)as da ordem no sentido de serem criados desvios adaptados e divulgadas as informa(cid:231)ıes necessÆrias aos interessados. Acrescentaram igualmente que iriam tomar medidas para que eventuais pedidos de indemniza(cid:231)ªo pudessem vir a ser posteriormente instru(cid:237)dos, em conformidade com o artigo L. 2216o-3 do «Code gØnØral des collectivitØs locales» (c(cid:243)digo geral das autarquias locais). A Comissªo chama a aten(cid:231)ªo do Senhor Deputado para o facto de os bloqueios levados a cabo durante os recentes conflitos terem sido suspendidos dentro de prazos relativamente reduzidos relativamente ao que poderÆ ter sido o caso num passado pr(cid:243)ximo. A Comissªo considera que a aplica(cid:231)ªo do Regulamento (CE) no 2679/98, juntamente com as diligŒncias empreendidas pelos operadores econ(cid:243)micos implicados, contribu(cid:237)ram certamente para esse resultado. (1) JO L 337 de 12. 12. 1998. (2000/C 330 E/153) PERGUNTA ESCRITA E-0350/00 apresentada por Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE), Fernando PØrez Royo (PSE) e Luis Berenguer Fuster (PSE) (cid:224) Comissªo (14 de Fevereiro de 2000) Objecto: Ajudas pœblicas ao sector da electricidade em Espanha: custos suportados pelos consumidores AtØ (cid:224) data, os consumidores espanh(cid:243)is pagaram mais de 300. 000 milhıes de pesetas pelos custos de transi(cid:231)ªo para a concorrŒncia (CTC) aprovados pelo Governo espanhol e qualificados, em princ(cid:237)pio, pela Comissªo como ajudas pœblicas ilegais. Considera a Comissªo que se deve imediatamente p(cid:244)r termo a esta situa(cid:231)ªo? Resposta dada por Mario Monti em nome da Comissªo (21 de Mar(cid:231)o de 2000) A Comissªo estÆ a analisar atentamente este processo muito complexo e considera efectivamente que se trata, em princ(cid:237)pio, de um aux(cid:237)lio estatal nªo notificado. Contudo, tal como a Comissªo jÆ comunicou aos Senhores Deputados na sua resposta (cid:224) pergunta escrita no E-0165/00 (1), a ilegalidade de um aux(cid:237)lio estatal, isto Ø, o facto de ter sido concedido sem notifica(cid:231)ªo prØvia (cid:224) Comissªo, nªo prejudica, de acordo com a jurisprudŒncia do Tribunal, a sua compatibilidade com o mercado comum. Neste contexto, a Comissªo nªo tenciona nesta fase aplicar o no 1 do artigo 11o do Regulamento (CE) no 659/1999 do Conselho, de 22 de Mar(cid:231)o de 1999, que estabelece as regras de execu(cid:231)ªo do artigo 93o do Tratado CE (2), para solicitar ao Estado-membro a suspensªo do pagamento dos aux(cid:237)lios. Obviamente, a Comissªo terÆ em conta os aux(cid:237)lios jÆ pagos aquando da sua decisªo final sobre este processo. (1) Ver p. 96. (2) JO L 83 de 27. 3. 1999. (2000/C 330 E/154) PERGUNTA ESCRITA E-0354/00 apresentada por Armando Cossutta (GUE/NGL) e Lucio Manisco (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo Objecto: Aumento dos prØmios dos seguros de responsabilidade civil-autom(cid:243)vel (14 de Fevereiro de 2000) Desde 1994, ano em que surgiu a liberaliza(cid:231)ªo das tarifas obrigat(cid:243)rias para os seguros de responsabilidade civil-autom(cid:243)vel, o montante dos prØmios a cargo dos consumidores sofreu um aumento preocupante. Este ano, em ItÆlia as tarifas irªo aumentar numa percentagem que poderÆ situar-se entre 30 % e 60 % e que irÆ


title: PREGUNTA ESCRITA P-0450/00 de Francesco Musotto (PPE-DE) a la Comisión. Política regional y Fondos estructurales: plan operativo de la Región Sicilia.

eurovoc_concepts:
Italy
Sicily
eligibility criteria
operational programme

text: 28. 12. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 374 E/77 En este proceso, la Comisi(cid:243)n intervino en favor de dicha disposici(cid:243)n. La disposici(cid:243)n en cuesti(cid:243)n introduce una grave excepci(cid:243)n al principio fundamental de la igualdad de las once lenguas oficiales de la Uni(cid:243)n y constituye una discriminaci(cid:243)n visible contra las demÆs lenguas, as(cid:237) como contra los ciudadanos europeos que las hablan. Estos œltimos se ven privados as(cid:237) del derecho de comunicaci(cid:243)n, informaci(cid:243)n y reivindicaci(cid:243)n de sus derechos en su lengua cuando se trata de asuntos de la competencia de la Oficina de Alicante. Basta citar como ejemplo que el Diario Oficial de la Oficina se publica s(cid:243)lo en las cinco lenguas mencionadas. Teniendo en cuenta que la Uni(cid:243)n Europea dispone de once lenguas oficiales y que la Comisi(cid:243)n, guardiana de los Tratados, estÆ obligada a respetar estas once lenguas y a trabajar en ellas, se plantean las siguientes cuestiones: 1. 2. ¿Por quØ razones y con quØ objetivo ha decidido la Comisi(cid:243)n intervenir en un proceso en el que, por lo demÆs, el Consejo intervino en favor de la disposici(cid:243)n cuestionada? ¿C(cid:243)mo se compagina esta intervenci(cid:243)n con la obligaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n de respetar los Tratados y, por tanto, las once lenguas oficiales de la Comunidad, dado que en el momento de su propuesta la Comisi(cid:243)n no incluy(cid:243) ni Østa ni cualquier otra disposici(cid:243)n similar de restricci(cid:243)n del rØgimen ling(cid:252)(cid:237)stico de la Oficina de armonizaci(cid:243)n a las cinco lenguas citadas? 3. ¿Piensa la Comisi(cid:243)n aplicar el mismo rØgimen ling(cid:252)(cid:237)stico a sus trabajos, o tiene previsto incluso proponer al Consejo la reducci(cid:243)n de las lenguas oficiales de la Comunidad a las cinco citadas? (1) DO L 11 de 14. 1. 1994, p. 1. Respuesta del Presidente Prodi en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de abril de 2000) Su Seæor(cid:237)a plantea cuestiones referentes a un caso pendiente ante el Tribunal de Primera Instancia. Por lo tanto, la Comisi(cid:243)n se limitarÆ a comentar brevemente las cuestiones, sin entrar en el detalle de los asuntos que el Tribunal debe examinar. Por lo tanto, su respuesta es la siguiente: 1. 2. La decisi(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n de intervenir en apoyo de las conclusiones del Consejo y de la Oficina de Armonizaci(cid:243)n del Mercado Interior (OAMI) se bas(cid:243) en su opini(cid:243)n de que la importancia institucional de las cuestiones planteadas en este caso requer(cid:237)a tomar una posici(cid:243)n. Es verdad que el rØgimen ling(cid:252)(cid:237)stico de la OAMI decidido por el Consejo no figuraba en la propuesta original de la Comisi(cid:243)n de reglamento de creaci(cid:243)n de la oficina. Sin embargo, la Comisi(cid:243)n considera que el rØgimen finalmente adoptado es legal, teniendo en cuenta la necesidad de lograr un equilibrio razonable entre el principio de igualdad de trato y la eficacia del sistema de marcas comunitarias registradas. 3. La Comisi(cid:243)n no tiene planes para aplicar el rØgimen ling(cid:252)(cid:237)stico de la OAMI a su propio trabajo o para reducir el nœmero de lenguas oficiales de la Comunidad. (2000/C 374 E/090) PREGUNTA ESCRITA P-0450/00 de Francesco Musotto (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (14 de febrero de 2000) Asunto: Pol(cid:237)tica regional y Fondos estructurales: plan operativo de la Regi(cid:243)n Sicilia Tal como ha seæalado la Comisi(cid:243)n, el Plan operativo regional presentado por la Regi(cid:243)n Sicilia no respeta, al parecer, los criterios rectores de los nuevos Fondos estructurales. MÆs concretamente, se ha apuntado el nœmero excesivo de medidas de intervenci(cid:243)n y carencias importantes en los planes de ejecuci(cid:243)n en apoyo de la financiaci(cid:243)n solicitada. En otras palabras, el plan presentado resulta demasiado general y estÆ fragmentado en exceso, lo que produce gran preocupaci(cid:243)n sobre el valor aæadido de los numerosos microproyectos preparados y sobre la posible pØrdida de cofinanciaci(cid:243)n comunitaria si no se procediera, en concertaci(cid:243)n con la Comisi(cid:243)n, a introducir cambios en el contenido y en el mØtodo de elaboraci(cid:243)n. C 374 E/78 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 28. 12. 2000 1. 2. 3. 4. 5. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n si se atienen a la verdad estos rumores? ¿CuÆles han sido los posibles incumplimientos por parte de la Regi(cid:243)n Sicilia? ¿QuØ modificaciones deber(cid:237)an introducirse en este plan? ¿Ha habido una autØntica concertaci(cid:243)n sobre el contenido programÆtico del plan entre Palermo y Bruselas? ¿Existe la posibilidad real de que la Regi(cid:243)n Sicilia pueda perder la cofinanciaci(cid:243)n en caso de que el plan no se atuviera a los criterios establecidos por los Fondos estructurales? Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (17 de marzo de 2000) Dentro de la programaci(cid:243)n para el per(cid:237)odo 2000-2006, las autoridades italianas enviaron, junto con el plan de desarrollo del Mezzogiorno, una serie de propuestas de programas operativos, entre ellas una referida a Sicilia. Estos documentos estÆn siendo estudiados actualmente por la Comisi(cid:243)n. Concretamente, en lo tocante al programa operativo regional (POR) para Sicilia, que ha sido admitido, la Comisi(cid:243)n formul(cid:243) algunas observaciones en el curso de las negociaciones con las autoridades italianas. Los temas en cuesti(cid:243)n estÆn siendo profundizados con dichas autoridades a fin de ultimar la versi(cid:243)n final del documento que serÆ objeto de una decisi(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n. Hay que destacar que la preparaci(cid:243)n de las intervenciones para el per(cid:237)odo 2000-2006 se efectœa en colaboraci(cid:243)n total con las autoridades nacionales, centrales y regionales implicadas. En la fase inicial actual de la programaci(cid:243)n, no cabe mencionar la hip(cid:243)tesis de una infrautilizaci(cid:243)n de los fondos. (2000/C 374 E/091) PREGUNTA ESCRITA P-0451/00 de Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) al Consejo (14 de febrero de 2000) Asunto: Distorsiones de la competencia provocadas por distintos reg(cid:237)menes fiscales dentro de la UE ¿Puede confirmar el Consejo si es cierto que un grupo de trabajo de funcionarios del Consejo ha descubierto en varios Estados miembros de la UE 60 reg(cid:237)menes fiscales que distorsionan la competencia? ¿Es cierto que, en el informe en cuesti(cid:243)n, los Pa(cid:237)ses Bajos figuran a la cabeza, con nueve reg(cid:237)menes objeto de cr(cid:237)tica? ¿CuÆles son esos nueve reg(cid:237)menes? ¿Es cierto que en Alemania, Francia, Italia y el Reino Unido (es decir, los grandes Estados miembros) no se ha descubierto ningœn rØgimen de estas caracter(cid:237)sticas? ¿QuØ opina el Consejo sobre este informe oficial? ¿CuÆndo va a presentar su propia valoraci(cid:243)n pol(cid:237)tica? Respuesta (16/17 de mayo de 2000) 1. El informe del Grupo «C(cid:243)digo de conducta (Fiscalidad de las Empresas)» al que se refiere Su Seæor(cid:237)a, sometido al Consejo (ECOFIN) de 29 de noviembre de 1999, puede consultarse en el sitio del Consejo en Internet (ue. eu. int/newsroom, en el ep(cid:237)grafe «asuntos varios», documento 4901/99)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0376/00 af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen. Undervisningsgebyrer for højere uddannelser.

eurovoc_concepts:
Scotland
United Kingdom
competence of the Member States
decentralisation
educational system
equal treatment
foreign student
higher education
national law
school fees
student
student mobility

text: C 330 E/144 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 Vil Kommissionen anse det for at v(cid:230)re forskelsbehandling, n(cid:229)r for eksempel en fransk studerende, der studerer i Skotland, ikke skal betale undervisningsgebyrer, medens en fransk studerende, som studerer i England, der jo stadig er den samme medlemsstat, vil skulle betale disse gebyrer? (2000/C 330 E/163) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0376/00 af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen Om: Undervisningsgebyrer for hłjere uddannelser (14. februar 2000) Situationen i Det Forenede Kongerige har udviklet sig s(cid:229) sk(cid:230)vt, at skotske studerende og EU-studerende er fritaget for betaling af undervisningsgebyrer i Skotland, hvorimod engelske, walisiske og nordirske studerende er de eneste studerende i EU, som ikke er fritaget for betaling af disse gebyrer. Da der ikke er nogen pr(cid:230)cedens for en s(cid:229)dan udvikling inden for EU, bedes Kommissionen oplyse, om den mener, at der her er tale om forskelsbehandling af engelske, walisiske og nordirske studerende? I givet fald, bedes den oplyse, hvilke foranstaltninger, den har til hensigt at tr(cid:230)ffe? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Viviane Reding p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-0374/00, E-0375/00 og E-0376/00 (15. marts 2000) Indtil videre har medlemsstaterne i henhold til EF-traktaten ansvaret for indholdet og tilrettel(cid:230)ggelsen af deres uddannelsessystemer. I fłlge F(cid:230)llesskabsretten er medlemsstaterne ikke forpligtet til at yde uddannelsesstłtte eller bistand til de studerende, s(cid:229)ledes at de kan finansiere deres studieafgift. En s(cid:229)dan beslutning hłrer til medlemsstaternes kompetenceomr(cid:229)de. Men for s(cid:229) vidt medlemsstatens studerende har ret til en s(cid:229)dan stłtte har en til samme behandling som de studerende fra udenlandsk studerende, v(cid:230)rtsmedlemsstaten. I forbindelse med adgang til uddannelse skal alle uddannelsesinstitutioner s(cid:229)ledes i praksis, i henhold til princippet om ligelig behandling, optage studerende fra andre medlemsstater p(cid:229) samme betingelser som landets egne studerende. Fłlgelig kan der ikke opkr(cid:230)ves yderligere studieafgift p(cid:229) grundlag af nationalitet. i henhold til Traktaten, ret I det omfang uddannelsesinstitutionerne i Skotland behandler de studerende fra andre medlemsstater p(cid:229) lige fod med de skotske studerende, medfłrer den situation, som det (cid:230)rede parlamentsmedlem henviser til, ikke forskelsbehandling p(cid:229) grundlag af nationalitet og er derfor ikke i strid med EF-traktatens artikel 12 (tidl. artikel 6). Det forhold at der i resten af Det Forenede Kongerige findes andre regler for studieafgifter er udelukkende et indenrigsanliggende, som ikke hłrer til F(cid:230)llesskabets kompetencer. Hvad ang(cid:229)r de studerendes mobilitet inden for rammerne af Erasmus-programmet er hovedreglen, at de studerende, der deltager i programmet fritages for studieafgift. Derfor har det skotske projekt ingen betydning for mobiliteten i Erasmus-programmet. Vedrłrende anvendelsen af de konkurrenceregler, som det (cid:230)rede parlamentsmedlem hentyder til, er det Kommissionens vurdering at universiteternes virksomhed i det nationale uddannelsessystem ikke skal opfattes som hverken handelsm(cid:230)ssig eller łkonomisk. Derfor falder denne virksomhed uden for kon- kurrencereglernes anvendelsesomr(cid:229)de. Der er i dette tilf(cid:230)lde heller ikke tale om tjenesteydelser i henhold til traktatens bestemmelser. Domstolen har allerede taget stilling til dette spłrgsm(cid:229)l. Den fastslog, at undervisning p(cid:229) en videreg(cid:229)ende uddannel- sesinstitution, som hovedsageligt finansieres af offentlige midler, ikke kan betegnes som tjenesteydelser i henhold til EF-traktatens artikel 50 (tidl. artikel 60). 21. 11. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 330 E/145 i forespłrgslerne, głr sig g(cid:230)ldende for universiteter og Hvis de foranstaltninger, der henvises til videreg(cid:229)ende uddannelsesinstitutioner, hvor medlemsstaten kun har nonprofit virksomhed for łje og tv(cid:230)rtimod opfylder sin forpligtelse over for befolkningen p(cid:229) det sociale, kulturelle og undervisnings- m(cid:230)ssige omr(cid:229)de, er der i henhold til traktaten ikke tale om en tjenesteydelse. Det p(cid:229)g(cid:230)ldende system er som hovedregel finansieret over statens budget og ikke af de studerende eller deres for(cid:230)ldre. Denne virksomhed p(cid:229)virkes heller ikke af det forhold at de studerende og deres for(cid:230)ldre nu og da skal betale afgift eller studiegebyr for, i en vis udstr(cid:230)kning, at bidrage til systemets administrationsomkostninger. (2000/C 330 E/164) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0379/00 af Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) til Kommissionen (14. februar 2000) Om: Information om den eksisterende ret til kompensation for afvisning p(cid:229) grund af overbooking Med sit forslag KOM(98) 41 endelig udgave (1) (cid:230)ndrede Kommissionen forordning (E(cid:216)F) nr. 295/91 (2) og indfłrte f(cid:230)lles regler for en ordning for kompensation til ruteflypassagerer, der afvises p(cid:229) grund af overbooking. Kommissionen gav i sit forslag udtryk for sin hensigt om i forbindelse med den eksisterende mangel p(cid:229) oplysninger at styrke informationen til passagererne navnlig ved at ops(cid:230)tte plakater ved indchecknings- skrankerne (artikel 3). Ligeledes havde Kommissionen til hensigt at iv(cid:230)rks(cid:230)tte en oplysningskampagne om passagerers rettigheder i forbindelse med kompensation for afvisning p(cid:229) grund af overbooking. Er Kommissionen klar over, at der ikke ved indcheckningsskrankerne findes plakater med oplysninger om passagerers rettigheder i forbindelse med overbooking? Agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe nogen foranstaltning til at afhj(cid:230)lpe denne mangel p(cid:229) information? I betragtning af det misbrug, som Kommissionen har kunnet iagttage hos luftfartselskaberne, med hensyn til, at passagerer ikke har f(cid:229)et kompensation eller har f(cid:229)et utilstr(cid:230)kkelig kompensation, hvilket uden al tvivl har v(cid:230)ret for(cid:229)rsaget af manglende information, kan Kommissionen da oplyse, hvorn(cid:229)r den vil gennemfłre oplysningskampagnen for de europ(cid:230)iske borgere, hvad kampagnen vil best(cid:229) i, og hvilke midler den vil benytte? (1) EFT C 120 af 18. 4. 1998, s. 18. (2) EFT L 36 af 8. 2. 1991, s. 5. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (31. marts 2000) Kommissionen har i nogle (cid:229)r v(cid:230)ret opm(cid:230)rksom p(cid:229) problemerne i forbindelse med gennemfłrelsen og effektiviteten af R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 295/91 af 4. februar 1991 om en ordning for kompensation til ruteflypassagerer, der afvises p(cid:229) grund af overbooking. Den er bekendt med en r(cid:230)kke tilf(cid:230)lde, hvor passagerer ikke har f(cid:229)et i vid udstr(cid:230)kning kan henfłres til manglende information om deres rettigheder. fuld kompensation, hvilket Dette fłrte til, at Kommissionen for to (cid:229)r siden foreslog at (cid:230)ndre forordningen. Et af form(cid:229)lene hermed var at forbedre passagerinformationen ved at ops(cid:230)tte plakater ved indcheckningsskrankerne. R(cid:229)det har imidlertid endnu ikke vedtaget den (cid:230)ndrede forordning. Fłlgelig foreligger der p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt ingen forpligtelse til at ops(cid:230)tte s(cid:229)danne plakater. Som fłlge af, at den (cid:230)ndrede forordning endnu ikke er vedtaget, har Kommissionen for nylig iv(cid:230)rksat en undersłgelse af gennemfłrelsen af R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 295/91. Form(cid:229)let hermed er fłrst og fremmest at lave en opgłrelse over de lovgivningsm(cid:230)ssige foranstaltninger, medlemsstaterne har truffet for at gennemfłre forordningen, samt over de regler, luftfartsselskaberne benytter i forbindelse med over- booking, og tillige at evaluere, hvorledes disse foranstaltninger har fungeret i praksis. Kommissionen vil herefter overveje, hvilke skridt der eventuelt błr tages


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0349/00 esittäjä(t): Rosa Díez González (PSE), Fernando Pérez Royo (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle. Julkiset tuet ja hallitsevan aseman vahvistaminen Espanjan sähkömarkkinoilla.

eurovoc_concepts:
Spain
common commercial policy
control of State aid
electrical industry
privatisation

text: C 303 E/180 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/203) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0349/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE), Fernando PØrez Royo (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Julkiset tuet ja hallitsevan aseman vahvistaminen Espanjan s(cid:228)hk(cid:246)markkinoilla joka liittyy vapaaseen kilpailuun siirtymisest(cid:228) aiheutuneiden kustannusten maksamiseen Tapauksessa, julkisilla tuilla, Espanjan s(cid:228)hk(cid:246)markkinoiden rakenne on duopolistinen. Aikooko komissio soveltaa yh(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), jonka mukaan julkiset tuet eiv(cid:228)t miss(cid:228)(cid:228)n tapauksessa voi vahvistaa hallitsevaa asemaa? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (22. maaliskuuta 2000) Valtiontukia valvoessaan komissio selvitt(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)n n(cid:228)k(cid:246)kulmasta, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin tuen yhteist(cid:228) etua edist(cid:228)v(cid:228) vaikutus kumoaa sen v(cid:228)ist(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) aiheuttamat kilpailua v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)v(cid:228)t vaikutukset. Tutkiessaan hukkakustannuksiin liittyvi(cid:228) valtiontukitapauksia komissio soveltaa menetelm(cid:228)(cid:228), josta keskusteltiin j(cid:228)sen- valtioiden kanssa kes(cid:228)kuussa 1999. Menetelm(cid:228)ss(cid:228) otetaan huomioon etenkin kyseisten markkinoiden kilpailutilanne. Lis(cid:228)ksi tukea on k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) selke(cid:228)sti m(cid:228)(cid:228)ritettyjen ja yksil(cid:246)ityjen tukikelpoisten hukkakus- tannusten korvaamiseen, ja tuen maksamisessa on otettava huomioon kilpailun todellinen tuleva kehitys, jota mitataan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisill(cid:228) tekij(cid:246)ill(cid:228). (2000/C 303 E/204) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0351/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE), Fernando PØrez Royo (PSE) ja Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (14. helmikuuta 2000) Aihe: Kuluttajien edut Espanjan s(cid:228)hk(cid:246)alan tapauksessa: hallituksen my(cid:246)nt(cid:228)mien julkisten tukien tutkinta Espanjalaisissa tiedotusv(cid:228)lineiss(cid:228) on julkaistu, ett(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)alan vapaaseen kilpailuun siirtymist(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa Euroopan komissio l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) riippumattoman selonteon Espanjan hallitukselle, jotta t(cid:228)m(cid:228) laatisi perusteluita. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa Espanjan hallitus ei edusta yleist(cid:228) etua vaan s(cid:228)hk(cid:246)yhti(cid:246)iden etua. L(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)nk(cid:246) selonteko Espanjan kuluttajien edustajille? Tiet(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio, ett(cid:228) mik(cid:228)li n(cid:228)in ei tehd(cid:228), se saattaisi rikkoa yht(cid:228)l(cid:228)isten mahdollisuuksien periaatetta? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 2000) Yleis(cid:246)n oikeudesta saada tietoja komission asiakirjoista 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1994 tehdyn komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 94/90/EHTY, EY, Euratom (1) mukaan kyseist(cid:228) selvityst(cid:228) ei voida antaa julkisuuteen, koska se voisi rikkoa kaupallisen ja teollisen salaisuuden suojaa. Lis(cid:228)ksi raportti perustuu suurelta osin Espanjan hallituksen antamiin tietoihin, joita se on pyyt(cid:228)nyt k(cid:228)sittelem(cid:228)(cid:228)n luottamuksellisesti. N(cid:228)in ollen komissio ei aio julkistaa konsulttiselvityst(cid:228) espanjalaisten kuluttajien edustajille. Komissio ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n katso t(cid:228)m(cid:228)n olevan ristiriidassa tasapuolisten toimintaedellytysten periaatteen kanssa, koska teht(cid:228)v(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s koskee vain Espanjaa. Valtiontukien kohdalla ainoastaan kyseinen j(cid:228)senvaltio voi saada tietoa k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) asiasta. (1) EYVL L 46, 18. 2. 1994


title: 2000/143/FUSP: Rådets afgørelse af 14. februar 2000 om nedsættelse af Den Politiske og Sikkerhedspolitiske Interimskomité

eurovoc_concepts:
civil defence
civil servant
common foreign and security policy
common security and defence policy
diplomatic representation
international security

text: 22. 2. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 49/1 (Retsakter vedtaget i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union) RÅDETS AFGØRELSE af 14. februar 2000 om nedsættelse af Den Politiske og Sikkerhedspolitiske Interimskomité (2000/143/FUSP) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til særlig artikel 28, stk. 1, traktaten om Den Europæiske Union, under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 207, under henvisning til artikel 25 i traktaten om Den Europæiske Union, og ud fra følgende betragtning: Som led i styrkelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspo- litik (FUSP) og navnlig den fælles europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik, jf. artikel 17 i traktaten om Den Europæiske Union, anmodede Det Europæiske Råd på mødet den 10. -11. december 1999 i Helsingfors Rådet om fra marts 2000 at oprette de midlertidige organer og ordninger, der er nødven- dige for at gennemføre den fælles europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik — TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 1. Den Politiske Komité, der er nedsat i medfør af artikel 25 i traktaten om Den Europæiske Union, mødes i Bruxelles i en særlig sammensætning benævnt »Den Politiske og Sikkerheds- politiske Interimskomité«, når Den Politiske Komité ikke holder møde. Denne sammensætning består af nationale repræsen- tanter på højt embedsmandsplan/ambassadørplan fra medlems- staternes faste repræsentationer. Den Politiske og Sikkerhedspolitiske Interimskomité skal i 2. nær kontakt med generalsekretæren/den høje repræsentant a) udarbejde anbefalinger til, hvordan den fælles europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik skal fungere i fremtiden b) behandle de løbende FUSP-sager. Artikel 2 1. Denne afgørelse træder i kraft den 1. marts 2000. Den anvendes, indtil stående organer for den fælles euro- 2. pæiske sikkerheds- og forsvarspolitik er oprettet. Denne afgørelse offentliggøres i Tidende. Artikel 3 Udfærdiget i Bruxelles, den 14. februar 2000. På Rådets vegne J. GAMA Formand


title: Regolamento (CE) n. 541/2000 del Consiglio, del 14 febbraio 2000, relativo alle esportazioni di alcuni prodotti CECA di acciaio dalla Polonia nella Comunità per il periodo compreso tra il 1o gennaio ed il 31 dicembre 2000 (proroga del sistema di duplice controllo)

eurovoc_concepts:
ECSC
Poland
export licence
export monitoring
iron and steel product

text: 15. 3. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 67/1 I (Atti per i quali la pubblicazione è una condizione di applicabilità) REGOLAMENTO (CE) N. 541/2000 DEL CONSIGLIO del 14 febbraio 2000 relativo alle esportazioni di alcuni prodotti CECA di acciaio dalla Polonia nella Comunità per il periodo compreso tra il 1o gennaio ed il 31 dicembre 2000 (proroga del sistema di duplice controllo) IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in partico- lare l'articolo 133, Articolo 1 vista la proposta della Commissione, considerando quanto segue: (1) (2) (3) Il 1o febbraio 1994 è entrato in vigore l'accordo europeo che istituisce un'associazione tra le Comunità europee e i loro Stati membri, da una parte, la Polonia, dall'altra (1). e Con la decisione n. 1/2000 del Consiglio di associa- zione (2), le parti hanno deciso di prorogare, per il periodo compreso tra il 1o gennaio e il 31 dicembre 2000, il sistema di duplice controllo istituito dalla deci- sione n. 2/1999 del Consiglio di associazione (3). È pertanto necessario prorogare la normativa comuni- taria di applicazione introdotta dal regolamento (CE) n. 1093/1999 del Consiglio, del 30 marzo 1999, che instaura un sistema di duplice controllo per le esporta- zioni di alcuni prodotti CECA di acciaio dalla Repubblica di Polonia verso la Comunità europea per il periodo compreso tra il 1o aprile e il 31 dicembre 1999 (4), Il regolamento (CE) n. 1093/1999 resta in vigore per il periodo 1o gennaio-31 dicembre 2000 ai sensi della decisione n. 1/ 2000 del Consiglio di associazione tra le Comunità europee e il loro Stati membri, da una parte, e la Polonia, dall'altra. Articolo 2 Di conseguenza, il regolamento (CE) n. 1093/1999 è modifi- cato come segue: Nel titolo, nel preambolo e nell'articolo 1, paragrafi 1 e 3, i riferimenti al periodo «1o aprile-31 dicembre 1999» sono sosti- tuiti dalla dictura «1o gennaio-31 dicembre 2000». Articolo 3 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblica- zione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Esso si applica a decorrere dal 1o gennaio 2000. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, addì 14 febbraio 2000. Per il Consiglio Il Presidente J. GAMA (1) GU L 348 del 31. 12. 1993, pag. 2. (2) Vedi pagina 34 della presente Gazzetta ufficiale. (3) GU L 133 del 28. 5. 1999, pag. 44. (4) GU L 133 del 28. 5. 1999, pag. 6