title: 2002/458/EY: Komission päätös, tehty 1 päivänä maaliskuuta 2000, tukiohjelmista, jotka Kreikka on toteuttanut maatalousosuuskuntien velkajärjestelyjen toteuttamiseksi vuosina 1992 ja 1994 mukaan lukien AGNO-osuusmeĳerin uudelleenjärjestelyyn tarkoitetut tuet (tiedoksiannettu numerolla K(2000)686)

eurovoc_concepts:
Greece
State aid
agricultural cooperative
aid for restructuring
aid system
debt
economic support
fraud
milk

text: 17. 6. 2002 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 159/1 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION PA¨ A¨ TO¨ S, tehty 1 päivänä maaliskuuta 2000, tukiohjelmista, jotka Kreikka on toteuttanut maatalousosuuskuntien velkajärjestelyjen toteuttamiseksi vuosina 1992 ja 1994 mukaan lukien AGNO-osuusmeijerin uudelleenjärjestelyyn tarkoitetut tuet (tiedoksiannettu numerolla K(2000)686) (Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen) (2002/458/EY) EUROOPAN YHTEISO¨ JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, maa suostumusta. Tämän vuoksi komissio on päättänyt kirjata kyseisen lainkohdan säännökset ilmoittamatto- mien tukien rekisteriin (NN 168/97). on mainitun artiklan (1) mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huo- mautukset, (3) sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDASSA MA¨ A¨ RA¨ TYN MENETTELYN ENSIMMA¨ INEN ALOITTAMINEN Komissio on ilmoittanut Kreikalle 19 päivänä joulukuuta 1997 päivätyllä kirjeellä SG(97) D/10773 päätöksestään aloittaa osuuskuntien velkojen maksamista Kreikan lain nro 2008/92 32 pykälän 2 artiklan mukaisesti koskevien tukitoimenpiteiden osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätty menettely. Asia on kirjattu tukirekisteriin numerolla C 82/97. (1) aikomuksesta Kreikan maatalousministeri on ilmoittanut komissiolle 7 päivänä kesäkuuta 1993 päivätyllä kirjeellä Kreikan hallituksen lain nro 2008/92 32 pykälän 2 artiklan säännöksiä usean eri tyyppisen maatalousosuuskunnan Kreikan maatalous- pankilta (jäljempänä ’KMP’) ajanjaksona 1982-1989 ot- tamien velkojen mitätöimiseksi. soveltaa Kreikan EY:n PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDASSA MA¨ A¨ RA¨ TYN MENETTELYN TOINEN ALOITTAMINEN (2) Menettelyn alkuvaiheessa komissio on pitänyt kyseistä kirjettä EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 koh- dassa määrättynä tiedonantona. Sittemmin komissio on saanut tietää, että Kreikan lain nro 2008/92 32 pykälän 2 artiklan mukainen tuki oli jo myönnetty ainakin AGNO-osuusmeijerille ilman komission ennalta anta- (1) EYVL C 100, 2. 4. 1998, s. 7 ja EYVL C 107, 7. 4. 1998, s. 19. (4) Komissio on vastaanottanut 20 päivänä marraskuuta 1995 päivätyllä kirjeellä valituksen, joka koskee poh- joiskreikkalaiselle AGNO-osuusmeijerille myönnettyä tukea. Valituksen tekijän mukaan Kreikan viranomaiset olivat päättäneet tukea AGNOa KMP:n välityksellä mak- samalla sen velat osittain tai kokonaan, mahdollisesti kaikkiaan 13 miljardin Kreikan drakman määräisinä. Valituksen mukaan AGNO oli myös hyötynyt rahoitusa- vusta, jota myönnetään Kreikassa maatalousalalla toimi- ville osuuskuntamuotoisille yrityksille. L 159/2 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 17. 6. 2002 (5) Lisätietoja koskevien pyyntöjen esittämisen jälken järjes- tettiin Kreikan viranomaisten pyynnöstä kaksi Kreikan viranomaisten ja komission yksiköiden välistä kahdenvä- listä tapaamista 16 päivänä toukokuuta 1997 ja 23 päi- vänä heinäkuuta 1997. Näiden tapaamisten tuloksena Kreikan viranomaiset ovat toimittaneet lisätietoja 9 päi- vänä kesäkuuta 1997 ja 29 päivänä elokuuta 1997 päivätyillä kirjeillä. (6) Tämän Kreikan viranomaisten kanssa toteutetun tieto- jenvaihdon avulla voitiin varmistaa, että AGNO oli hyötynyt seuraavista toimenpiteistä, jotka kaikki olivat KMP:n myöntämiä: – – – 851 miljoonaa Kreikan drakmaa Kreikan lain nro 2008/92 32 pykälän 2 artiklan mukaisesti (tuki NN 168/97) ja 529,89 miljoonaa Kreikan drakmaa Kreikan lain nro 2198/94 19 pykälän 1 artiklan mukaisesti (ilmoittamaton tuki) Tsˇernobylin ydin- voimalaonnettomuudesta aiheutuneiden tappioi- den korvaamiseksi. 10,145 miljardia Kreikan drakmaa Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälän mukaisesti (ilmoittamaton tuki) konsolidointilainana, joka liittyy erään inves- tointihankkeen toteuttamisen huomattavasta vii- västymisestä aiheutuneeseen velkaan. 1,899 miljardia Kreikan drakmaa Kreikan keskus- pankin pääjohtajan 5 päivänä lokakuuta 1989 antaman pankkien asiakkailleen myöntämien lai- nojen konsolidoinnin mahdollistavan asetuksen nro 1620 mukaisesti (ilmoittamaton tuki). (7) Komissio on ilmoittanut Kreikalle 19 päivänä joulukuuta 1997 päivätyllä kirjeellä SG (97) D/10775 päätöksestään aloittaa maatalousosuuskuntien velkojen konsolidointiin liittyvien yleisten säännösten osalta ja AGNO-osuusmei- jerin uudelleenjärjestelyyn liittyvien tukien osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätty menettely. Asia on kirjattu tukirekisteriin numerolla C 78/97. EY:n PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDASSA MA¨ A¨ RA¨ TYN MENETTELYN KOLMAS ALOITTAMINEN (8) Komissio on jo aikaisemmissa vaiheissa tutkinut Kreikan valtion maatalousosuuskuntien hyväksi KMP:n välityk- sellä toteuttamia velkojen mitätöimisiä. Komissio on ilmoittanut Kreikan hallitukselle 20 päivänä toukokuuta 1998 päivätyllä kirjeellä SG (98) D/4020 päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 koh- dassa määrätty menettely koskien 1 päivänä joulukuuta 1997 annetun Kreikan lain nro 2538/97 14-17 pykälän sisältämää osuutta, jonka mukaisesti Kreikan valtiolla on mahdollisuus mitätöidä yli 200 osuuskunnan ja liittojensa, yritystensä ja maanvilje- lijöidensä velat (C 32/98) (2). Mitätöitävien velkojen koko määräksi laskettiin 163 miljardia Kreikan drakmaa. välityksellä KMP:n (9) Tämän jälkeen Kreikka on pyytänyt neuvostoa hyväksy- mään kyseiset toimenpiteet 88 artiklan 2 kohdan 3 ala- kohdan nojalla. Neuvosto on suostunut pyyntöön 15 päivänä joulukuuta 1998 tekemällään päätöksellä (3). (10) Siksi nyt tarkasteltavana olevaa päätöstä ei sovelleta säännöksin, jotka sisältyvät 14-17 artiklan osuuteen Kreikan laista nro 2538/97. HUOMAUTUKSET (11) Kumpikin menettelyn aloittamista koskeva komission päätös on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa leh- dessä (4). Komissio on kehottanut asianomaisia esittä- mään huomautuksensa toimenpiteistä. (12) Kreikan viranomaiset ovat esittäneet komissiolle huo- mautuksensa 18 päivänä maaliskuuta 1998 päivätyllä ja 19 päivänä maaliskuuta 1998 kirjatulla kirjeellä tuesta N:o C 78/97 sekä 31 päivänä maaliskuuta 1998 päivätyl- lä ja 8 päivänä huhtikuuta 1998 kirjatulla kirjeellä tuesta C 82/97. (13) Komissio vastaanotti Kreikan meijerituotteiden valmista- jien liiton (SEVGAP) huomautukset 30 päivänä huhti- kuuta 1998 päivätyllä ja 4 päivänä toukokuuta 1998 kirjatulla kirjeellä tuesta C 78/97 sekä 7 päivänä touko- kuuta 1998 päivätyllä ja samana päivänä kirjatulla kirjeellä tuesta C 82/97. Nämä huomautukset on toimi- tettu edelleen Kreikalle 25 päivänä toukokuuta 1998 päivätyillä kirjeillä ja Kreikalle annettiin tilaisuus esittää asiaa koskevat huomautuksensa. Komissio on myös vastaanottanut 12 päivänä maaliskuuta 1999 Kreikan maatalouspankin huomautukset AGNOn ja muiden maatalousosuuskuntien velkojen konsolidoinnista. (14) Kreikka on toimittanut 18 päivänä elokuuta 1998 päivätyillä ja 20 päivänä elokuuta 1998 kirjatuilla kirjeil- lä huomautuksensa SEGVAP:in esittämistä näkökoh- dista. (15) KMP toimitti 12 päivänä maaliskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa kummastakin 88 artiklan 2 kohdassa määrätystä menettelystä. (2) EYVL 376, 4. 12. 1998, s. 2. (3) EYVL C 120, 1. 5. 1999, s. 16. (4) Ks. alaviite 1. 17. 6. 2002 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 159/3 II KUVAUS (21) KREIKAN LAIN NRO 2008/92 32 PYKA¨ LA¨ N 2 ARTIKLA (16) Kreikan lain nro 2008/92 32 pykälän 2 artiklassa säädetään, että Kreikan valtio voi ottaa vastatakseen ja maksaa alkutuotannossa, teollisuudessa ja muulla palvelualalla toimivien osuustoiminnallisten yhteisöjen, osuuskuntien ja yritysten KMP:lle vuosina 1982-1989 syntyneet velat, jos niiden syynä on ollut valtion anta- mien ohjeiden mukaisesti ja sen puolesta toteutettu sosiaalinen tai muu interventiopolitiikkaa, ja siinä laajuu- dessa kuin velat ovat syntyneet tästä syystä. (17) Kreikan lain nro 2008/92 32 pykälän 3 artiklassa säädetään, että mainittujen velkojen ottamiseen valtion vastattavaksi ja niiden maksamista koskee olennaisena ehto, että kyseinen osuustoiminnallinen yhteisö, osuus- kunta tai yritys on katsottava elinkelpoiseksi. (18) Kreikan viranomaisten 7 päivänä kesäkuuta 1993 päivä- tyn kirjeen mukaan Kreikan hallitus on sitoutunut soveltamaan kyseisiä oikeudellisia säännöksiä ja mitätöi- mään usean eri tyyppisen osuuskunnan velat KMP:lle ajalta 1982-1989. Tuensaajat oli katsottava elinkelpoi- siksi tätä tarkoitusta varten perustetun erityiskomitean hyväksymien rakenneuudistussunnitelmien perusteella. Kyseisen kirjeen mukaan Kreikan hallitus oli sitoutunut maksamaan KMP:lle osan 61 maatalousalan osuustoi- minnallisen yhteisön maksamattomista veloista, kaikki- aan 91,769 miljardia Kreikan drakmaa kokonaismääräs- tä 266,126 miljardia Kreikan drakmaa. (19) Kreikan hallituksen 7 päivänä kesäkuuta 1993 päivätyssä kirjeessä todetaan, että näiden velkojen ansiosta tavaroi- den vähittäishinnat ovat laskeneet, mikä hyödyttää kulut- tajia. Siksi Kreikan viranomaiset katsoivat, ettei kyseisten rahamäärien periminen takaisin ollut mahdollista. Järjes- telmän varhaisessa vaiheessa tehty arviointi on kuitenkin osoittanut, että tuella on voitu kattaa myös velkoja, jotka johtuvat muista syistä kuten markkinointimenettelyistä, investoinneista, oman pääoman puutteesta, poikkeuksel- lisista tapahtumista ja muista sellaisista. (20) Kreikan viranomaiset ovat vahvistaneet 9 päivänä kesä- kuuta 1997 päivätyssä tukea N:o 78/97 koskevassa kirjeessään, että ne olivat soveltaneet kyseisiä oikeudelli- sia säännöksiä Tsˇernobylin ydinvoimalaonnettomuudes- ta AGNO-osuusmeijerille aiheutuneen vahingon korvaa- miseen. Tämä osuuskunta oli yksi Kreikan 7 päivänä kesäkuuta 1993 päivätyn kirjeen liitteessä luetelluista 61 yhteisöstä. Perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn aloittamista koskevassa kirjeessä komissio on pyytänyt Kreikkaa toimittamaan kattavat tiedot Krei- kan hallituksen maatalousalalla soveltamasta interven- tio- ja sosiaalipolitiikasta sekä Kreikan kannan tämän politiikan yhdenmukaisuuteen yhteisen maatalouspoli- tiikan kanssa. Komissio on pyytänyt myös tietoja maata- lousosuuskuntien elinkelpoisuuden arviointiperusteista ja niiden yhdenmukaisuudesta vaikeuksissa olevien yri- tysten rakenneuudistusta koskevan yhteisön politiikan kanssa. (22) AGNOlle Kreikan lain nro 2008/92 32 pykälän 2 artik- lan mukaisesti myönnettyjen tukien erityistapauksessa komissio on katsonut, että Tsˇernobylin ydinvoimalaon- nettomuus kuului perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin poikkeuksellisiin tapahtumiin. Komissio on kuitenkin ilmaissut epäilyk- sensä tämän perustamissopimuksen määräyksen sovel- lettavuudesta vahinkoihin, jotka ovat tapahtuneet yli viisi vuotta varsinaisten tappioiden jälkeen. Komissio katsoi myös, että myönnetty rahamäärä (1,38 miljardia Kreikan drakmaa mukaan lukien Kreikan lain nro 2198/ 94 19 pykälän 1 artiklan nojalla myönnetyt 529,89 mil- joonaa Kreikan drakmaa) on voinut johtaa liiallisten korvausten maksamiseen tapahtuneesta vahingosta. (23) Selvitysten jälkeen Kreikan viranomaiset ovat ilmoitta- neet, että Kreikan valtio oli mitätöinyt kaikkiaan 37,835 miljardin Kreikan drakman velat 116 osuuskun- nalta, jotka oli katsottu elinkelpoisiksi erityisten raken- neuudistus- tervehdyttämisohjelmien perusteella. Kreikka on toimittanut tapauskohtaiset laskelmat, joihin KMP:n välityksellä toteutettu velkojen mitätöiminen perustui ja jotka sisältävät kunkin osuuskunnan mitätöi- dyn velan määrän ja mitätöimissyyn tai -syyt. ja (24) Yksittäisiin tapauksiin liittyvien asiakirjojen analyysi osoittaa, että toimenpiteet ovat koskeneet maataloustuo- tannon kaikilla osa-alueilla toimivia osuuskuntia. Velko- jen mitätöimisperusteet ovat 116 tapauksen valossa äärimmäisen vaihtelevat. Tärkeimmät perusteet ovat: – tuotantotuet, – maataloustuotteiden kerääminen ja markkinoille saattaminen, – maataloustuotteiden varastointi, – maataloustuotteiden vienti, L 159/4 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 17. 6. 2002 – – – tuotantoprosessissa tarvittavien materiaalien han- kinta, käyttökustannukset, SYNELin tuholaismyrkkyjen ja KYDEPin eläinrehu- jen hoito, – määrittelemätön velka KMP:lle, – – – – – kiinteiden hintojen politiikasta aiheutuneet va- hingot, hallinnollisista toimista johtuvien haittojen korvaa- minen (yhteisön tukien aleneminen, vientikielto, tarkastukset), sosiaalipolitiikasta aiheutuneet vahingot, Tsˇernobylin ydinvoimalaonnettomuuden aiheutta- mat vahingot, investoinnit. KREIKAN LAIN NRO 2237/94 5 PYKA¨ LA¨ (25) Kreikan laki nro 2237/94 on maanviljelijöiden varhais- eläkkeelle siirtymisen kannustamiseen tarkoitetusta tues- ta 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2079/92 (5) täytäntöönpaneva laki. Kreikan lakiin nro 2237/94 sisältyy kuitenkin lisäksi joukko maatalousosuuskuntien velkoja koskevia sään- nöksiä. Tämän lain 5 pykälän nojalla KMP voi määrätyil- lä ehdoilla tukea maatalousosuuskuntia näiden maksa- mattomien velkojen lyhentämisessä. Kyseisiä järjestelyjä voidaan soveltaa kaikkiin 31 päivänä joulukuuta 1993 maksamatta olleisiin velkoihin, johtuneet objektiivisesti havaittavista ulkoisista olosuhteista (eikä esimerkiksi virheellisestä toiminnasta). jotka ovat (26) Tämän lain mukaan lainalle ei tarvitse maksaa korkoa laina-ajan ensimmäiseltä puoliskolta, minkä jälkeen kor- koa peritään 50 prosenttia tällaisten lainojen tavallisesta markkinakorosta. Laina-aika on vahvistettu 10 vuodeksi. Poikkeustapauksissa, joissa vajeet ovat erityisen merkit- täviä, KMP:lla on kuitenkin mahdollisuus pidentää lainan takaisinmaksuaika 15 vuoteen ja myöntää kolme vapaa- vuotta tai alentaa sovellettava korko alle 50 prosenttiin markkinakorosta. (27) Tämän lain mukaisesti tuen myöntäminen osuuskunnille edellyttää, että ensin esitetään kehittämistä/nykyaikaista- mista koskevan toteutettavuustutkimuksen tulokset, jotka osoittavat osuuskuntien kykenevän maksamaan (5) EYVL L 215, 30. 7. 1992, s. 91. uuden maksuaikataulun mukaiset velat. Lisäksi tuen edellytykseksi voidaan asettaa tiettyjä ehtoja (kuten hallinnon/organisaation uudistaminen, henkilöstön vä- hentäminen, oman pääoman vahvistaminen jne. ). (28) Kreikan viranomaiset ovat jäljennökset KMP:n kiertokirjeistä nro 150/94 ja 22/95, joissa on Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälän yksityiskohtaiset täytäntöönpanosäännökset. toimittaneet (29) Kreikka on ilmoittanut, että suuri määrä osuuskunta- muotoisia yhteisöjä (116) on hyötynyt näistä velkojen maksuaikataulun muutosjärjestelyistä. Yksi kyseisistä osuuskunnista on ollut meijerituotteita valmistava AGNO. (30) AGNO on Pohjois-Kreikassa (Makedoniassa) meijerialal- la toimivien 74 osuuskunnan ja 35 tuottajaryhmän liittoutuma. AGNOn toiminta sisältää kaikki maitoalaan liittyvät toiminnot eläinrehun tuotannosta meijerituot- teiden markkinointiin. Vuonna 1994 AGNO oli Kreikan kolmanneksi suurin tuoreen maidon myyjä (14 prosen- tin markkinaosuus). AGNO toimii myös muun tyyppisen maidon, juustojen, jogurtin ja muiden juomien myyjänä. Velkajärjestelyjen toteuttamisajankohtana AGNOn liike- vaihto oli 19,8 miljardia Kreikan drakmaa ja sillä oli 912 työntekijää. (31) KMP on tehnyt AGNOn kanssa sopimuksen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1993 maksamatta olleiden velko- jen järjestelyyn tarkoitetusta lainasta. Tämän lainan määrä on yhteensä 10,145 miljardia Kreikan drakmaa. Kyseinen määrä on aiheutunut meijerialalla toteutettui- hin supistuksiin ja nykyaikaistamisiin liittyvän investoin- tihankkeen rahoituskustannuksista. Erittäin pitkä oikeus- käsittely on vaikuttanut epäedullisesti sijoitusten rahoi- tusohjelmaan. Siksi ennakoidut 8,5 miljardin Kreikan drakman kustannukset ovat kohonneet lopulta 13,5 mil- jardiin, mikä merkitsee kustannusten ylittymistä 58 pro- sentilla. (32) Kreikan viranomaisten mukaan AGNO ja muut osuus- kunnat ovat hyötyneet velkojen maksuaikataulun muut- tamisesta, joka on tehty sen jälkeen, kun toteutettavuus- tutkimus on toimitettu ja KMP on arvioinut ja hyväksy- nyt sen puhtaasti pankkitoiminnallisin perustein, ja jonka ehtona on ollut maitoalan rakennemuutosta kos- kevan konkreettisen ohjelman toteuttaminen erityisesti tätä tarkoitusta varten asetetun asiantuntijoiden komi- tean seurannassa. 17. 6. 2002 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 159/5 (33) AGNOn tapauksessa taloudelliseen vakautukseen tähtää- vien toimien ensimmäisenä tavoitteena oli toimintakus- tannusten supistaminen esimerkiksi vähentämällä henki- löstöä (150 henkilöllä 3 vuodessa) ja ylityötunteja 80 prosentilla, alentamalla lakisääteisiä vähimmäispalk- koja korkeampia palkkoja 20 prosentilla, mainontakulu- ja 2 prosentilla ja yleiskuluja 50 miljoonalla Kreikan drakmalla. Näihin toimenpiteisiin kuuluu myös uusien resurssien varmistaminen kuten osuuspääoman palaut- taminen entiselleen, osuusmaksujen korottaminen 50 000 Kreikan drakmalla, erityisen maksun periminen toimitetusta maidosta (1,5 Kreikan drakmaa kilolta kolmena ensimmäisenä vuotena ja 3 Kreikan drakmaa kilolta vuoden 1998 jälkeen) sekä kiinteistöjen myynti. Myöhemmin toteutettavia toimenpiteitä on myös suun- niteltu. (34) Päätöksessään perustamissopimuksen 88 artiklan 2 koh- dassa määrätyn menettelyn aloittamisesta komissio on katsonut, että Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälän nojalla osuuskunnille niiden velkojen maksamiseksi myönnetty tuki on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. (35) Ensinnäkin KMP katsottaisiin jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisistä suhteista 25 päivänä kesäkuuta 1980 annetussa komission direktiivissä 80/723/ETY (6) tarkoi- tetuksi julkiseksi yritykseksi. Toiseksi komissio katsoi, että KMP ei noudattanut markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta, koska konsolidointilai- nat oli myönnetty vaikeuksissa olevien yritysten kannalta äärimmäisen edullisin ehdoin. Kolmanneksi komissio katsoi, että toimenpiteitä ei toteutettu tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. (36) Tukia arvioidessaan komissio katsoi, että Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälän säännökset eivät vastanneet 88 artiklan 2 kohdassa määrättyä menettelyä aloitet- taessa voimassa olleita vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtion tukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (7) (jäl- jempänä ’suuntaviivat’) yleisiä ehtoja eikä maatalousalan tukiin sovellettavia erityisiä sääntöjä (8), joita voitaisiin soveltaa vaihtoehtoisesti yleisten sääntöjen sijaan. Sama päätelmä koskee mainittujen säännösten nojalla AGNOl- le myönnettyä erityistä tukea. (6) EYVL L 195, 29. 7. 1980, s. 35, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 93/84/ETY (EYVL L 254, 12. 10. 1993, s. 16). (7) EYVL C 368, 23. 12. 1994, s. 12. (8) SEC (89) 343/2, 7. 3. 1989. KREIKAN KESKUSPANKIN PA¨ A¨ JOHTAJAN 5 PA¨ IVA¨ NA¨ LOKA- KUUTA 1989 ANTAMA ASETUS NRO 1620 (37) Kreikan luottolaitoksille annetaan Kreikan keskuspankin pääjohtajan 5 päivänä lokakuuta 1989 antamalla asetuk- sella nro 1620 valtuudet järjestellä millaisista tahansa Kreikan drakmoissa tai ulkomaan valuutassa myönne- tyistä lainoista johtuvia velkoja. Samassa asetuksessa pankeille annetaan lupa vaihtaa lainoja pääomaan. Tämä säännös koskee kaikkia niin julkisia kuin yksityisiäkin pankkeja. (38) Vuonna 1992 otettiin Kreikan keskuspankin pääjohtajan 11 päivänä kesäkuuta 1992 antamalla asetuksella nro 2091 käyttöön tällaisia konsolidointilainoja koske- vat vähimmäiskorot: 18 prosenttia lyhytaikaisille lainoil- le ja 17 prosenttia keskipitkäksi ja pitkäksi ajaksi myön- netyille lainoille. Nämä raja-arvot on sittemmin poistettu Kreikan keskuspankin pääjohtajan 4 päivänä elokuuta 1994 antamalla asetuksella nro 2326. (39) Kreikan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että myös AGNO on hyötynyt Kreikan keskuspankin pääjohtajan 5 päivänä lokakuuta 1989 antaman asetuksen nro 1620 nojalla toteutetusta 1,899 miljardin Kreikan drakman velkajärjestelystä. Laina on myönnetty kymmeneksi vuo- deksi (josta kahden vuoden aikana lasketaan vain yksin- kertainen korko) keskipitkäksi ajaksi myönnettyihin lainoihin sovellettavalla korolla. (40) Kreikka on katsonut samoin kuin Kreikan lain nro 2237/ 94 5 pykälän osalta, ettei kyseinen säännös sisällä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitet- tua valtiontukea. (41) Ottaen huomioon tämän järjestelyn yhtäläisyys aiemmin kuvatun järjestelyn kanssa ja käytettävissä olleiden vä- häisten tietojen perusteella komissio on päättänyt aloit- taa myös näiden säännösten osalta perustamissopimuk- sen 88 artiklan 3 kohdassa määrätyn menettelyn. VEROHELPOTUKSET (42) Valituksen tekijä on maininnut 20 päivänä marraskuuta 1995 päivätyssä kirjeessään myös AGNOlle Kreikan lakien nro 2238/94 ja nro 2169/93 nojalla myönnetyn valtiontuén. Koska nämä lait liittyvät maatalousyhteisö- jen yleiseen rahoitukseen ja yleiseen verolainsäädäntöön, komissio katsoo, etteivät ne sisällä 87 artiklan 1 koh- dassa tarkoitettua maatalousosuuskunnille myönnettä- vää valtiontukea. L 159/6 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 17. 6. 2002 III ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET Erityisesti tällaisia säännöksiä ovat kaikkiaan 500 miljar- din Kreikan drakman velkajärjestelyt mahdollistava Krei- kan laki nro 2198/94, Kreikan lain nro 2237/94 5 artikla ja Kreikan lain nro 2538/97 säännökset. (43) Ainoa asianomainen, joka esitti huomautuksia menette- lyissä C 78/97 ja C 82/97, oli asiassa valituksen tehnyt SEGVAP. (49) (44) Valituksen tekijä katsoo yleisesti, että Kreikan viranomai- set noudattavat vakiintunutta pitkäaikaista politiikkaa, jonka mukaan yritysten mahdollisuus käyttää valtion varoja perustuu niiden asemaan eikä tasapuolisiin kritee- reihin. Valituksen tekijä pitää tätä politiikkaa vahingolli- sena ja syrjivänä muita kuin osuuskuntamuotoisia yrityk- siä kohtaan, joilla ei ole mahdollisuutta saada kyseisiä tukia. Tämän käytännön tuloksena rakenteeltaan heikot, huonosti tuottavat ja kilpailuympäristöön sopeutumat- tomat yritykset voivat jatkaa toimintaansa. Valituksen tekijä katsoo, että tämä politiikka vahingoittaa Kreikan ja Euroopan unionin maatalousalan taloudellista toi- mintaa. Erityisesti AGNOlle Kreikan lain nro 2008/92 32 pykä- län 2 artiklan nojalla myönnetyn tuen osalta valituksen tekijä katsoo, että 851 miljoonan Kreikan drakman velkamäärää ei voi pitää Tsˇernobylin ydinvoimalaonnet- tomuuden aiheuttamana. Toisaalta valituksen tekijä väit- tää, että kaikki maitoalan yritykset (AGNO mukaan lukien) jatkoivat tuoreiden maitotuotteiden toimittamis- ta markkinoille koko vuoden 1986 ajan. On siis hyvin tuhonnut epätodennäköistä, 19 000 tonnia maitoa. Suurin osa tästä määrästä kuiva- tettiin maitojauheeksi, joka käytettiin myöhemmin mui- den maitotuotteiden valmistukseen. AGNO olisi että KREIKAN LAIN NRO 2008/92 32 PYKA¨ LA¨ N 2 ARTIKLA (45) Valituksen tekijä väittää erityisesti Kreikan lain nro 2008/92 32 pykälän 2 artiklan osalta, että toimenpi- de on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. Se sisältääkin valtion varojen käyttöä ja hyödyttää valikoivasti tiettyjä yrityksiä. (46) (47) Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään tietyntyyppisistä tuista, jotka voivat soveltua yhteismarkkinoille. Valituksen tekijä katsoo, että tähän tapaukseen voitaisiin soveltaa vain 87 artiklan 3 kohtaa. Samalla se katsoo, että suuntaviivat huomioon ottaen toimenpide ei täytä ehtoja, joiden perusteella sitä voitai- siin pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Erityisesti valituksen tekijä huomauttaa, että Kreikka ei ole toimittanut mitään todisteita rakenneuudistusohjel- mista, jotka liittyisivät tuensaajayritysten elinkelpoisuu- den palauttamiseen, tarvittavaan tuotantokapasiteetin alentamiseen, yritysten kilpailukyvyn parantamiseen merkityksellisillä markkinoilla sekä myönnettyjen tukien ja tuensaajan oman osuuden suhteellisuuteen raken- neuudistustoimenpiteiden toteuttamisessa. Todellista ohjelmaa osuuskuntien rahoituksen terveyden takaami- seksi ei ole, ainoastaan toisiaan seuraavat velkajärjestelyt. (48) Valituksen tekijä kiinnittää komission huomiota kyseis- ten velkojen mitätöimisten uusiutuvaan luonteeseen. (50) Valituksen tekijä kehottaa komissiota toteamaan, että Kreikan lain nro 2008/92 32 pykälän 2 artiklan sään- nökset eivät sovellu yhteismarkkinoille. KREIKAN LAIN NRO 2237/94 5 PYKA¨ LA¨ (51) Valituksen tekijä katsoo, että Kreikan viranomaisten tekemä ero KMP:n ja Kreikan valtion välillä on uusi tulkinta ja täysin perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan hengen vastainen. (52) Valituksen tekijän mukaan Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälän ehdot ovat ilmeisesti edullisemmat kuin Kreikan keskuspankin pääjohtajan 5 päivänä lokakuuta 1989 antaman asetuksen nro 1620 velkajärjestelyjä koskevat yleiset säännöt, erityisesti korkojen osalta (jotka ovat tällä hetkellä 50 prosenttia markkinakorkoja alhai- semmat) ja laina-aikojen osalta (tavanomaiseen pankki- käytäntöön verrattuna). (53) Valituksen tekijä on eri mieltä Kreikan viranomaisten vakuutteluista, joiden mukaan AGNOn velkajärjestelyjen ehdot oli laadittu yksinomaan pankkikäytännön mukai- sesti ja pankkitoiminnallisin perustein. Konsolidointilai- nojen ehtoja pidetään äärimmäisen edullisina ja lisäksi Kreikan viranomaisten olisi ilmoitettava yksiselitteiset lainojen myöntämisperusteet. Lisäksi olisi julkistettava rakenneuudistusohjelman toteuttamista koskeva ker- tomus. 17. 6. 2002 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 159/7 VEROHELPOTUKSET (54) Valituksen tekijä ei ole samaa mieltä komission alusta- vasta päätelmästä, jonka mukaan maatalousosuuskun- nille ei ole myönnetty valtiontukea Kreikan yleiseen verolainsäädäntöön liittyvän Kreikan lain nro 2238/94 nojalla. Valituksen tekijä väittää, että verohelpotuksia saaneet osuuskunnat ovat edullisemmassa asemassa kuin objektiivisesti tarkasteltuna samoissa olosuhteissa toimi- vat muut yritykset. IV KREIKAN HUOMAUTUKSET (55) Kreikan viranomaiset ovat toimittaneet huomautuksensa useassa eri vaiheessa. Ensiksi ne ilmoittivat alkuvaiheen reaktionsa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 koh- dassa määrätyn menettelyn aloittamiseen. Myöhemmin Kreikka lähetti huomautuksensa valituksen tekijän huo- mautuksista. Lopuksi KMP toimitti omat huomautuk- sensa. KMP:n luonteesta ja asemasta (katso johdanto- osan 108 kappale) johtuu, että huomautukset katsotaan Kreikan viranomaisten lisähuomautuksiksi eikä asian- omaisten huomautuksiksi. KREIKAN LAIN NRO 2008/92 32 PYKA¨ LA¨ N 2 ARTIKLA (56) Kreikan viranomaiset ovat korostaneet toimittamissaan menettelyn aloittamista koskevissa alkuvaiheen huo- mautuksissa, että osuuskunnilla on maatalousalan talou- dessa erityinen asema, että niiden jäsenet toimivat yhteis- vastuullisesti, että niitä koskee osuuskunnan säännöissä määrätty velvoite ottaa vastaan jäsentensä tuotanto ja toimittaa se edelleen parhaaseen mahdolliseen markki- nahintaan (riippumatta siitä, onnistuvatko ne lopulta tässä tehtävässä vai ei). Lisäksi Kreikka on lisännyt, että osuuskunnat edustavat suuria tuottajaryhmiä, jotka harjoittavat maataloutta vuoristoissa, kukkuloilla ja epä- suotuisilla alueilla. (57) Kyseisenä ajanjaksona (1982-1989) Kreikkaa kohtasivat Tsˇernobylin ydinvoimalaonnettomuuden lisäksi monet luonnononnettomuudet, jotka vaikuttivat kielteisesti osuuskuntien rahoitusasemaan. Kreikan viranomaisten huomautuksissa on liite, jossa luetellaan 24 Kreikkaa kyseisenä ajanjaksona kohdannutta luonnonnettomuut- ta. Kreikan viranomaisten mukaan nämä onnettomuudet aiheutuivat lumimyrskyistä, rankkasateista, taudeista, huonoista sääolosuhteista, pak- kasista, alhaisista lämpötiloista, kasvisienistä, kuivuudes- ta ja lämpöaallosta. Nämä luonnononnettomuudet ja huonot sääolosuhteet vaikuttivat monentyyppisiin maa- taloustuotteisiin ja -alueisiin. tulvista, kovista tuulista, (58) Kreikan mukaan näihin vaikutuksiin yhdistyivät valtion interventiot, joilla se säätelee tuotteiden myyntihinnan muodostumista. Velat mitätöitiin vasta, kun komitea oli vahvistanut ja hyväksynyt toimenpiteen. (59) Kreikka on toimittanut jäljennökset raporteista, jotka komiteat olivat laatineet kustakin osuuskunnasta. Kysei- set raportit osoittivat, että soviteltujen velkojen koko- naismäärä (37,835 miljardia Kreikan drakmaa) huomat- tavasti alhaisempi kuin aluksi oli ennustettu (91,676 mil- jardia Kreikan drakmaa). Järjestelyt koskivat 116:ta osuuskuntaa, jotka kaikki katsottiin erityisten järkeistä- misohjelmien perusteella elinkelpoisiksi. (60) Erityisesti AGNOlle Kreikan lain nro 2008/92 32 pykä- län 2 artiklan nojalla myönnetyn tuen suhteen Kreikka on lisännyt, että viive oli tarpeen jokaisen hakijan tietojen tarkastamiseksi (vahvistuskomiteat toimivat en- simmäisellä ja toisella tasolla). (61) Kreikka katsoo, että 91 miljoonan Kreikan drakman määrä, joka muodostuu erotuksesta tosiasiassa huo- mioon otetun 851 miljoonan Kreikan drakman ja teo- riassa mahdollisina tapahtuneina menetyksinä huo- mioon otettaviksi katsottujen 760 miljoonan Kreikan drakman välillä, ei ole perusteeton. AGNOn vuonna 1985 ja vuonna 1986 toteutuneiden myyntimäärien erotus on 8,5 miljoonaa kiloa. Tämä ylijäämämaito pastöroitiin myytäväksi irtotuotteena eri juustontuotta- jille 10,7 Kreikan drakman tappiolla kiloa kohti. Näin ollen kokonaistappio oli 91 miljoonaa Kreikan drakmaa. (62) Kreikka lisää vielä, että Kreikan lain nro 2198/94 19 pykälän nojalla järjestellyt 529,89 miljoonan Kreikan drakman korot eivät merkitse liiallista korvausta kaikki- aan 851 miljoonan Kreikan drakman tappioista. Kreikka katsookin, että myöhässä tapahtuneesta maksusta täyden korvauksen takaava mitätöitävien korkojen kokonais- määrä olisi 959,79 miljoonaa Kreikan drakmaa. (63) Kreikka ilmoittaa lopuksi, että Kreikan lain nro 2008/92 32 pykälän 2 artiklan nojalla AGNOlle myönnetty tuki on tukea, jolla korvataan poikkeuksellisen tapahtuman eli Tsˇernobylin ydinvoimalaonnettomuuden aiheuttama vahinko, ja siksi se täyttää persustamissopimuksen 87 ar- tiklan 2 kohdan b alakohdassa määrätyt vaatimukset. L 159/8 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 17. 6. 2002 (64) Vastauksena valituksen tekijän väitteisiin Kreikka ilmoit- taa, että korvaukset Tsˇernobylin ydinvoimalaonnetto- muuden aiheuttamasta vahingosta olivat myös joidenkin yksityisten meijeriyritysten saatavilla, minkä komissio on hyväksynyt 87-88 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti (9). (65) Vastauksena perustamissopimuksen 88 artiklan 2 koh- dassa määrätyn menettelyn aloittamista koskeviin vali- tuksen tekijän huomautuksiin Kreikka väittää, että kaik- kien velkajärjestelyjen merkittäviä tuensaajia ovat osuus- kuntien tuottajat/jäsenet, jotka ovat kärsineet onnetto- muuksien tapahtumien taloudellisista vaikutuksista. Kreikka muistuttaa, että osuuskuntia sitoo niiden säännöissä määrätty velvoite ottaa vastaan jäsentensä koko tuotanto, kun taas muut yritykset voivat toimia vapaasti ja päättää itse toimitus- ten määrän ja laadun. Siksi osuuskunnat toimivat mark- kinoilla eri järjestelmän mukaisesti eikä niitä tosiasiassa voida kohdella muiden yritysten tavoin. poikkeuksellisten tai (66) Kreikan lain nro 2008/92 32 pykälän 2 artiklan mukais- ten velkojen mitätöintien tarkoituksena on turvata maa- talousosuuskuntien rahoituksellinen tasapaino ja mah- dollistaa niiden ja KMP:n välinen pitkän aikavälin yhteis- työ, josta on etua kummallekin osapuolelle. Näin ollen KMP:n toimenpide on yksityisen sijoittajan periaatteen mukainen. (67) Kreikan viranomaiset ovat liittäneet huomautuksiinsa elinkelpoisuutta koskevassa tutkimuksessa käytetyt lo- makkeet, jotka jokaisen osuuskunnan oli toimitettava voidakseen osallistua velkojen mitätöintiohjelmaan. KREIKAN LAIN NRO 2237/94 5 PYKA¨ LA¨ (68) Kreikan viranomaiset katsovat, että maatalousosuuskun- tien velkajärjestelyjä koskevan lain nro 2237/94 5 pykälä ei sisällä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Kreikka väittää, että velkajär- jestely kuuluu kaikissa jäsenvaltioissa noudatettavaan tavanomaiseen pankkikäytäntöön eikä johda ylimääräi- seen valtion varojen käyttöön. (69) Kreikka on eri mieltä komission väitteestä, jonka mukaan KMP ei Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälän nojalla AGNOn velkoja järjestellessään noudattanut yksityisen sijoittajan periaatetta. Kreikka korostaa, että KMP:lle kuuluva päätös Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälän säännösten soveltamisesta tehtiin KMP:n hallituksessa ja yhtiökokouksessa yksityisen sijoittajan periaatteen mukaisesti. KMP on soveltanut samaa menettelyä kaik- kiin muihin osuuskunnallisiin yksiköihin, joiden velat on järjestetty Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälän nojalla. (70) Kreikka ilmoittaa, että Kreikan lain nro 2237/94 5 pykä- län mukaisen AGNO-osuusmeijerin velkajärjestelyn koko määrä oli 10,145 miljardia Kreikan drakmaa, joka koostuu 3,12 miljardin Kreikan drakman erääntyneistä ja vakuudettomista lyhytaikaisista veloista, 4,725 miljar- din Kreikan drakman keskipitkällä maksuajalla myönne- tyistä lainoista (jotka liittyivät suurimmaksi osaksi meije- rin siirtoon) ja ajanjaksona 1 päivästä tammikuuta 1994 31 päivänä maaliskuuta 1995 kertyneistä 2,3 miljardin Kreikan drakman sopimuksen mukaisista koroista. (71) Kreikan viranomaiset ilmoittavat, että KMP:n kiertokirje nro 150/94 sisältää joukon Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälän soveltamisessa noudatettavia ehtoja, jotka liittyvät KMP:n myöntämän velan hoitoon mutta myös velallisten elinkelpoisuuden palauttamiseen pitkällä aika- välillä. (72) Toteutetut toimenpiteet ovat Kreikan mukaan realistisia ja edistävät osuuskunnan rahoituksellista tasapainoa, kuten toimitettu elinkelpoisuutta koskeva tutkimus osoittaa. Kreikka on myös lähettänyt AGNOn raken- neuudistustoimenpiteiden toteuttamista koskevan seu- rantakertomuksen. Kertomus on päivätty 31 päivänä lokakuuta 1996. (9) Tuki N 54/87 – komission kirje SG (87) D/5035, 15. 4. 1987. (73) AGNO on ottanut käyttöön erityisen maidontoimitus- maksun. Tämän erityismaksun kokonaistuotto vuosina 1996-1997 on ollut 240,44 miljoonaa Kreikan drakmaa. Maksu on auttanut merkittävästi lisäämään osuuskun- nan pääomaa. 17. 6. 2002 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 159/9 (74) Kreikan viranomaiset väittävät, että komission esittämäs- tä poiketen Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälä sisältää säännökset, joiden mukaisesti tuotantokapasiteettia on vähennettävä tai tuotannosta on luovuttava. Osoitukse- na tästä Kreikka ilmoittaa, että AGNOn rakenneuudistus- suunnitelmaan kuuluu tappiollisten toimintojen kuten eläinrehun jäsenille tuottamisen lakkauttaminen. pankki odotti AGNOn velkajärjestelyn perusteella saa- vansa 16,75 miljardia Kreikan drakmaa korkoineen sekä huomattavat tuotot erilaisista pankkitoiminnoista. Jos taas olisi aloitettu perintätoimenpiteet (eli ulosotto, julkinen huutokauppa jne. ), Kreikan viranomaiset oletta- vat, että niiden tuloksena olisi saatu kaikkiaan 2,64 mil- jardia Kreikan drakmaa. (75) Kreikan viranomaisten mukaan tavoitteen 1 kohde- alueena Kreikkaan ei sovelleta komission päätöksen 94/173/EY (10) liitteen mukaisia maitotaloustuotteiden jalostusta ja markkinointia koskevia alakohtaisia rajoi- tuksia. (76) Kreikka lisää, että AGNOn vuotuiset tilinpäätökset osoit- tavat toiminnan tuloksen olevan positiivinen ja että osuuskunta on hoitanut kaikki lyhytaikaisesta velasta johtuvat korkomaksut sekä osan keskipitkäksi ajaksi myönnettyjen lainojen koroista. Uudistustoimenpiteiden toteuttaminen ja kustannusten supistaminen on mahdol- listanut positiivisen tuloksen saavuttamisen, mikä takaa AGNOn elinkelpoisuuden. (77) Vastauksessaan valituksen tekijän huomautuksiin Kreik- ka lisää, että AGNOn tapauksessa velkajärjestely perustui sekä toteutettavuustutkimuksen tuloksiin että pankin mahdollisista vaihtoehtoisista ratkaisuista (eli osuuskun- taa vahvistavien toimenpiteiden aloittamisesta) odotta- miin hyötyihin. KREIKAN KESKUSPANKIN PA¨ A¨ JOHTAJAN 5 PA¨ IVA¨ NA¨ LOKA- KUUTA 1989 ANTAMA ASETUS NRO 1620 (80) Kreikan keskuspankin pääjohtajan 5 päivänä lokakuuta 1989 antaman asetuksen nro 1620 osalta Kreikka lisää, että siinä määritellään yleinen kehys pankkijärjestelmän liikeyrityksille myöntämien velkojen järjestämisesksi, ja samalla pankeille annetaan vapaus määritellä asiakkai- densa velkojen hoitoon sovellettavat yksityiskohtaiset ehdot. Erityisesti pankeilla on mahdollisuus määritellä vapaasti aika, jonka kuluessa niiden yritysasiakkaiden on maksettava velat ja koron suuruus, mikäli takaisin, velkajärjestelystä sovitaan. (81) Aluksi näiden säännösten mukainen vuotuinen vähim- mäiskorko oli käyttöpääoman osalta 18 prosenttia ja keskipitkäksi ajaksi myönnettyjen lainojen osalta 17 pro- senttia. Nämä vähimmäiskorkosäännökset poistettiin 4 päivästä elokuuta 1994, joten pankit olivat vapaita vahvistamaan korot oman harkintansa ja kuhunkin tapaukseen liittyvien olosuhteiden mukaan, jopa kunkin yksittäisen asiakkaan osalta erikseen. (78) Tästä aiheesta Kreikka ilmoittaa, että 31 päivänä joulu- kuuta 1994 vallinneen rahoitusaseman mukaisesti AGNOn kokonaisvelka oli 21,58 miljardia Kreikan drakmaa, kun taas sen kokonaisvakuudet olivat 44,14 miljardia Kreikan drakmaa. Suurin osa sen koko- naisvelasta on velkaa KMP:lle (16,75 miljardia Kreikan drakmaa), kun taas suurin osa sen vakuuksiin liittyvästä rahoitussalkusta koostuu AGNOn jäsenten yhteisvas- tuusta (30,55 miljardia Kreikan drakmaa). (82) Sitten Kreikka katsoo, että Kreikan lain nro 2237/ 94 5 pykälän käyttöönoton ainoana tarkoituksena on tarkentaa Kreikan keskuspankin pääjohtajan 5 päivänä lokakuuta 1989 antaman asetuksen nro 1620 sisältämää yleistä kehystä ja mahdollistaa KMP:lle sen soveltaminen. Kreikan mukaan tämä tarkennus oli tarpeen kyseisiä velkajärjestelyjä koskevan kehyksen tiukentamiseksi, eri- tyisesti ottamalla käyttöön tiukat kelpoisuusehdot ja järjestelylainojen ehtojen laiminlyöntitapauksissa sovel- lettavat säännökset. (79) Kreikan mukaan toteutettavuustutkimuksessa edellytet- tiin, että yhteenliittymän velat hoidetaan säännöllisesti toteuttamalla rahoituksen uudistussuunnitelma. Siksi KMP:N TOIMITTAMAT HUOMAUTUKSET (10) EYVL L 79, 23. 3. 1994, s. 29, kumottu 1. 1. 2000 alkaen komis- sion asetuksella (EY) N:o 1750/1999. (83) KMP tukee 12 päivänä maaliskuuta 1999 päivätyissä huomautuksissaan Kreikan viranomaisten toimittamia huomautuksia ja tietoja. Sen huomautusten tarkoitukse- na on Kreikan toimittamien huomautusten ja tietojen vahvistaminen. L 159/10 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 17. 6. 2002 (84) Useiden osuuskuntien velkojen järjestämisestä KMP to- teaa, että se oli vuonna 1994 tilanteessa, jossa monet maatalousosuuskunnat, AGNO mukaan lukien, eivät kyenneet hoitamaan velkojaan monista samanaikaisesti vaikuttaneista syistä. Korkeat velanhoitokustannukset (jotka koostuivat suurimmaksi osaksi koroista) vaaransi- vat vakavasti osuuskuntien kyvyn jatkaa toimintaansa. Koska huomattava osa KMP:n asiakkaista oli näitä osuuskuntia, pankilla oli erittäin suurta rahallista mielen- kiintoa edistää niiden selviytymistä. KMP huomauttaa, että kyseisiin osuuskuntiin sijoitetun pääoman lisäksi se menettäisi myös merkittävän osan tulevien tuottojensa lähteistä, joita näille osuuskunnille tarjottavat pankkipal- velut merkitsevät. (85) KMP katsoo, että sen päätös järjestää osuuskuntien velat on vastannut täysin yksityisen pankin käyttäytymistä samanlaisissa olosuhteissa. KMP on tutkinut kaikki vel- kajärjestelyä koskevat pyynnöt ja suostunut niihin kau- pallisin perustein ja sillä ehdolla, että KMP:n velkajärjes- telyjä koskevat yleiset ehdot täyttyvät. (86) KMP esittää, että komission väitteet Kreikan hallituksen päätöksen ja KMP:n toiminnan välisestä yhteydestä eivät pidä paikkaansa. KMP toteaa, että se ei tarvinnut Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälää saataviensa järjestelemiseksi. Kaikille Kreikan pankeille (sekä yksityisille että julkisille) oli annettu Kreikan keskuspankin pääjohtajan 5 päivänä lokakuuta 1989 antamalla asetuksella nro 1620 vapaus toteuttaa asiakkaidensa kanssa velkajärjestelyjä. Lisäksi KMP esittää, että Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälässä ei säädetä KMP:lle velvoitetta järjestää osuuskuntien velkoja eikä siinä annettu osuuskunnille lakisääteistä oikeutta pyytää KMP:tä suostumaan velkajärjestelyyn. (87) KMP:n mukaan sen velkajärjestelyyn suostumisen aino- ana tavoitteena on ollut turvata kaupalliset etunsa. Siksi KMP esitti näitä järjestelyjä koskevat vaatimukset kiertokirjeissään nro 150/94 ja nro 22/95, joissa edelly- tetään – elinkelpoisuuden takaavaa suunnitelmaa, joka sisäl- tää rahoituksen rakenteen uudistamisen ja velkojen maksamisen varmistavat toimenpiteet, mukaan lu- kien toimintakustannusten alentaminen, (vähentä- mällä henkilöstön määrää ja toteuttamalla muita tarvittavia kustannussäästöjä), tappiollisten toimin- tojen lakkauttaminen, velvoite myydä käyttämätön omaisuus ja osuuspääoman kasvattaminen (otta- malla käyttöön tuotemaksuja ja lisäämällä jäsenten osallistumista pääomaan); aikataulua rahoituksen rakenteen uudistamisen lop- puun saattamiseksi; velkajärjestelyn peruuttamista, jos lyhennykset vii- västyvät yli kuusi kuukautta, ja palaamista aikai- sempaan tilanteeseen; osuuskuntien rahoituskustannusten alentamista; lisäluottojen myöntämistä vain sillä ehdolla, että velkajärjestelyn ehtoja noudatetaan; kunkin tuensaajaosuuskunnan sitoutumista sopi- muksella hoitamaan kaikki pankkipalvelunsa KMP:n välityksellä; KMP:lle annetun vakuuden ja sen saatavan välistä suhdetta 110:100; liiketoimintasuunnitelman toteutumisen säännöl- listä läheistä seurantaa KMP:n toimesta. – – – – – – – (88) KMP lisää, että useat osuuskunnat eivät täyttäneet valin- taperusteita, joten niiden hakemukset hylättiin. Lisäksi KMP supisti joillekin osuuskunnille myönnettävän luo- ton määrää kiertokirjeiden nro 150/94 ja nro 22/95 mukaisesti ja ryhtyi tarvittaviin toimiin maksamattomien luottojen perimiseksi. (89) Kreikan lain nro 2008/92 32 pykälän 2 artiklan mukai- sesta velkojen mitätöinnistä KMP toteaa, että AGNOlle Tsˇernobylin ydinvoimalaonnettomuudesta aiheutunutta vahinkoa ei korvattu liiallisena. Tappiota kertyi 760 mil- joonaa Kreikan drakmaa (AGNOn tappio 19 000 tonnin saastuneen maitoerän tuhoamisesta keskimääräisen 40 Kreikan drakman kilohinnan mukaan laskettuna). Lisäksi myönnetty 1,38 miljardin Kreikan drakman tuki sisältää 91 miljoonaa Kreikan drakmaa pastöroidun maidon myynnissä juustontuottajille kertyneen AGNOn tappion kattamiseksi ja 529,89 miljoonaa Kreikan drak- maa vastaa näiden tappioiden korkoja. Tässä yhteydessä KMP toteaa, että AGNO oli maksanut markkinahinnan 40 Kreikan drakmaa kilolta eikä tuolloin voimassa ollutta tavoitehintaa 34 Kreikan drakmaa kilolta. 17. 6. 2002 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 159/11 (90) KMP:n mukaan AGNOn tuoreen maidon ja jogurtin myynti väheni vuodesta 1985 vuoteen 1986 8 500 ton- nia. Siksi tämän osuuskunnan oli pakko osoittaa ylimää- räinen maito juuston valmistukseen. AGNO maksoi tuolloin jäsenilleen juustoksi jalostettavasta maidosta jpa 44,5 Kreikan drakmaa kilolta, mikä oli 10,5 Kreikan drakmaa enemmän kuin kyseisenä ajanjaksona voimassa ollut tavoitehinta 34 Kreikan drakmaa kilolta. KMP perustaa tähän hintaeroon väitteensä, että AGNOn tap- piot olivat 91 miljoonaa Kreikan drakmaa (8 500 tonnia x 10,5 Kreikan drakmaa kilolta). KMP lisää, että yksin- omaan vuonna 1987 AGNO valmistutti juustoksi 5,23 tonnia maitoa. AGNOn olisi pitänyt maksaa raaka- maidon toimittajilleen 30,03 Kreikan drakmaa kilolta. KMP:n mukaan kuitenkin AGNO maksoi Kreikan valtion hintainterventiopolitiikan mukaisesti tuottajilleen mai- tokilolta 44,5 Kreikan drakmaa. (91) KMP väittää, että edellä mainittujen tappioiden kattami- seksi AGNOn oli pakko ottaa KMP:ltä suuria lainoja. Korvaukset maksettiin tosiasiallisesti vasta 31 päivänä elokuuta 1993. Kreikassa vuosina 1988-1993 sovellettu- jen viitekorkojen mukaisesti 851 miljoonaksi Kreikan drakmaksi lasketuista tappioista kertyneiden korkojen määrä oli 959,79 miljoonaa Kreikan drakmaa. Siksi KMP väittää, että 529,89 miljoonan Kreikan drakman korkovelan mitätöinti ei merkitse todellisen tappion liiallista korvaamista. (92) KMP väittää, että AGNOn rahoitusasema heikkeni jyr- kästi ennen vuotta 1994, koska Tsˇernobylin ydinvoima- laonnettomuudesta aiheutuneiden velkojen mitätöinnit viivästyivät ja investointihankkeen toteuttaminen lyk- kääntyi. AGNOn tuotanto oli tavanomaista alhaisem- malla tasolla, mikä johtui markkinoiden kovasta kilpai- lusta ja siellä tapahtuvan myynnin kääntymisestä las- kuun. (93) Koska AGNO ei kyennyt maksamaan velkaansa, KMP:llä oli vaihtoehtoina AGNOn ajaminen konkurssitilaan tai sen velkojen järjestäminen. KMP:n mukaan kummankin vaihtoehdon kustannus-hyötyanalyysi osoitti osuuskun- nan velkojen järjestämisen olevan parempi ratkaisu. Selvitystilan tuloksena KMP:lle palautuvien luottojen määrä (etuoikeutettujen velkojien saatavien jälkeen) olisi ollut 2,64 miljardia Kreikan drakmaa. Tämä olisi katta- nut vain vähäisen osan AGNOn 16,75 miljardin Kreikan drakman veloista KMP:lle. KMP väittää lisäksi, että kokonaismäärältään velkajärjestelyyn 44,23 miljardin Kreikan drakman vakuudet (mistä 30,55 miljardia Kreikan drakmaa oli jäsenten vastuita, 7,11 miljardia Kreikan drakmaa käyttöomaisuuteen si- toutuneita vakuuksia ja 4,84 miljardia Kreikan drakmaa saatavia). liittyivät (94) KMP:n mukaan AGNOn rakenneuudistustoimenpiteistä oli sovittu pankin kanssa 7 päivänä heinäkuuta 1995, jolloin tehtiin velkajärjestelysopimukset 10,145 miljar- dista Kreikan drakmasta ja 1,899 miljardista Kreikan drakmasta. Rakenneuudistustoimenpiteisiin kuuluivat – osuuspääoman lisääminen 290 miljoonalla Kreikan drakmalla vuosina 1995-1997; – maidon toimitusmaksun käyttöönotto 1,5 Kreikan drakman suuruisena kilolta 31 päivänä joulukuuta 1995 saakka ja 3 Kreikan drakman suuruisena kilolta 1 päivästä tammikuuta 1996; – – vuotuiset 200 miljoonan Kreikan drakman säästöt vähentämällä ylitöitä ja henkilöstölle maksettavia ylimääräisiä maksuja; tuotepalautusten vähentäminen, josta kertyvät en- simmäisenä vuotena yhteensä 210 miljoonan Krei- kan drakman säästöt ja sen jälkeisinä vuosina 250 miljoonan Kreikan drakman säästöt; – markkinointi-/mainontakulujen supistaminen 2 prosenttiin liikevaihdosta eli 540 miljoonaan Kreikan drakmaan; – – – – – 500 miljoonan Kreikan drakman säästöt vuosina 1995 ja 1996 vähentämällä henkilöstöä 150 työn- tekijällä; vuotuiset 50 miljoonan Kreikan drakman säästöt supistamalla yleisiä tuotantokustannuksia; suunniteltujen ja kaikkien sellaisten investointien peruuttaminen, jotka eivät liity maidonjalostuslai- tokseen; tuotevalikoiman laajentaminen ja tuotteiden laadun parantaminen; nykyaikaisten markkinointimenetelmien käyttöön- otto mukaan lukien myyntihenkilöstön kannustus- järjestelmä, edustukset yksinoikeudella sekä jakelu- menetelmien ja laskutusjärjestelmän muuttaminen; (95) Näiden rakennemuutostoimenpiteiden perusteella KMP päätteli, että AGNOn mahdollisuudet muuttua jälleen elinkelpoiseksi ja kykeneväksi maksamaan velkansa oli- vat todelliset. KMP suostui AGNOn velkajärjestelyyn. AGNOn kyseisen velan määrä oli 10,145 miljardia Kreikan drakmaa. KMP:n mukaan tämä velka koostuu paitsi investointihankkeen toteuttamisesta myös tuotan- tolaitoksen koko toimintaan liittyvistä lainoista ja niiden sisältää 15 vuoden koroista. Velkajärjestelysopimus maksuajan ja siitä kolme vapaavuotta, joiden aikana AGNO ei maksaisi KMP:lle mitään. Korkoa maksettaisiin vain 15-vuotiskauden toiselta puoliskolta markkinakor- koja 50 prosenttia alhaisemman korkokannan mukaan. L 159/12 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 17. 6. 2002 (96) Koska AGNO oli raskaasti velkaantunut, huomattavaan osuuteen veloista ei voitu soveltaa Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälän säännöksiä, koska se erääntyi vasta 31 päivän joulukuuta 1993 jälkeen. Siksi KMP päätti sopia Kreikan keskuspankin pääjohtajan 5 päivänä lokakuuta 1989 antaman asetuksen nro 1620 nojalla vielä 1,899 miljardin Kreikan drakman velkajärjestelystä. Tämä määrä sovittiin maksettavaksi kymmenen vuoden kuluessa mukaan lukien kaksi vapaavuotta, joiden aikana maksettaisiin vain 21,5 prosentin korkoa. (97) Elinkelpoisuuden takaavan suunnitelman osalta KMP lisää, että 14 päivänä helmikuuta 1996 julkaistu ensim- mäinen kertomus osoittaa alkuvaiheen toimenpiteet taloudellisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta riittä- mättömiksi. Tämän kertomuksen perusteella otettiin käyttöön seuraavat lisätoimenpiteet: – maidon toimitusmaksun korottaminen 3:sta 4:ään Kreikan drakmaan kilolta. Tämän toimenpiteen vuosituotoksi odotettiin 230 miljoonaa Kreikan drakmaa; – 80 miljoonan Kreikan drakman kustannussäästöt muuttamalla maidontuottajille suoritettavien mak- sujen järjestelmää; – markkinointikulujen supistaminen 550 miljoonaan Kreikan drakmaan vuosina 1996 ja 1997. Tästä kertyisi mainittuina vuosina 950 miljoonan Krei- kan drakman vuotuiset säästöt; – – 81 työntekijän irtisanominen 31 päivänä tammi- kuuta 1996 mennessä, mistä kertyisi 283 miljoo- nan Kreikan drakman säästöt vuosina 1995 ja 1996; 20 miljoonan Kreikan drakman vuotuiset säästöt palkkaamalla kausiluontoista henkilöstöä; – maidontuottajilta eläinten rehusta perittävän mak- sun korottaminen 0,5 Kreikan drakmalla toimitet- tua maitokiloa kohti, mikä tuottaisi vuodessa 35 miljoonaa Kreikan drakmaa; – – yhteistyö eläinten rehun tuottajan kanssa säästäisi rahoituskuluja 91 miljoonaa Kreikan drakmaa vuo- dessa; yhteistyö Ateenan markkinoilla toimivan jakelijan kanssa tuottaisi lisäetuja noin 100 miljoonan Krei- kan drakman arvosta; – tuottajien ja henkilöstön kanssa tehtävä sopimus mahdollistaisi niiden AGNOlta perittävien saata- vien jäädyttämisen vuoden 1995 hintatasolle ja 2,5 miljardin Kreikan drakman maksun lykkäämi- sen vuoteen 1999. (98) Toisessa kertomuksessa todettiin vuonna 1996, että tiettyjen toimenpiteiden toteuttaminen oli viivästynyt hieman ja AGNOn toiminnassa oli kassavirtaan liittyviä vaikeuksia, jotka estivät taloudellisten tavoitteiden saa- vuttamisen. Ajanjaksolle kesäkuu-syyskuu 1996 suosi- teltiin seuraavia toimenpiteitä: – – – – – – koron laskeminen tuottajille myydystä eläinten rehusta kertyneille yli seitsemän päivän saataville; AGNOn henkilöstön työmatkoista maksettavien päivärahojen ja kulukorvausten supistaminen; 1 prosentin maksu enintään 200 000 Kreikan drakman kuukausipalkoista ja 2 prosentin maksu yli 200 000 Kreikan drakman kuukausipalkoista; AGNOn jäsenten velvoittaminen toimittamaan sille kaikki tuottamansa maito; koron periminen asiakkaiden katteettomista sekeis- tä ja asiakkaiden jäädytettyjen velkojen maksamista koskevat neuvottelut; yksityiskohtainen rahoitussuunnitelma AGNOn käyttöpääoman tarpeen tyydyttämiseksi ja keskipit- källä maksuajalla otettujen velkojen maksamiseksi. (99) KMP:n mukaan sen toteuttama AGNOn toiminnan tarkka seuraaminen vuonna 1995 tehtyjen velkajärjeste- lysopimusten jälkeen antoi sille mahdollisuuden pyrkiä vaikuttamaan AGNOn johdon päätöksiin kyseiseen osuuskuntaan liittyvän rahoitusriskin minimoimiseksi. Joukko vuoden 1996 jälkeen syntyneitä tilanteita, joissa KMP:n edut olivat ristiriidassa AGNOn johdon päätösten kanssa, osoitti kuitenkin, että KMP:n pitäisi osallistua aktiivisemmin AGNOn johtamiseen sen varmistamisek- si, että sovittujen rakennemuutostoimenpiteiden toteut- taminen ja AGNOn velkojen takaisinmaksun todennä- köisyys eivät heikkenisi tai jopa kokonaan lakkaisi. – maidontuottajien 75 miljoonan Kreikan drakman suuruisten erääntyneiden velkojen maksaminen vuosina 1996 ja 1997; – 196 miljoonan Kreikan drakman vuotuiset säästöt tuottajien velkojen maksusta rehun toimittajille ja 60 miljoonan Kreikan drakman vuotuiset säästöt ennakkomaksuista; (100) KMP ilmoittaa, että se käsitti tässä yhteydessä AGNOn liittyvän taloudellisen riskinsä edellyttävän aktiivisempaa osallistumista osuuskunnan johtamiseen. Siksi KMP on nimittänyt elokuussa 1997 neljä teknistä neuvonantajaa, joilla on AGNOn hallituksen hyväksyntä. KMP on otta- nut 1 päivänä toukokuuta 1998 suoran vastuun AGNOn johtamisesta, mihin AGNO-osuuskunnan varsinainen kokous on suostunut. 17. 6. 2002 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 159/13 V ARVIOINTI VAIKUTUS KAUPPAAN PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 1 KOHDAN SOVELLET- TAVUUS (101) Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrä- tään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. (102) Arvioitavana olevat toimenpiteet koskevat osuuskuntia, jotka toimivat Kreikassa maataloustuotteiden tuotannon, jalostuksen ja markkinoinnin kaikilla sektoreilla. Yhteis- en maatalouspolitiikan mukaisesti suurimpaan osaan näistä tuotteista sovelletaan yhteistä markkinajärjestelyä. Kaikissa tietyn alan yhteisestä markkinajärjestelystä an- netuissa asetuksissa on erityinen säännös, että jollei kyseisessä asetuksessa toisin säädetä, perustamissopi- muksen 87, 88 ja 89 artiklaa sovelletaan siinä tarkoitet- tujen tuotteiden tuotantoon ja kauppaan. VALTION VAROJEN KA¨ YTTO¨ (103) Väitettyjä verohelpotuksia lukuun ottamatta KMP toteut- ti kaikki yleensä maatalousosuuskuntien kuin myös esimerkiksi AGNOn hyväksi toteutetut toimenpiteet. (104) Siksi, vaikka KMP onkin muodollisesti yksityinen yritys, sen ainoa osakas on Kreikan valtio, sen hallituksen jäsenet valitaan Kreikan hallituksen päätöksellä ja Krei- kan valtio voi käyttää määräävää valtaa tämän pankin toimintaa koskevia sääntöjä laadittaessa. KMP katsottai- siin jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten talou- dellisten suhteiden avoimuudesta annetun komission direktiivin 80/723/ETY 2 artiklassa, sellaisena kuin se on muutettuna, tarkoitetuksi julkiseksi yritykseksi (11). (106) Useimmat tarkasteltavana olevista toimenpiteistä koske- vat tuensaajia, joiden toiminta kattaa Kreikan maatalous- alan kaikki osa-alueet. Yhteisön maataloustuotannon arvo vuonna 1998 oli 213,467 miljoonaa euroa (12), kun Kreikan maataloustuotannon arvo oli samana vuon- na 8,834 miljoonaa euroa eli 4,1 prosenttia Euroopan tuotannon kokonaisarvosta. Kreikan ja yhteisön välinen maataloustuotteiden kauppa on merkittävää. Vuosina 1988-1998 Kreikan tuonnin kokonaisarvo vaihtelikin 1,476 miljoonasta eurosta 2,911 miljoonaan euroon ja sen muihin Euroopan maihin suuntautuvan viennin arvo oli alimmillaan 842 miljoonaa euroa ja enimmillään 1,796 miljoonaa euroa. KILPAILUN VA¨ A¨ RISTYMINEN (107) Maatalousalalla komissio on katsonut johdonmukaisesti, että tietyt toimenpiteet ovat omiaan vaikuttamaan jäsen- valtioiden väliseen kauppaan, jos kyseisillä tuotteilla käydään tällaista kauppaa. Edellä esitettyjen tietojen perusteella kyseiset toimenpiteet vaikuttavat Kreikan ja muiden jäsenvaltioiden väliseen kauppavaihtoon. (108) Valtion varojen käytön ja kauppavaihtoon kohdistuvan vaikutuksen lisäksi komissio toteaa, että toimenpide on valikoiva, eli KMP:n saataviin kohdistuvat velkojen mitätöinnit on teteutettu valikoivasti tietyn taloudellisten toimijoiden ryhmän (116 osuuskunnan) hyväksi. Nämä mitätöinnit vaikuttavat välittömästi kyseisten yritysten rahoitusasemaan suhteessa sellaisiin Kreikassa ja muissa jäsenvaltioissa toimiviin yrityksiin, joiden ulottuvilla kyseiset toimenpiteet eivät ole. MARKKINATALOUDESSA TOIMIVAN VELKOJAN PERIAAT- TEEN MUKAISET EDUT (13) Kreikan lain nro 2008/92 32 pykälän 2 artikla (105) Näin ollen KMP:n toteuttamiin velkojen mitätöinteihin ja velkajärjestelyihin liittyy väistämättä valtion varojen käyttöä. Tiettyjä perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisia toimenpiteitä koskevassa komission tutkimuk- sessa KMP:n varojen käyttö rinnastetaan jäsenvaltion toteuttamiin toimenpiteisiin tai perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun valtion varojen käyttöön. Jotta perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätyt ehdot täyttyisivät, kaikkien toimen- piteiden osalta on kuitenkin osoitettava, että KMP ei noudata toiminnassaan markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta. (109) Komissio huomauttaa, että Kreikan viranomaisten kanta tämän toimenpiteen sisältämän tuen luonteeseen on ristiriitainen. Perustamissopimuksen 88 artiklan 2 koh- dassa määrätyn menettelyn aloittamista koskevassa alus- tavassa vastauksessaan Kreikan viranomaiset ovat liittä- neet velkojen mitätöinnit luonnononnettomuuksiin ja poikkeuksellisiin tapahtumiin, jotka täyttävät 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määrätyt ehdot. Näin ollen ne ovat menettelyn alkuvaiheessa katsoneet, että toimenpi- teet sisältävät perustamissopimuksen 87 artiklan 1 koh- dassa tarkoitettua valtiontukea. (11) Ks. alaviite 6. (12) Lähde: Eurostat. (13) Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C 256/97, DMT, 29. 6. 1999 antama tuomio. Ei vielä julkaistu. L 159/14 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 17. 6. 2002 (110) Myöhemmässä vaiheessa Kreikka on väittänyt, että vel- kojen mitätöintien tarkoituksena oli turvata osuuskun- tien talouden tasapaino pitkällä aikavälillä ja mahdollis- taa kumpaakin osapuolta hyödyttävä yhteistyö KMP:n kanssa. Näin ollen Kreikka on päätellyt, että KMP:n toimenpiteet ovat olleet yksityisen sijoittajan periaatteen mukaisia. (111) Tässä suhteessa komissio ei voi olla Kreikan hallituksen näkemysten kanssa samaa mieltä. Komissio katsoo, ettei yksityinen pankki missään olosuhteissa luopuisi kokonaan eikä osittain tiettyyn yritykseen kohdistuvista vaateistaan yksinkertaisesti siksi, että yritys voisi mahdol- lisesti säilyttää taloudellisen elinkelpoisuutensa. (112) Komissio on eri mieltä erityisesti siitä, että markkinata- loudessa toimiva yksityinen sijoittaja luopuisi 116 maa- talousosuuskunnalle myöntämistään luotoista, joiden arvo on jopa 37,835 miljardia Kreikan drakmaa, ilman näiden tuensaajien minkäänlaista vastasuoritusta. (113) Siksi komissio katsoo, että kaikki edellytykset perusta- missopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamiselle täyttyvät tämän toimenpiteen osalta. Tuki-intensiteetti vastaa mitätöityjen velkojen koko määrää. Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälä (114) Kreikan viranomaisten mukaan maatalousosuuskuntien velkajärjestelyjä koskevan lain nro 2237/94 5 pykälä ei sisällä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Kreikka väittää, että velkajär- jestely kuuluu kaikissa jäsenvaltioissa noudatettavaan tavanomaiseen pankkikäytäntöön eikä aiheuta ylimää- räistä valtion varojen käyttöä. (115) Komissio on tästä asiasta eri mieltä Kreikan viranomais- ten kanssa. (116) Komissio huomauttaa, että voimassa olevien oikeussään- nösten mukaisesti kaikilla Kreikan pankeilla on oikeus toteuttaa velkajärjestelyjä. Ehdot, joita näissä velkajärjes- telyissä noudatetaan, riippuvat kunkin pankin omasta harkinnasta, joka perustuu sen kaupallisessa pankkitoi- minnassa noudattamaan käytäntöön. Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälän voimaantulo mahdollistaa KMP:lle samantyyppisten toimenpiteiden toteuttamisen, mutta ehdot on määritelty yksityiskohtaisemmin. Näin ollen komissio voi olettaa, että toimenpiteitä ei olisi toteutettu tavanomaisin markkinaehdoin, toisin sanoen jos KMP noudattaisi yksityisen velkojan periaatetta ja toimisi yksinomaan kaupalliseen pankkitoimintaan liit- tyvien perusteiden mukaisesti. (117) Ensinnäkin valikoivan menettelyn käyttöönotto supistaa kelpuutettavien yritysten määrää huomattavasti. Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälä koskeekin erityisesti maata- lousosuuskuntia, eikä sitä voida soveltaa muun tyyppi- siin yrityksiin. Toiseksi, vaikka velkajärjestelyihin sovel- lettavien korkojen määrääminen onkin yleensä pankkien harkittavissa, näille järjestelyille säädetään Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälässä hyvin edulliset ehdot jopa 15 vuoden laina-ajalla, johon kuuluu 3 vapaavuotta ja tällaisten lainojen tavanomaista markkinakorkoa 50 pro- senttia alhaisempi korko. (118) Näin ollen komissio katsoo, että toimenpide on valikoiva ja vääristää kilpailua sisèämarkkinoilla. Tuensaajaosuus- kunnat saavat sen myötä kilpailuetuja, jotka eivät ole yksityisen velkojan periaatteen mukaisia. (119) Komissio katsoo, että tuki-intensiteetti vastaa vähintään osuuskunnan koko lainamäärää vastaavan uuden lainan myöntämistä 10-15 vuodeksi korolla, joka on 50 pro- senttia konsolidointilainoihin sovellettavasta tavanomai- sesta markkinakorosta. Koska ohjelmaa sovellettiin 116 tapauksessa eikä komissio voi sulkea pois mahdolli- suutta, että ainakaan joillekin näistä osuuskunnista ei voitaisi myöntää velkajärjestelyä tavanomaisin markki- naehdoin, tuki-intensiteetti voi olla joissakin tapauksissa jopa 100 prosenttia, jos jotakin näistä ossuskunnista ei olisi kelpuutettu velkajärjestelyyn missään olosuhteissa (41 kohta, komission tiedonanto perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä komission direktiivin 80/723/ EY 5 artiklan soveltamisesta teollisuustuotannon alalla toimiviin julkisiin yrityksiin (14). (120) Lisäksi Kreikan väite, jonka mukaan osuuskuntien velko- jen järjestäminen olisi KMP:lle taloudellisesti edullisem- paa kuin pakottaa osuuskunnat kuten AGNO konkurs- siin, ei kestä lähempää tarkastelua. Komissio katsoo, että tämä asia olisi arvioitava tapauskohtaisesti. (14) EYVL C 307, 13. 11. 1993, s. 3. 17. 6. 2002 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 159/15 (121) AGNO-osuusmeijerin tapauksessa Kreikan hallitus tuki sitä mitätöimällä velkoja tai järjestelemällä niitä KMP:n välityksellä ainakin neljässä eri tapauksessa (Kreikan laki nro 2008/92, Kreikan laki nro 2198/94, Kreikan laki nro 2237/94 ja Kreikan laki nro 2538/97). Mikä tahansa yksityinen sijoittaja olisi lisätappioilta välttyäkseen jos- sain vaiheessa kyseenalaistanut osallisuutensa osuuskun- nan toimintaan. (122) Toiseksi Kreikan viranomaiset eivät osoittaneet, että yksityiset pankit olisivat toimineet samalla tavoin sa- moilla ehdoilla maatalousosuuskuntien velkojen huojen- tamiseksi. (123) Kolmanneksi AGNOn velka KMP:lle oli 16,754 miljardia Kreikan drakmaa, kun taas AGNOn nettovarallisuuden markkina-arvo oli noin 7 miljardia Kreikan drakmaa. AGNOn velka muille pankeille (698 miljoonaa Kreikan drakmaa) oli KMP:n saataviin verrattuna vähäinen, mikä osoittaa, että vaikka koko pankkijärjestelmä olisi myön- tänyt AGNOlle edulliset lainaehdot (15), KMP:n tarjoamia etuja ei olisi voinut pitää muiden pankkien tarjoamien etujen kanssa vertailukelpoisena. Vaikka myös asetettu- jen vakuuksien nimellinen kokonaisarvo (44,23 miljar- dia Kreikan drakmaa) ylittää järjesteltävän velan määrän, komissio huomauttaa, että suurin osa näistä vakuuksista yhteisvastuusta osuuskunnan koostuu (30,55 miljardia Kreikan drakmaa) saatavista tai (4,84 miljardia Kreikan drakmaa). Tällaiset vakuudet voivat osoittautua tavallisesti hyvin vaikeasti realisoita- viksi (16) tai epävarmoiksi, riippuen kyseisten saatavien nimenomaisesta luonteesta. jäsenten (124) Siksi komissio katsoo, että kaikki edellytykset perusta- missopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi täyttyvät. Kreikan keskuspankin pääjohtajan 5 päivänä lokakuu- ta 1989 antama asetus nro 1620 (125) Kreikan keskuspankin pääjohtajan 5 päivänä lokakuuta 1989 antamassa asetuksessa nro 1620 säädetään oikeu- dellisesta kehyksestä, jonka mukaisesti Kreikan luottolai- toksilla on oikeus järjestellä velkoja, jotka johtuvat niiden Kreikan drakmoissa tai ulkomaan valuutassa myöntämistä kaikentyyppisistä lainoista. (15) Tiedote EY 9-1984 ja ks. alaviite 14, kohta 3. 2, kolmas luetelma- kohta, soveltuvin osin (koskien yksityistä osuutta). (16) Ks. tuki C 47/95, jonka yhteydessä Italia sai perustamissopimuk- sen 88 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisessa jotta pankit menettelyssä komissiolta luvan myöntää tukea, eivät vaatisi osuuskuntien konkurssien yhteydessä kyseisten ossuskuntien jäsenten henkilökohtaista omaisuutta. (126) Tähän säännökseen liittyi jonkin aikaa tietyn korkotason noudattaminen. Kun Kreikan lain nro 2237/94 5 pykä- län mukaiset konsolidointilainat myönnettiin AGNOlle ja muille osuuskunnille, nämä vähimmäiskorot eivät olleet enää voimassa. (127) Koska Kreikan keskuspankin pääjohtajan 5 päivänä lokakuuta 1989 antaman asetuksen nro 1620 säännök- siä sovelletaan yhtäläisesti ja samojen sääntöjen mukai- sesti sekä julkisiin että yksityisiin Kreikan markkinoilla toimiviin pankkeihin ja velkajärjestelyt kuuluvat tavan- omaiseen pankkikäytäntöön kaikissa Euroopan maissa, komissio päättelee, että tämä säännös ei ole valikoiva. Näin ollen se ei sinänsä ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Jos julkiset pankit ovat käyttäneet näitä säännöksiä velkajär- jestelyjen toteuttamiseen, asiasta on tehtävä tapauskoh- tainen analyysi kunkin toimenpiteen sisältämän tuen luonteen määrittämiseksi. Kreikan keskuspankin pääjohtajan 5 päivänä lokakuu- ta 1989 antaman asetuksen nro 1620 nojalla AGNOlle myönnetty laina (128) Komissio päättelee johdanto-osan 127 kappaleessa, että Kreikan keskuspankin pääjohtajan 5 päivänä lokakuuta 1989 antaman asetuksen nro 1620 säännökset eivät sinänsä merkitse perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. (129) Koska kysymys on velkajärjestelyjen sallimista pankeilla koskevista Kreikassa sovellettavista yleisistä säännöksis- tä, edellä esitetty kanta riippuu KMP:n tosiasiallisesta menettelystä sen järjestellessä osuuskuntien velkoja näi- den hallinnollisten säännösten nojalla. Kyseiset toimen- piteet voivat itse asiassa olla valtiontukea, jos voidaan osoittaa, että KMP:n menettely ei ole markkinataloudessa toimivan yksityisen velkojan periaatteen mukaista. (130) AGNOn tapauksessa koko velkajärjestely koski kaikki- aan 12,044 miljardin Kreikan drakman määrää: 10,145 miljardia Kreikan drakmaa Kreikan lain nro 2237/94 nojalla ja 1,899 miljardia Kreikan drakmaa Kreikan keskuspankin pääjohtajan 5 päivänä lokakuuta 1989 antaman asetuksen nro 1620 nojalla. Kreikan viranomaiset ilmoittavat, että tähän määrään ei voitu soveltaa Kreikan lain nro 2237/94 säännöksiä. KMP:tä ei lisäksi voi rinnastaa yksityiseen velkojaan, koska se on toistuvasti myöntänyt tukea AGNOlle. L 159/16 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 17. 6. 2002 (131) Komissio huomauttaa, että tämä toimenpide liittyy suu- reen velkajärjestelyohjelmaan, joka täyttää perustamisso- pimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätyt ehdot. Vaikka velkajärjestelyehdot ovat AGNOlle epäedullisemmat kuin Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälän mukaiset ehdot, sovellettu korko (21,5 prosenttia) on kuitenkin alhaisempi kuin kyseisenä ajankohtana Kreikassa sovel- lettu viitekorko (26,47 prosenttia). Komissio katsoo, että tämä lisäjärjestely on osa kokonaissuunnitelmaa, jolla AGNOa tuetaan sen velkojen maksussa, ja näin ollen tuki on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN MUKAISET MAHDOL- LISET POIKKEUKSET (136) Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätty valtiontukia koskeva kielto ei ole kuitenkaan ehdoton. Lukuun ottamatta perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohtaa, johon Kreikka vetoaa Kreikan lain nro 2008/92 32 pykälän 2 artiklan nojalla myönnettyjen tukien oikeusperustana, perustamissopimuksen 87 artik- lan 2 kohdassa määrätyt muut poikkeukset ovat tähän tapaukseen ilmeisen soveltumattomia. (132) Komissio katsoo, että tämän menettelyn tukiekvivalentti vastaa velan koko määrän suuruista uutta lainaa korolla, joka on markkinakoron (vähintään kyseisenä ajankohta- na Kreikassa sovelletun viitekoron) ja sovelletun koron erotus, koko lainasopimuksen keston ajan (ks. johdanto- osan 119 kappale. ) Verohelpotukset (133) Valituksen tekijä väittää, että Kreikan yleisen verolainsää- dännön tai osuuskuntalain mukainen osuuskuntien yksi- löllinen kohtelu on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. koskevan komission (134) Valtiontukisääntöjen soveltamista välittömään yritysve- tiedonannon (17) rotukseen 23 kohdan mukaan joidenkin toimenpiteiden yksilölli- nen soveltaminen ei välttämättä merkitse, että ne olisi katsottava valtiontuiksi. Ne voivat olla yleisiä toimenpi- teitä, jotka ovat oikeutettuja järjestelmän yleisen luon- teen perusteella. Mainitun komission tiedonannon 25 kohdan mukaan voi erityisesti olla perusteltua myös verotusjärjestelmän luonteen vuoksi, että osuuskuntia, jotka jakavat kaiken tuottonsa jäsenilleen, ei veroteta osuuskuntina, kun vero kannetaan niiden jäseniltä. (135) Koska tämä tilanne vastaa Kreikan viranomaisten kuvaa- maa tilannetta, komissiolla ei pidä perusteltuna katsoa, että Kreikan verotusjärjestelmän mukainen osuuskuntien yksilöllinen kohtelu olisi perustamissopimuksen 87 ar- tiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. (17) EYVL C 384, 10. 12. 1998, s. 3. PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 2 KOHDAN b ALAKOHTA (137) Vastauksessaan perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn aloittamista koskevaan ilmoitukseen Kreikan viranomaiset vetoavat perustamis- sopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohtaan, jossa määrätään, että luonnononnettomuuksien tai poikkeuk- sellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaami- seksi myönnetty tuki soveltuu yhteismarkkinoille. (138) Vaikka luonnononnettomuuksien ja vastaavien tapahtu- mien aiheuttamien taloudellisten vaikutusten korvaami- seksi myönnetty tuki katsotaankin sinänsä EY:n perusta- missopimuksen mukaiseksi, kaikesta tällaisesta tuesta on kuitenkin ilmoitettava EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätyllä tavalla, ja jäsenvaltion on perusteltava tuki. Vain tällä tavoin komissio voi olla varma, että tällainen tuki todella kuuluu 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan soveltamisalaan. (139) Komissio on ensiksi havainnut, että Kreikan lain nro 2008/92 32 pykälän 2 artiklassa säädetään ensisijai- sesti maatalousosuuskuntien sellaisten velkojen mitä- töinnistä, joiden aiheuttaja on Kreikan valtion toteutta- ja interventiopolitiikka. Vaikka Kreikka ma sosiaali- interventiot väittää, että Kreikan valtion toteuttamat ovat johtuneet 24 luonnononnettomuuden luettelossa mainittujen Kreikkaa vuosina 1982-1989 kohdanneiden tapahtumien seurauksista, se ei osoita näiden luon- nononnettomuuksien ja tuotteiden hinnanmuodostusta koskevien valtion interventioiden välistä syy-yhteyttä. Esimerkiksi yhteys appelsiinien viennistä, aprikoosien markkinoinnista, jääkaapin suunnittelusta ja pöytäolii- vien varastoinnista aiheutuneen vahingon korvaamisen sekä minkä tahansa sellaisen luonnononnettomuuden välillä, joka kuuluu 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan soveltamisalaan, jää vähintään epäselväksi. 17. 6. 2002 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 159/17 (140) Toiseksi yksittäisten osuuskuntien velkojen mitätöinnin syyt sisältävän Kreikan viranomaisten toimittaman 116 arviointilomakkeen analysointi osoittaa, että vahin- gon syynä ei ole ollut yhdessäkään tapauksessa vahingol- lisista sääolosuhteista johtuva luonnononnettomuus. Vain 6 osuuskuntaa (AGNO-osuusmeijeri mukaan lu- kien) hyötyi Tsˇernobylin ydinvoimalaonnettomuuteen liittyvistä velkojen mitätöinneistä. (141) Kolmanneksi komissio huomauttaa, että Kreikan valtio on korvannut osuuskunnille vuoden 1992 jälkeen vahin- koja, jotka ovat väitteen mukaan aiheutuneet maatalous- tuotannolle vuosina 1982-1989 esiintyneistä luon- nononnettomuuksista ja poikkeuksellisista tapahtumis- ta. Näin ollen korvausta on voitu maksaa joissakin tapauksissa jopa kymmenen vuoden kuluttua tapahtu- masta. (142) Nykyisen käytännön mukaan (18) komissio katsoo, että jos tukea maksetaan vasta useita vuosia kyseisen tapahtu- man jälkeen, on olemassa todellinen vaara, että kyseisen tuen maksaminen aiheuttaa samoja taloudellisia vaiku- ja koska ei tuksia kuin toimintatuki. Tämän vuoksi ole esitetty sellaisia nimenomaisia perusteluja, jotka liittyisivät esimerkiksi tapahtuman luonteeseen ja laajuu- teen taikka vahingon ilmenemiseen viiveellä tai jatkuva- na, komissio ei hyväksy kansallisia tukia, jotka on myönnetty myöhemmin kuin kolme vuotta itse tapahtu- man jälkeen. Noudatettu käytäntö on vähän aikaa sitten vahvistettu maatalousalan valtiontukia koskevien yhtei- sön suuntaviivojen kohdassa 11. 1. 2 (19). Hallinnollisia vaikeuksia, joihin Kreikan viranomaiset vetoavat, ei voi pitää hyväksyttävänä perusteena, koska vuodesta 1982 alkaen tapahtuneiden vahinkojen korvaamisesta sääde- tään jo vuonna 1992 hyväksytyssä laissa. (143) Komissio huomauttaa lisäksi AGNO-osuusmeijerille Kreikan lain nro 2008/92 nojalla Tsˇernobylin ydinvoi- malaonnettomuuden vuoksi myönnettyä tukea koskien, että ainakin osa tappioista on laskettu vertaamalla AGNOn tuottajilleen maksamia keskihintoja ja samojen raaka-aineiden tavoitehintoja. Näin ollen tappiot johtu- vat maidon korkeammista tuottajahinnoista eikä itse poikkeuksellisesta tapahtumasta. (144) Edellä esitetyistä syistä komissio ei voi katsoa, että Kreikan lain nro 2008/92 32 pykälän 2 artiklan sään- nökset täyttäisivät perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määrätyt ehdot. (18) Katso ennakkotapaus C 51/96. (19) EYVL C 28, 1. 2. 2000, s. 2. PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 3 KOHTA (145) Komissio katsoo, että tukitoimenpiteiden tavoitteena ei ole perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla edistää Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen toteuttamista eikä poistaa jäsenvaltion taloudessa olevaa vakavaa häiriötä. Niiden tavoitteena ei myöskään ole perustamis- sopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukai- nen kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistäminen. Siksi on tarpeen harkita, voidaanko toteutettuihin toimenpi- teisiin soveltaa joko perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tai 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyjä poikkeuksia. Kreikan lain nro 2008/92 32 pykälän 2 artikla (146) Kreikan lain nro 2008/92 32 pykälän 2 artiklaan perustuvat velkojen mitätöinnit on toteutettu sikäli, kun velat ovat johtuneet Kreikan valtion antamien ohjeiden mukaisen sosiaali- tai interventiopolitiikan toteuttami- sesta. Vaikka komissio on kehottanut Kreikan viran- omaisia perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn aloittamisen yhteydessä toimitta- maan kaikki näitä sosiaali- ja interventiopolitiikkoja koskevat tiedot, mukaan lukien arvio kyseisistä kansalli- sista politiikoista yhteiseen maatalouspolitiikkaan verrat- tuna, Kreikan viranomaiset eivät ole toimittaneet pyydet- tyjä tietoja. (147) Lakiluonnosta ja niitä 116 tapausta, joissa velkojen mitätöintiin on tosiasiallisesti suostuttu, koskevan ana- lyysin perusteella voidaan päätellä, että velkojen mitä- töinnin kaikki syyt liittyivät osuuskunnille tiettyjen toi- mintojen vuoksi aiheutuneisiin menoihin. Komissio kat- soo, että kaikki velkojen mitätöintien perustelut (tuotan- totuet, maataloustuotteiden keräily ja markkinointi, maataloustuotteiden varastointi, tuotantoprosessissa tar- vittavan materiaalin hankinta, juoksevat toimintakulut, tuholaismyrkkyjen ja eläinten rehun hankinta, velat KMP:lle, kiinteistä hinnoista johtuvat vahingot, hallin- nollisten toimenpiteiden korvaaminen, Tsˇernobylin on- nettomuudesta aiheutuneiden vahinkojen korvaaminen ja investoinnit) johtavat toimintatukiin, joita komissio ei siksi voi perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla hyväksyä. L 159/18 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 17. 6. 2002 (148) Erityisesti Tsˇernobylin onnettomuuden aiheuttamien va- hinkojen korvaamiseksi myönnetyt tuet on katsottava toimintatuiksi, koska ne eivät täytä perustamissopimuk- sen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määrättyjä ehtoja. Samoin tuet, joilla osuuskunnille korvataan in- vestointeja, on katsottava toimintatuiksi, koska ne takau- tuvasti maksettuina tukina vain parantavat osuuskuntien investoinnin toteuttamisen jälkeistä rahoitustilannetta tarjoamatta minkäänlaista kannustinta investointien toteuttamiseksi ja samalla kyseisen alan kehittämi- seksi (20). alan ylikapasiteettiin yhteisössä siten, että yhteisön tasol- la syntyvä alakohtainen ongelma on vakavampi kuin alkuperäinen alueellinen ongelma; tässä yhteydessä on tarpeen soveltaa alakohtaista lähestymistapaa ja erityi- sesti on noudatettava yhteisön sääntöjä, direktiivejä ja suuntaviivoja, joita sovelletaan tiettyihin teollisuuden (teräs- ja laivanrakennusteollisuuden sekä synteettisiä kuituja, tekstiilejä ja vaatteita valmistavan teollisuuden) ja maatalouden sektoreihin sekä teollisuusyrityksiin, joiden toimialaan maataloustuotteiden jalostaminen kuuluu (23). (149) Kreikan viranomaisten huomautukset vahvistavat sen, että toimenpiteen tavoitteena on vapauttaa tuensaajat veloistaan ja että tuensaajilta ei edellytetä mitään vasta- suoritusta, jonka voitaisiin katsoa edistävän tiettyjen taloudellisten toimintojen tai tiettyjen alueiden kehittä- mistä. Tässä mielessä ei pelkkää mainintaa osuuskunnan elinkelpoisuudesta voida pitää vastasuorituksena. Sitä, että osuuskunnat ovat sääntöjensä mukaan velvolliset ottamaan vastaan jäsentensä koko tuotannon, ei voi käyttää perusteena tämän päätelmän muuttamiseksi, koska osuuskunnan sääntöjen hyväksyminen ei ole pakollista. Oikeustapauksissa vahvistetut periaatteet (21) huomioon ottaen komission on siksi pääteltävä, että toimenpiteeseen ei voida soveltaa perustamissopimuk- sen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta. (152) Maatalouden alalla, joka kattaa liitteessä I mainittujen tuotteiden tuotannon, jalostuksen ja markkinoinnin, komissio on noudattanut useiden vuosien ajan johdon- mukaista politiikkaa, jonka mukaan se on kieltänyt toimintatuet kaikilla alueilla, perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetut alueet mukaan lukien. (153) Yksittäisten tukien pitkän luettelon tutkiminen osoittaa suoraan, että toimenpide on omiaan heikentämään yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti vahvistettujen yhteisten markkinajärjestelyjen toimivuutta. Osuuskun- nille onkin korvattu kustannuksia, jotka ovat aiheutuneet tavallisesti näiden yhteisten markkinajärjestelyjen puit- teissa toteutetuista toimenpiteistä. (150) Vaikka Kreikan viranomaiset eivät ole nimenomaisesti vedonneet perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohtaan, ne väittävät, että toimenpiteet olivat luonteeltaan alueellisia, koska osuuskunnat edustavat vuoristoissa, kukkuloilla ja epäsuotuisilla alueilla toimi- vien suurten viljelijäryhmien etua. (151) Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c ala- kohtaa aluetukiin sovellettaessa noudatettavaa menette- lyä koskevan vuonna 1988 annetun komission tie- donannon (22) I. 6 kohdassa sanotaan, että komissio voi tunnustaen poik- kyseisten alueiden erityisvaikeudet keuksellisesti hyväksyä tiettyjen toimintatukien myöntä- misen luetelmakohdissa i-v mainittujen erityisten ehto- jen täyttyessä. Näiden ehtojen ii luetelmakohdassa sano- taan, että tuen pitää olla tarkoitettu edistämään kestävää ja tasapainoista taloudellista kehitystä eikä se saa johtaa (154) Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on noudattanut tuo- jonka mukaan mioissaan johdonmukaista periaatetta, jäsenvaltioita kielletään ottamasta käyttöön kansallisia toimenpiteitä, jotka todennäkösesti heikentävät yhteisen markkinajärjestelyn puitteissa vahvistettua hinnanmuo- dostusmekanismia (24). Koska yhteistä maatalouspoli- tiikkaa sovelletaan ensisijaisena ennen perustamissopi- muksen valtiontukia ja kilpailua koskevia määräyksiä (perustamissopimuksen 36 artikla) (25), maataloustuot- teiden markkinoilla sovellettavan yhteisen markkinajär- jestelyn vastaisia kansallisia toimenpiteitä ei voida mis- sään tapauksessa hyväksyä osana valtiontukiohjelmaa sillä perusteella, että toimenpide kuuluu poikkeusmää- räyksen soveltamisalaan. (155) Edellä esitetyn perusteella on pääteltävä, että Kreikan lain nro 2008/92 32 pykälän 2 artiklan säännökset sisältävät 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontu- kea, johon ei voida soveltaa mitään 87 artiklan 2 tai 3 kohdan poikkeusmääräyksistä. (20) Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C 730/79, Philip Morris, 17. 9. 1989 antama tuomio, Kok. 1989, s. 2671-2693. (21) Erityisesti ensimmäisen asteen tuomioistuimen asiassa T-459/93, Siemens v. komissio, 8. 6. 1995 antama tuomio, Kok. 1995, s. II- 1675, ja samassa yhteydessä mainitut ennakkotapaukset. (22) EYVL C 212, 12. 8. 1988, s. 2. Alueellisia valtiontukia koskevat (23) Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-165/97, Espanja v. komis- sio (Piezas y Rodajes SA), 14. 1. 1997 antama tuomio, Kok. 1997, s. I-0135. (24) Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa 35/88, KYDEP, 12. 6. 1990 antama tuomio, Kok. 1990, s. I-3125. (25) Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa 177/78, Pigs and suuntaviivat – kohta 2 (EYVL C 74, 10. 3. 1998, s. 10). Bacon Commission v. McCarren, Kok. 1979, s. 2161. 17. 6. 2002 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 159/19 (156) Sama päätelmä koskee edellä esitetyn tukiohjelman yksittäisenä soveltamistapauksena myös AGNO-osuus- meijerille myönnettyä tukea (851 miljoonaa Kreikan drakmaa). (162) Näissä olosuhteissa komission on otettava huomioon asiaan kuuluvien yhteisön suuntaviivojen kaikki näkö- kohdat, eli pelastustuet ja rakenneuudistustuet sovellet- tuina sekä maataloutta koskevien erityissääntöjen että yleisten sääntöjen mukaisesti. (157) Kreikan lain nro 2198/94 19 artiklan nojalla AGNOlle myönnetyn tuen (529,89 miljoonaa Kreikan drakmaa) erityistapauksesta komissio toteaa, että tuki käsittää Tsˇernobylin ydinvoimalaonnettomuuteen liittyvän va- hingon myöhään maksetusta korvauksesta kertyneen koron. Koska tuella on sama tavoite kuin Kreikan lain nro 2008/92 32 pykälän 2 artiklan nojalla myönnetyllä tuella, edellä esitetty päätelmä koskee myös sitä. KREIKAN LAIN NRO 2237/94 5 PYKA¨ LA¨ (158) Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakoh- dassa määrätään, että yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristirii- taisella tavalla. (159) Vaikka Kreikan viranomaiset eivät ole erityisesti vedon- neet tähän, Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälän sään- nöksiä olisi tarkasteltava ottaen huomioon kyseiset määräykset. (160) Komissio on arvioinut kyseisiä säännöksiä menettelyn alkuvaiheessa ottaen huomioon tukien myöntämisajan- kohtana ja perustamissopimuksen 88 artiklan 2 koh- dassa määrätyn menettelyn aloittamisajankohtana voi- massa olleet suuntaviivat (26). Näitä suuntaviivoja on sen jälkeen muutettu uusilla vaikeuksissa olevien yritysten hyväksi myönnettävää valtiontukea koskevilla säännöil- lä, joihin sisältyy kyseisten tukien myöntämisessä maata- loussektorille sovellettavia erityisehtoja (27) ja jotka ovat tulleet voimaan 1 päivänä tammikuuta 1998. Sen jälkeen nämä suuntaviivat on vahvistettu vuoden 1999 puolivä- lissä (28). Oikeusvarmuuden takaamiseksi menettely arvi- oidaan perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn aloittamishetkellä voimassa ollei- den perusteiden mukaisesti. (161) Yhteisön vuoden 1994 suuntaviivojen 2. 2 kohdassa on säädetty, että jäsenvaltiot voivat harkintansa mukaan jatkaa erityisten maatalousalaa koskevien komission sääntöjen soveltamista tämän tyyppisiin maatalouden tukiin. Koska toimenpiteitä ei ole aikaisemmin ilmoitettu komissiolle eikä Kreikka ole hyväksynyt toimenpiteen tukiluonnetta, se ei ole ilmoittanut, mitä sääntöjä se haluaa komission soveltavan tämän tutkiessa toimenpi- teiden yhdenmukaisuutta perustamissopimuksen mää- räysten kanssa. Erityissäännöt yritysten pelastamiseksi ja rakenteen uudistamiseksi maataloussektorilla (163) Maataloussektorin erityissääntöjen perusteella, joita voi- taisiin soveltaa yleisten sääntöjen vaihtoehtona, tukea rajoittavat määrällisesti maatilan tai kyseisen yrityksen pääoman tietyt ominaispiirteet. Jos kyseinen maatila tai yritys on vaarassa siksi, että se ei kykene maksamaan velkojaan, jäsenvaltioilla on komission politiikan mukai- sesti mahdollisuus turvata kyseiset investoinnit myöntä- mällä tietyt ehdot täyttävää rakenneuudistustukea. (164) Komission aikaisempi käytäntö maatalousalalla (29) voi- daan tiivistää seuraavasti: a) b) Tuet (esimerkiksi korkojen maksamiseen) on koh- dennettava olemassa olevien, investointien rahoit- tamiseen otettujen lainojen rahoituskulujen keven- tämiseen. Vastaavasti mahdollisten olemassa olevien tukien, jotka on myönnetty silloin kun lainat on otettu, ja uusien tukien yhteissumma ei saa ylittää komission yleisesti hyväksymiä määriä: – – alkutuotannon investointien osalta 35 pro- senttia tai asetuksen (EY) N:o 950/97 (30) 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla epäsuo- tuisilla alueilla 75 prosenttia; jalostuksen tai markkinoinnin investointien osalta 55 prosenttia (75 prosenttia tavoitteen 1 kohdealueilla) mikäli ne noudattavat yhtei- sön suuntaviivoissa määriteltyjä ehtoja maata- loustuotteiden jalostukseen ja markkinointiin liittyviin investointeihin myönnettävien tu- kien suhteen (31). (26) Ks. alaviite 7. (27) EYVL C 283, 19. 9. 1997, s. 2. (28) EYVL C 288, 9. 10. 1999, s. 2. (29) Ks. alaviite 8 sekä ennakkotapaukset N 864/97 ja C 65/97. (30) EYVL L 142, 2. 6. 1997, s. 1. (31) EYVL C 29, 2. 2. 1996, s. 4. L 159/20 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 17. 6. 2002 c) Uusien tukien on oltava yhdenmukaisia uusien lainojen korkojen tarkistusten kanssa, jotka on toteutettu rahan hinnan vaihtelun huomioon otta- miseksi (tukien lisäyksen on oltava pienempi tai yhtä suuri kuin uusien lainojen korkojen muutok- set), tai koskettava maatiloja, jotka pystyvät todista- maan elinkelpoisuutensa, erityisesti sellaisissa ta- pauksissa, joissa olemassa olevista lainoista johtu- vat rahoituskulut ovat niin suuret, että maatilan toiminta uhkaa vaarantua ja tulla lopulta ajetuksi konkurssiin. (168) Komissiolla ei ole käytettävissään tarvittavia tietoja voi- dakseen arvioida toisen, neljännen ja viidennen ehdon täyttymistä. Komissio toteaa kuitenkin, että ensimmäi- nen ja kolmas ehto ovat selvästi jääneet täyttymättä. Konsolidointilainat onkin myönnetty 15 vuoden ajaksi markkinakorkoja 50 prosenttia alhaisemmilla koroilla. (169) Näin ollen Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälä ei täytä vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiselle asetettuja yhteisön ehtoja. (165) Komissio päättelee, että tuet eivät vastaa maatalousyri- tysten rakenteiden uudistamista koskevia erityisiä perus- teita yksinkertaisesti siksi, että järjesteltävät velat eivät välttämättä liity investointien toteuttamiseen. Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälän mukaan velkaantuneisuu- delle voikin olla myös muita syitä, mikäli niiden voidaan osoittaa johtuvan objektiivisista ja ulkoisista olosuh- teista. Pelastustuki (166) Komissio katsoo yleisenä huomautuksena, että Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälän henki ja kirjain eivät vastaa vaikeuksissa olevien yritysten yleistä pelastamistavoitet- ta, jonka mukaan vaikeuksissa oleville yrityksille tarjo- taan lyhyt hengähdystauko, jonka aikana voidaan etsiä pitkäkestoista ratkaisua. Näiden säännösten tavoitteena onkin tarjota sellaisenaan pitkän aikavälin ratkaisu maa- talousosuuskuntien rahoitusvaikeuksiin. (167) Komission kriteerien mukaisesti pelastustukien on: – – – – oltava luottotakuita tai markkinakorkoisina luottoi- na annettavia rahoitukseen liittyviä tukia; rajoituttava määrältään sellaisiksi, että yritys voi toimia (esimerkiksi kattaa palkkakustannukset ja rutiinihankinnat); oltava maksettavissa ainoastaan tarvittavan ja toteuttamiskelpoisen tervehdyttämissuunnitelman laatimiseksi tarvittavan ajan (yleensä enintään kuusi kuukautta); oltava perusteltuja vakavien yhteiskunnallisten vai- keuksien vuoksi eivätkä ne saa vaikuttaa kohtuutto- man kielteisesti toisten jäsenvaltioiden elinkeinojen tilanteeseen; Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamista koskevat yhteisön yleiset suuntaviivat (170) Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakentei- den uudistamiseksi tarkoitettua valtion tukea koskevien yhteisön suuntaviivojen osalta komissio noudattaa yleis- tä periaatetta, jonka mukaan rakenneuudistustuki salli- taan vain olosuhteissa, joissa rakenneuudistustuen salli- misen voidaan osoittaa olevan yhteisön edun mukaista. (171) Muodollisesti katsoen Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälä sisältää järjestelmän vaikeuksissa olevien maatalous- osuuskuntien rakenteen uudistamiseksi. Asiaa koskevien ja 4. 2. kohdan nojalla komissio suuntaviivojen 4. 1. katsoo, että vaikeuksissa olevien yritysten rakenteen uudistamista koskevien tukijärjestelmien hyväksyminen on mahdollista vain, täyttävät pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) määritel- män sellaisena, kuin se sisältyy kyseisenä ajankohtana voimassa olleisiin maatalousalalle tarkoitettua valtiontu- kea koskeviin asianmukaisiin yhteisön suuntaviivoi- hin (32). Suurilta yrityksiltä suuntaviivoissa edellytetään erillistä ilmoitusta kaikista myönnetyistä tuista. jos kyseiset yritykset (172) Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälässä ei ole nimenomaista määräystä, jolla tuki rajoitettaisiin koske- maan vain yhteisön määritelmän mukaisia pk-yrityksiä. Vaikka näistä säännöksistä ei ole asianmukaisesti ilmoi- tettu perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrätyllä tavalla, komissio toteaa, että Kreikan viran- omaisten mukaan 116 maatalousosuuskuntaa on käyttä- nyt järjestelmää. (173) Yksi tuensaajista on ollut AGNO-osuusmeijeri, jota ei voida pitää asiaa koskevissa yhteisön suuntaviivoissa tarkoitettuna pk-yrityksenä. Vuoden 1993 lopussa AGNOn henkilöstömäärä olikin 912 (pk-yritysten enim- mäismäärä on 250) ja sen liikevaihto oli 60 miljoonaa euroa (tukea myönnettäessä enimmäismäärä oli 20 mil- joonaa euroa). – oltava periaatteessa ainutkertaisia toimia. 23. 07. 1996, s. 4. (32) EYVL C 213, 19. 8. 1992, s. 10, nykyisin EYVL C 213, 17. 6. 2002 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 159/21 (174) Siksi komissio päättelee, että osuuskuntien rakenne- uudistusjärjestelmää ei ollut rajoitettu koskemaan vain asiaa koskevien yhteisön suuntaviivojen mukaisia pk- yrityksiä. Näin ollen komissio ei voi hyväksyä kyseistä järjestelmää. (175) Lisäksi Kreikan viranomaiset ovat jättäneet toimittamatta komissiolle 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä pyydetyt yksityis- kohtaiset tiedot järjestelmän soveltamisesta kaikkiin 116 osuuskuntaan eikä vain AGNOn erityistapaukseen. (176) Sisällöllisesti rakenneuudistustuen hyväksyminen voi olla mahdollista vain, jos seuraavat yleiset ehdot täyt- tyvät: tava mahdollisimman vähäiseksi ja niiden on oltava suhteessa yhteisön odottamaan hyötyyn. Tuensaa- jien odotetaan osallistuvan merkittävällä tavalla rakenteen uudistamista koskevan suunnitelman ra- hoitukseen omilla varoillaan tai ulkopuolisella markkinaehtoisella rahoituksella. Kilpailun vääris- tymien rajoittamiseksi tuesta ei saa kertyä yrityksel- jotka se voisi käyttää le ylijäämäisiä rahavaroja, aggressiiviseen, markkinoita vääristävään toimin- taan. d) Rakenteen uudistamista koskevan suunnitel- man lopullinen täytäntöönpano ja edellytysten noudattaminen Yrityksen on pantava komission hyväksymä raken- teen uudistamista koskeva suunnitelma täytäntöön kokonaisuudessaan ja noudatettava kaikkia komis- sion asettamia velvoitteita. a) Elinkelpoisuuden palauttaminen e) Seuranta ja vuosikertomukset Kaikkien rakenteen uudistamista koskevien suunni- telmien on palautettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja kuntoisuus kohtuullisessa ajassa ja sen tuleviin toiminnan edellytyksiin liittyvien realististen oletusten perusteella. Elinkelpoisuuden parantumisen on pääasiassa johduttava yrityksen sisäisistä toimenpiteistä ja se voi perustua ulkoisiin tekijöihin vain sikäli, kuin arviot näiden tekijöiden kehittymisestä on laajalti hyväksytty. Jotta raken- teen uudistamista koskeva suunnitelma täyttäisi elinkelpoisuusperusteen, yrityksen on voitava sen avulla kattaa kaikki kustannuksensa, mukaan lukien poistokustannukset ja rahoituskulut, sekä saada pääomasta vähimmäistuotto siten, että yritys voi kilpailla markkinoilla omin voimin. b) Kilpailun perusteettoman vääristymisen välttä- minen tukea myönnettäessä On toteutettava sellaisia toimenpiteitä, että haitalli- set vaikutukset kilpailijoihin jäävät mahdollisim- man pieniksi. Jos objektiivinen arviointi kysynnän ja tarjonnan tilanteesta osoittaa, että alalla on rakenteellista ylituotantoa, rakenteen uudistamista koskevalla suunnitelmalla on suhteessa saadun tuen määrään osallistuttava Euroopan yhteisön merki- tyksellisten markkinoiden rakenteen uudistamiseen supistamalla peruuttamattomasti kapasiteettia tai poistamalla sitä. Myönnetyn rakenneuudistustuen käyttöä on seurat- tava säännöllisin väliajoin annettavilla asianmukai- silla kertomuksilla. (177) Elinkelpoisuuden palauttamisen osalta Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälän säännöksissä ja KMP:n kiertokir- jeissä nro 150/94 ja 22/95 toimenpiteen soveltamisen ehdoksi asetetaan osuuskunnan nykyaikaistamista ja kehittämistä koskevan toteutettavuustutkimuksen to- teuttaminen. Tämän toteutettavuussuunnitelman avulla pitäisi voida osoittaa, että maatalousosuuskunta kykenee täyttämään taloudelliset velvoitteensa KMP:tä kohtaan. (178) Näihin järjestelyihin KMP voisi liittää ehtoja, joilla var- mistettaisiin nykyaikaistaminen (hallinnon tai organisaa- tion tasolla) vähentämällä toimintakuluja (henkilöstön määrää supistavat toimenpiteet ja/tai muut tarvittavat kustannuksia säästävät toimenpiteet), myymällä tuotta- matonta omaisuutta ja vahvistamalla omaa pääomaa (ottamalla käyttöön toimitettuja tuotteita koskevia mak- suja ja lisäämällä jäsenten osallistumista ossuspääo- maan). c) Rakenteen uudistamisen kustannuksiin ja hyö- tyyn suhteutettu tuki Rakenteen uudistamisen mahdollistamiseksi tarvit- tavan tuen määrä ja osuus rahoituksesta on rajoitet- (179) Toteutettavuussuunnitelmiin kuuluvat myös täydelliset aikataulut rahoituksen rakenneuudistuksen saattamisek- si päätökseen (kunkin yksittäisen osuuskunnan osalta erikseen), määräykset aikaisempien velkajärjestelyjen pa- lauttamisesta ennalleen, ja määräykset suunnitelman etenemisen säännöllisestä ja läheisestä seurannasta. L 159/22 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 17. 6. 2002 (180) Vaikka Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälän säännökset liittyvät maatalousosuuskunnista KMP:lle aiheutuvan ra- hoituksellisen riskin vähentämiseen ja ne mahdollistavat velan säännölliset lyhennykset, komissio hyväksyy kun- kin osuuskunnan osalta suoritettavan toteutettavuustut- kimuksen suuntaviivoissa tarkoitetuksi rakenneuudistus- suunnitelmaksi. Näiden toteutettavuustutkimusten tar- koituksena onkin varmistaa pääasiassa sisäisin toimenpi- tein ohjautuvan rakenneuudistusprosessin rahallinen tuki. (181) Toisen ehdon osalta Kreikan lain nro 2237/94 5 pykä- jotka Kreikan lässä ei ole säännöstä toimenpiteistä, toteutettava, että haitalliset vaikutukset valtion olisi kilpailijoihin jäisivät mahdollisimman pieniksi. Lisäksi tukijärjestelmää sovelletaan osuuskuntiin, jotka toimivat koko maatalousalalla mukaan lukien osa-alueet, joilla esiintyy rakenteellista ylituotantoa, kuten 88 artiklan 3 kohdassa määrätyn menettelyn aloittamisajankohtana voimassa olleen maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämiseen myönnettävään tukeen sovellettavia alakohtaisia rajoituksia koskevan komission päätöksen 94/173/EY (33) liitteen 2. 3. kohdassa on todettu. Edellä mainittu artikla eivätkä sen soveltamissäännöt eivät sisällä säännöksiä, joiden mukaisesti tuensaajaosuuskun- tien olisi peruuttamattomasti supistettava tai poistettava kapasiteettiaan edistääkseen merkityksellisten markki- noiden rakenteen uudistamista Euroopan tasolla. (182) Tähän asiaan liittyen on todettava, että Kreikan viran- omaisten väitteistä poiketen päätöstä 94/173/EY sovel- lettiin yhteisön kaikilla alueilla niin, että tietyt poikkeus- perusteet koskivat tavoitteen 1 alueita kuten Kreikkaa. On syytä muistaa, että kun joidenkin alojen ylituotantoa sekä yhteisrahoituksella toimivien että kansallisten tu- kien myöntämistä varten arvioidaan, päätöstä 94/173/ EY käytetään suuntaa-antavana välineenä eikä ehdotto- mana tietolähteenä. Muita ylituotannosta osoittavia mit- tareita on myös voitu tarvittaessa käyttää (esimerkiksi markkinatutkimuksia). (183) Kreikan viranomaiset väittävät, että nykyisessä laissa on säännöksiä, joilla velvoitetaan supistamaan tai poista- maan tuotantokapasiteettia, toisin sanoen lopettamaan tappiolliset toiminnot. Komissio katsoo, että Kreikan laissa nro 2237/94 ja sen soveltamissäännöissä osuus- kuntia ei kehoteta supistamaan tuotantokapasiteettiaan, vaan ne velvoitetaan ainoastaan poistamaan tarpeeton omaisuutensa. Käyttämättömästä tai tuottamattomasta kapasiteetista luopuminen ja tarpeettoman omaisuuden poistaminen on täysin perusteltua pääoman ja vastuiden (33) Ks. alaviite 10. tasapainon palauttamiseksi ja se on tarpeen elinkelpoi- suuden palauttamiseksi osuuskunnan tasolla. Komissio ei voi kuitenkaan pitää tätä säännöstä velvoitteena supistaa kapasiteettia niin, että se olisi katsottava toimen- piteestä etua saavan osapuolen todelliseksi vastasuori- tukseksi, joka edistäisi kyseisen alan rakenneuudistusta yhteisön tasolla. (184) Yhteisön suuntaviivojen 3. 2. 3. kohdassa käsitellään ra- kenneuudistustuen erityisedellytyksiä tukialueilla. Ky- seisten säännösten mukaisesti komissio voi noudattaa tukialueilla tiettyä joustavuutta, jos se on alueellisten kehittämistarpeiden vuoksi perusteltua (87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohta), vaadittaessa kapasiteetin supistamista silloin, kun markkinoilla on rakenteellista ylituotantoa. Komissio ei voi kuitenkaan hyväksyä yleistä poikkeusta tästä vaatimuksesta. Kreikan viranomaiset eivät olekaan esittäneet perusteita tällaisen joustavuuden noudattamiselle tapauksessa, jossa toimenpide koskee maataloustuotannon kaikkia osa-alueita koko Kreikassa. (185) Kolmas ehto liittyy rakenneuudistustuista aiheutuvien kustannusten ja niistä koituvien etujen väliseen suhtee- seen yhteisön näkökulmasta. (186) Ensiksi on todettava, ettei Kreikan lain nro 2237/ 94 5 pykälässä eikä sen soveltamissäännöissä rajoiteta kullekin yksittäiselle osuuskunnalle myönnettävän ra- kenneuudistukseen tarvittavan edun kokonaismäärää mahdollisimman vähäiseksi. Siksi komissio ei voi var- mistua siitä, että myönnetty tuki on ollut kaikissa tapauksissa tarpeeseen nähden mahdollisimman vä- häinen. (187) Siksi komissio ei voi varmistua, ettei osuuskunnille kertynyt yhdessäkään 116 tapauksesta myönnettyjen velkajärjestelyjen ansiosta ylimääräisiä käteisvaroja (tai uutta lainanottokykyä), joita ne voisivat käyttää aggres- siiviseen, markkinoita vääristävään toimintaan. (188) Lisäksi komissio katsoo, että toimenpiteet kuten osuus- pääoman korotus, tuotteiden toimitusyksikköön perus- tuvan maksun käyttöönotto ja tarpeettoman omaisuu- den myynti voidaan katsoa tukitoimenpiteistä etua saa- vien osapuolten vastasuoritukseksi, jos kyseisten maksu- jen ja myyntien tuotto käytetään rakenneuudistuksen rahoittamiseen. Tieto siitä, missä laajuudessa tätä vaadi- taan, antaisi komissiolle mahdollisuuden arvioida, voi- daanko osallistumista rahoitukseen pitää komission suuntaviivojen mukaisesti merkittävänä. On kuitenkin huomattava, ettei Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälässä eikä sen soveltamissäännöissä määritellä vähimmäista- soa, jolla tuensaajan osallistumista rahoitukseen voidaan pitää merkittävänä. 17. 6. 2002 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 159/23 selvillä, kyseiset (189) Neljännen ehdon (rakenteen uudistamista koskevan suunnitelman lopullinen täytäntöönpano) osalta komis- sio huomauttaa, että liiketoimintasuunnitelman seuran- nan on hoitanut KMP. Kreikan viranomaiset ovat ainakin yhdessä tapauksessa ilmoittaneet, etteivät alku- peräiset riittäviä rakenneuudistustoimenpiteet olleet takaamaan osuuskunnan elinkelpoisuutta. Siksi osuus- kunta velvoitettiin toteuttamaan kaksi lisätoimenpitei- den sarjaa. Tässä tapauksessa KMP on ottanut vastatak- seen suoraan ossuskunnan johtamisesta. Vaikka tähän KMP:n valvontaan liittyvien ehtojen tarkat yksityiskoh- dat toimet osoittavat, eivät ole rakenneuudistustoimia ole kaikissa tapauksissa ettei toteutettu kokonaan. Toisaalta tämä osuuskunnan ottaminen KMP:n suoraan valvontaan on ristiriidassa lain soveltamissääntöjen kanssa, koska niissä viitataan velkajärjestelyn peruttamiseen ja aikaisemmin vallin- neen tilanteen palauttamiseen, jos velan lyhennykset viivästyvät yli 6 kuukautta. Lisäksi rakenneuudistusoh- jelmien täydellisen noudattamisen varmistamatta jättä- minen ja osuuskunnan ottaminen KMP:n valvontaan voi merkitä lisätukea kyseisille osuuskunnille (34). Siksi komissio ei voi varmistua siitä, että elinkelpoisuuden palauttavat toimenpiteet on täysin toteutettu kaikissa Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälän mukaisesti sovituissa velkajärjestelytapauksissa. (190) Viidennen ehdon osalta komissio huomauttaa, että hyväksytyissä täytäntöönpanosäännöissä edellytetään velkajärjestelyjen usein toistuvaa seurantaa. Kreikka ei ole kuitenkaan toimittanut komission perustamissopi- muksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn aloittamisen yhteydessä pyytämää yksityiskohtaista kertomusta näiden toimenpiteiden yleisestä täytäntöön- panosta. (191) Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälän määräykset eivät ole yhteisön yleisten suuntaviivojen mukaisia. Vaikka järjestelmää näin ollen sovellettaisiinkin vain voimassa olevissa yhteisön suuntaviivoissa tarkoitettuihin pk- yrityksiin, komissio ei voisi sitä hyväksyä. (34) Yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-295/97, Piaggio, 17. 6. 1999 antama tuomio. Ei vielä julkaistu. Erityistapaus, jossa AGNO-osuusmeijerille on myön- netty tukia Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälän ja Kreikan keskuspankin pääjohtajan 5 päivänä lokakuu- ta 1989 antaman asetuksen nro 1620 nojalla (192) Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälässä säädetään järjestel- mästä vaikeuksissa olevien maatalousosuuskuntien ra- kenteen uudistamiseksi. AGNO-osuusmeijeri on vain yksi järjestelmästä etua saanut osuuskunta. Yleisperiaat- teena komissio katsoo, että arviot, jotka koskevat perus- tamissopimuksen 87 ja 88 artiklassa tarkoitettujen jär- jestelmien soveltamisesta yksittäistapauksiin, eivät vaiku- ta järjestelmän soveltuvuuteen yhteismarkkinoille. Ot- taen kuitenkin huomioon, että niin valitus kuin Kreikan viranomaisten ja KMP:n huomautuksetkin koskevat AGNO-osuusmeijeriä, komissio katsoi asianmukaiseksi tarkastella perustelunomaisesti AGNOlle myönnettyä tukea vaikeuksissa olevien yritysten pelastamista ja ra- kenteiden uudistamista koskevien yleisten ehtojen poh- jalta. (193) Lisäksi AGNOlle Kreikan lain nro 2237/94 5 päivänä nojalla myönnetyn tuen ja Kreikan keskuspankin pääjoh- tajan 5 päivänä lokakuuta 1989 antaman asetuksen nro 1620 nojalla myönnetyn tuen toisiaan täydentävä luonne sekä niiden tavoitteiden ja välineiden samankal- taisuus huomioon ottaen tämä arviointi toteutetaan samanaikaisesti kummankin tuen osalta. (194) Tämä arviointi ei vaikuta komission kantaan Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälän yhdenmukaisuudesta val- tiontukia koskevien sääntöjen kanssa. (195) Yhteisön suuntaviivojen ensimmäisen ehdon (elinkelpoi- suuden palauttaminen) osalta komissio toteaa, että Krei- kan viranomaiset ovat toimittaneet joukon toteutettavia toimenpiteitä. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on osuuskunnan rahoituksellisen tasapainon palauttami- nen. Niihin kuuluu kustannuksia alentavia toimenpiteitä kuten henkilöstön supistaminen (150 työpaikkaa kol- messa vuodessa), ylitöiden sekä henkilöstölle suoritetta- vien ylimääräisten maksujen vähentäminen, markki- nointi-mainontakulujen alentaminen 2 prosentilla ja yleiskulujen supistaminen 50 miljoonalla Kreikan drak- malla. Näihin toimenpiteisiin kuuluu myös uusien re- surssien varmistamista kuten osuuspääoman määrän kasvattaminen ennalleen, osuusmaksujen korottaminen 50 000 Kreikan drakmalla, erityisen maidontoimitus- maksun käyttöönotto (1,5 Kreikan drakmaa kilolta en- simmäisten kolmen vuoden aikana ja 3 Kreikan drakmaa kilolta vuoden 1996 jälkeen), oman pääoman lisääminen ja kiinteistöjen myynti. Lisäksi AGNOn olisi pitänyt ottaa käyttöön nykyaikaiset markkinointimenetelmät, laajentaa tuotevalikoimaansa ja parantaa tuotteiden laa- tua sekä peruuttaa kaikki suunnitellut investoinnit, jotka eivät liity maidonjalostuslaitokseen. Näitä toimenpiteitä voidaan pitää edellä mainitussa suuntaviivoissa tarkoitet- tuna rakenneuudistussuunnitelmana. L 159/24 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 17. 6. 2002 lisättynä (196) Kyseisen rakenneuudistussuunnitelman hyväksymistä varten toteuttamansa rahoituksellisen arvion KMP rajoit- taa siihen, että se ottaa huomioon osuuskunnan netto- kassavirran rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisesta kertyneillä nettotuotoilla ja vähennetty- nä koko laina-aikana maksettavilla lyhennyksillä. Komis- sion näkemyksen mukaan tätä arviointimenettelyä nou- dattaen voidaan mitata osuuskunnan kyky maksaa takai- sin uusilla koroilla myönnetyt lainansa, mutta menette- lyn ei voida katsoa vastaavan suuntaviivoissa tarkoitettua osuuskunnan elinkelpoisuutta koskevaa arviointia, joka edellyttää osuuskunnan kannattavuuden analysointia sen toimiessa yksityisen yrityksen tavoin. (201) Neljännen ehdon (rakenteen uudistamista koskevan suunnitelman lopullinen täytäntöönpano) osalta Kreikan ilmi, että viranomaisten huomautuksista käy selvästi osuuskunnan toteutettavaksi asetetut alkuperäiset toi- menpiteet eivät riittäneet varmistamaan elinkelpoisuu- den palauttamista. Siksi se velvoitettiin toteuttamaan kaksi muuta rakenneuudistustoimenpiteiden sarjaa. Toi- saalta AGNO on saanut lisää valtiontukea, kun sen 570 miljoonan Kreikan drakman velat KMP:lle on Kreikan lain nro 2538/97 nojalla mitätöity. Lopulta KMP on ottanut haltuunsa AGNOn johtamisen toukokuussa 1998. (197) Tämä on erityisen merkittävä näkökohta, koska raken- neuudistusohjelman mukaan vuotuinen nettokassavirta jää vuosina 1998-2004 alle sataan miljoonaan Kreikan drakmaan, eli 0,5 prosenttiin osuuskunnan liikevaih- dosta. (198) Toisen ehdon (kapasiteetin vähentäminen) noudattami- sen osalta todetaan, että osuuskunta toimii yhteisön markkinoilla ylituotannosta kärsivällä maitotuotteiden alalla. Voimassa olevia investointeja koskevia alakohtai- sia rajoituksia sovelletaan joko alkutuotannon tasolla (asetuksen (EY) N:o 950/97 6 artikla) tai maitotuotteiden jalostuksen ja markkinoinnin tasolla (päätöksen 94/173/ EY liitteen 2. 2. kohta). Toisaalta, ja AGNOn koosta riippumatta, rakenneuudistustoimenpiteisiin ei ollut si- sällytetty minkäänlaista kapasiteetin vähentämistä. (202) Edellä esitetyn perusteella tilannetta voi tulkita kahdella tavalla. Jos alkuperäiset toimenpiteet ovat olleet realisti- sia ja omiaan palauttamaan AGNOn elinkelpoisuuden, rakenneuudistustoimenpiteitä ei ole saatettu päätökseen. Jos alkuperäiset rakenneuudistustoimenpiteet on saatet- tu päätökseen, lisätoimenpiteiden asettaminen ja lisätuen myöntäminen AGNOlle asettavat kyseenalaiseksi alku- peräisten elinkelpoisuutta koskevien laskelmien asian- mukaisuuden. (203) AGNO-osuusmeijerille myönnettyjen yksittäisten tukien arviointi vahvistaa yksittäistasolla päätelmän, että Krei- kan lain nro 2237/94 5 pykälän nojalla toteutettu yleinen järjestelmä ja Kreikan keskuspankin pääjohtajan 5 päivänä lokakuuta 1989 antaman asetuksen nro 1620 nojalla myönnetty tuki eivät ole yhteisön suuntaviivojen mukaisia. (199) Kolmannen ehdon (suhteellisuus) osalta komissio kat- soo, että Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälän suotuisat säännökset eivät ole sinänsä olleet riittäviä mahdollista- maan AGNOn elinkelpoisuuden palauttamista. Tämä on havaittavissa siitä, että KMP on kyseisten oikeussäännös- ten nojalla järjestellyt saman toimenpiteen yhteydessä lisäksi 1,899 miljardin Kreikan drakman velat. (204) Komission olisi lisäksi arvioitava AGNOn johdon siirtä- mistä KMP:n haltuun ottaen huomioon perustamissopi- muksen 87-88 artiklan määräykset. Menettelystä johtuu, että kyseistä lisänäkökohtaa ei ole mahdollista arvioida tämän päätöksen yhteydessä. (200) Tuensaajaosuuskunnan osallistumista rakenneuudistuk- seen koskien komissio pitäisi saada vakuuttuneeksi siitä, että tuensaajan rahoitusosuus on merkittävä. Komission käyttämän tavanomaisen laskentamenettelyn perusteella konsolidointilainan rahallinen tukiekvivalentti on vähin- tään 64,7 prosenttia (katso johdanto-osan 119 kappale). Kun lainan koko määrä on 12,044 miljardia Kreikan drakmaa (10,145 miljardia Kreikan drakmaa + 1,899 miljardia Kreikan drakmaa), tuki on yhteensä 7,79 miljardia Kreikan drakmaa. Toisaalta yhdistetyt toimenpiteet, joihin kuuluvat toimitetulta maitokilolta perittävä erityismaksu, pääoman lisäys ja omaisuuden myynti, tuottavat tuensaajan osuudeksi 3,025 miljardia Kreikan drakmaa koko rakenneuudistuksen kestoajalta, mikä on 38 prosenttia koko rakenneuudistustuen mää- rästä. Komissio voi katsoa, että tällainen omien varojen osuus on merkittävä. VI PA¨ A¨ TO¨ S (205) Komissio katsoo, että Kreikan lakien nro 2238/94 ja nro 2169/93 mukaiset osuuskuntien verotusta koskevat säännökset ja Kreikan keskuspankin pääjohtajan 5 päi- vänä lokakuuta 1989 antaman asetuksen nro 1620 velkajärjestelyä koskevat säännökset eivät sellaisenaan ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tar- koitettua valtiontukea. Kreikan keskuspankin pääjohta- jan 5 päivänä lokakuuta 1989 antaman asetuksen nro 1620 nojalla AGNOlle myönnettyjen velkajärjestely- jen yksittäistapauksessa komissio kuitenkin katsoo, että järjestelyt ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 koh- dassa tarkoitettua valtiontukea. 17. 6. 2002 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 159/25 (206) Toisaalta komissio katsoo, että Kreikan lain nro 2008/ 92 32 pykälän 2 artiklan säännökset (mukaan lukien AGNO-osuusmeijerille Kreikan lain nro 2198/94 19 py- kälän nojalla myönnetty tuki) ja Kreikan lain nro 2237/ 94 5 pykälän säännökset koskevat perustamissopimuk- sen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. (207) Komission mielestä on valitettavaa, että Kreikka on säännösten vastaisesti myöntänyt edellä mainitut tuet ja rikkonut näin perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan määräyksiä. (208) Edellä esitetyistä syistä perustamissopimuksen 87 artik- lan 1 kohdassa määrättyjen ehtojen mukaisiin tukiin ei ole mahdollista soveltaa mitään 87 artiklan 2 ja 3 koh- dassa tarkoitetuista poikkeuksista. Näin ollen tuet eivät sovellu yhteismarkkinoille. (209) Kun kyseessä ovat tuet, ilmoittamattomat jotka on toimeenpantu ilman komission lopullista päätöstä, ja kun samalla otetaan huomioon perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrättyjen menettelysääntöjen velvoittava luonne ja välitön oikeusvaikutus, jonka yhtei- söjen tuomioistuin on vahvistanut tuomioissaan 19 päi- vältä kesäkuuta 1973 (asia 77/72, Carmine Capolongo v. Azienda Agricola Maya) (35), 11 päivältä joulukuuta 1973 (asia 120/73, Gebr. Lorenz GmbH v. Saksan liittotasavalta) (36) ja 22 päivältä maaliskuuta 1977 (asia 78/76, Steinicke und Weinlig v. Saksan liittotasaval- ta (37), kyseisten tukien laillisuutta ei voida palauttaa jälkikäteen (21 päivänä marraskuuta 1991 annettu tuo- mio asiassa C-354/90, Fédération nationale du commer- ce extérieur des produits alimentaires ja muut v. Ranska) (38). (210) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston ase- tuksen (EY) N:o 659/1999 (39) 14 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos laittomasta tuesta tehdään kielteinen päätös, komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta. Takaisinperintä on vält- tämätöntä, tilanne voidaan palauttaa ennalleen poistamalla kaikki taloudelliset edut, joista tuensaajat olivat oikeudettomasti hyötyneet kysei- sen tuen myöntämispäivästä alkaen. jotta aiemmin vallinnut toimenpiteet tarpeelliset (211) Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 2 kohdassa säädetään, että tukeen lisätään asianmukainen korko, jonka suuruuden komissio vahvistaa. Korko lasketaan siitä päivästä alkaen, jolloin sääntöjenvastainen tuki on ollut tuensaajan käytössä, sen takaisinperimispäivään asti. (35) Kok. 1973, s. 611. (36) Kok. 1973, s. 1471. (37) Kok. 1977, s. 595. (38) Kok. 1991, s. I-5505. (39) EYVL L 83, 27. 3. 1999, s. 1. (212) Tuet on maksettava takaisin Kreikan laissa säädettyjen menettelyjen mukaisesti. Kunkin tuen määrälle lasketaan korko sen myöntämispäivästä alkaen tuen todelliseen takaisinperintään asti. Koron laskenta perustuu markki- nakorkoon ja siinä otetaan huomioon aluetukien avustusekvivalenttien viite- korko (40). laskennassa käytetty (213) Tämä päätös ei rajoita mahdollista komission tutkimusta KMP:n toiminnan vaikutuksesta Kreikan maatalousalan kilpailutilanteeseen. (214) Tämä päätös ei rajoita päätelmiä, jotka komissio voi tehdä koskien yhteisen maatalouspolitiikan rahoittamis- ta. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) mukaisesti. ON TEHNYT TA¨ MA¨ N PA¨ A¨ TO¨ KSEN: 1 artikla 1. Kreikan lakien nro 2238/94 ja nro 2169/93 mukaiset osuuskuntien verotusta koskevat säännökset ja Kreikan keskus- pankin pääjohtajan 5 päivänä lokakuuta 1989 antaman asetuk- sen nro 1620 velkajärjestelyä koskevat säännökset eivät sellai- senaan ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. 2. Seuraavat valtiontuet eivät sovellu yhteismarkkinoille: a) Kreikan lain nro 2008/92 32 pykälän 2 artikla; b) Kreikan lain nro 2237/94 5 pykälä; c) AGNO-osuusmeijerille Kreikan lain nro 2198/94 19 py- kälän nojalla myönnetty 529,89 miljoonan Kreikan drak- man tuki; d) Kreikan maatalouspankin AGNO-osuuskunnalle myöntä- män 1,899 miljardin Kreikan drakman suuruisen velan järjestäminen Kreikan keskuspankin pääjohtajan 5 päi- vänä lokakuuta 1989 antaman asetuksen nro 1620 no- jalla. (40) EYVL C 74, 10. 3. 1998, s. 9. L 159/26 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 17. 6. 2002 2 artikla Kreikan viranomaisten on kahden kuukauden kuluessa 1. tämän päätöksen tiedoksiantamisesta toteutettava kaikki tarvit- tavat toimenpiteet 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ja tuensaa- jille sääntöjenvastaisesti myönnetyn tuen perimiseksi takaisin. 2. Tuki on maksettava takaisin Kreikan lainsäädännön mukaisten menettelyjen mukaisesti. Takaisinperittävään tu- keen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon. 3 artikla 1. Kreikan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudatta- miseksi toteuttamansa toimenpiteet. Kreikan viranomaisia kehotetaan toimittamaan komis- 2. siolle samassa määräajassa a) b) täydellinen luettelo kaikkien järjestelmien tuensaajista, takaisin perittävistä määristä ja maksettavista koroista; kaikki käytettävissä olevat tiedot, jotka koskevat Kreikan maatalouspankin toteuttamaa AGNOn haltuunottoa, c) d) sekä osoitus siitä, että kyseinen toimenpide ei sisällä lisää AGNOlle maksettavaa valtiontukea; joiden perusteella komissio voi aloittaa kaikki tiedot, perustamissopimuksen 87-88 artiklassa määrätyn tutki- muksen Kreikan valtion ja Kreikan maatalouspankin välisistä suhteista ja tämän vaikutuksesta maatalousalan kilpailuun. Tätä tarkoitusta varten Kreikan on toimitettava komissiolle kaikki asiaa koskeva lainsäädäntö, kyseisen pankin taseet viimeisten kymmenen vuoden ajalta ja sen mahdolliset asiaa koskevat huomautukset. KMP:n maatalousosuuskuntien hyväksi Kreikan keskus- pankin pääjohtajan 5 päivänä lokakuuta 1989 antaman asetuksen nro 1620 nojalla toteuttamia kaikkia velkajär- jestelyjä koskeva kertomus ja arvio niiden yhdenmukai- suudesta perustamissopimuksen 87-88 artiklan määräys- ten kanssa. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle. Tehty Brysselissä 1 päivänä maaliskuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen