title: 2000/359/EG: Beschikking van de Commissie van 2 februari 2000 betreffende de Italiaanse steunregeling ten behoeve van coöperaties op Sicilië (kennisgeving geschied onder nummer C(2000) 384) (Voor de EER relevante tekst) (Slechts de tekst in de Italiaanse taal is authentiek)

eurovoc_concepts:
Sicily
State aid
agricultural cooperative
application of EU law
control of State aid
regional aid

text: 30. 5. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 129/21 II (Besluiten waarvan de publicatie niet voorwaarde is voor de toepassing) COMMISSIE BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE van 2 februari 2000 betreffende de Italiaanse steunregeling ten behoeve van coöperaties op Sicilië (kennisgeving geschied onder nummer C(2000) 384) (Slechts de tekst in de Italiaanse taal is authentiek) (Voor de EER relevante tekst) (2000/359/EG) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, en met name op artikel 88, lid 2, eerste alinea, Gelet op Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad van 22 maart 1999 tot vaststelling van nadere bepalingen voor de toepassing van artikel 93 van het EG-Verdrag (1), en met name op artikel 14, Na de belanghebbenden overeenkomstig artikel 88, lid 2, eerste alinea, te hebben aangemaand hun opmerkingen te maken (2), en gezien deze opmerkingen, Overwegende hetgeen volgt: (1) I. PROCEDURE Bĳ schrĳven van 25 oktober 1993 hebben de Italiaanse autoriteiten, overeenkomstig artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag, de Commissie in kennis gesteld van wet nr. 25 van de regio Sicilië d. d. 1 september 1993 houdende maatregelen ter bevordering van de werkgelegenheid. Aangezien deze wet op dat moment reeds was aange- nomen, heeft de Commissie besloten deze wet onder het nummer NN 113/93 in te schrĳven in het register van deze wet, niet-aangemelde bestaande uit 165 artikelen, worden nieuwe steunrege- lingen ingevoerd en worden tientallen bestaande rege- lingen aangepast. Na een eerste onderzoek bleek het noodzakelĳk deze zaak in drie delen te splitsen: steunmaatregelen. Met — de artikelen 44 en 50 en hoofdstuk VII van de wet (artikelen 77 tot en met 105): maatregelen ten (1) PB L 83 van 27. 3. 1999, blz. 1. (2) PB C 382 van 9. 12. 1998, blz. 11. behoeve van de land- en bosbouw (steunmaatregel NN 113/B/93); — artikel 55, als gerectificeerd bĳ artikel 5 van regio- nale wet nr. 6/1995: maatregelen ten behoeve van coöperaties (steunmaatregel NN 79/96); — de rest van regionale wet nr. 25/1993 (steunmaat- regel nr. NN 113/A/93). Onderhavige beschikking betreft uitsluitend de steunre- geling uit artikel 55 van regionale wet nr. 25/1993, als gerectificeerd bĳ artikel 5 van regionale wet nr. 6/1995, en de gevallen waarin deze werd toegepast. Op 25 maart 1998 heeft de Commissie besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden ten aanzien van de steunregeling uit zowel artikel 55 van regionale wet nr. 25/1993, als gerectificeerd bĳ artikel 5 van regionale wet nr. 6/1995 van de regio Sicilië, als artikel 36 van wet nr. 23 van 9 mei 1986 van de regio Sicilië, als gewĳzigd bĳ artikel 55 van wet nr. 25/1993. Bĳ faxbericht SG(98) D/32049 (3) van 25 maart 1998 werd de Italiaanse autoriteiten het foutieve bericht gezonden dat geen bezwaar werd gemaakt. Bĳ schrĳven SG(98) D/5241 van 2 juli 1998 heeft de Commissie Italië haar besluit meegedeeld om de proce- dure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden ten aanzien van de steunregeling uit zowel artikel (2) (3) (4) (5) (3) Het faxbericht dat de Commissie de Italiaanse autoriteiten zond, luidde als volgt: „Bĳgaand de lĳst van de beschikkingen die de Commissie op 25 maart 1998 heeft gegeven: NN 79/96 Maatre- gelen ten behoeve van coöperaties — Sicilië: Besluit geen bezwaar te maken”. L 129/22 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 5. 2000 55 van regionale wet nr. 25/1993, als gerectificeerd bĳ artikel 5 van regionale wet nr. 6/1995 van de regio Sicilië, als ten aanzien van de regeling uit artikel 36 van regionale wet nr. 23/1986, als gewĳzigd bĳ artikel 55 van wet nr. 25/1993. In datzelfde schrĳven maande de Commissie Italië aan, haar binnen één maand na de datum van ontvangst van dat schrĳven, alle bescheiden, inlichtingen en gegevens te verstrekken die noodzakelĳk waren om de in het kader van voormelde steunrege- lingen toegekende steun te beoordelen op zĳn verenig- baarheid met artikel 87 van het EG-Verdrag. Het besluit van de Commissie tot inleiding van de proce- dure is in het Publicatieblad van de Europese Gemeen- schappen (4) bekendgemaakt. De Commissie heeft de andere lidstaten en overige belanghebbenden uitgenodigd hun opmerkingen over de betrokken maatregelen kenbaar te maken binnen één maand na de datum van de bekendmaking van het besluit in het Publicatieblad van de Europese Gemeen- schappen. De Italiaanse autoriteiten hebben bĳ schrĳven van 26 maart 1999 hun opmerkingen gemaakt. De Commissie heeft in dit verband geen opmerkingen van derden ontvangen. De Italiaanse autoriteiten hebben niet gerea- geerd op het bevel van de Commissie tot het verstrekken van inlichtingen. Zĳ hebben integendeel meegedeeld dat het merendeel van de opmerkingen uit het schrĳven betreffende de inleiding van de procedure betrekking hebben op de regeling uit artikel 36 van regionale wet nr. 23/1986, die door de Commissie zou zĳn goedge- keurd; ook zou de regeling uit artikel 55 van regionale wet nr. 25/1993 nooit zĳn toegepast. Aangezien op 25 maart 1998 een foutief bericht werd meegedeeld, werd de Italiaanse autoriteiten bĳ schrĳven van 1 juli 1999 verzocht te bevestigen dat artikel 55 van regionale wet nr. 25/1993 nog nooit was toegepast en tevens de toezegging te doen dit artikel in te trekken. Voorts werd hun erop gewezen dat indien niet werd geantwoord binnen 15 werkdagen vanaf de datum van dat schrĳven, de Commissie een eindbeschikking kon geven op basis van de informatie waarover zĳ beschikte. (6) (7) (8) (9) (10) Bĳ schrĳven van 21 januari 2000 (geregistreerd op 26 januari 2000) hebben de Italiaanse autoriteiten verklaard dat de regeling uit artikel 55 van regionale wet nr. 25/1993 nog nooit werd toegepast. II. BESCHRĲVING (11) Door artikel 55 van regionale wet nr. 25/93 wordt een alinea ingevoegd in artikel 36 van regionale wet nr. 23/1986, waarbĳ een steunregeling wordt ingesteld ten behoeve van coöperaties. Volgens de Italiaanse autori- teiten was deze wet bĳ de Commissie aangemeld, en door haar goedgekeurd, zoals naar verluidt zou blĳken uit telexbericht nr. 6891 van 25 oktober 1986, waarin de permanente vertegenwoordiging van Italië de Sicili- aanse autoriteiten meedeelde dat de Commissie geen bĳzondere opmerkingen had gemaakt ten aanzien van de regeling. (4) Zie voetnoot 2. (12) Artikel 36 van regionale wet nr. 23/1986 bevat een steunregeling ten behoeve van coöperaties in de vorm van goedkope leningen door het Istituto regionale di credito alle cooperative (hierna: tegen een rente van 4 %, met een looptĳd van 20 jaar en voor bedragen van maximaal 5 miljard ITL. Met deze kredieten werden projecten gefinancierd inzake: „IRCAC”) a) vergroting van de productiviteit en de werkgelegen- heid door middel van uitbreiding van de productie- middelen en/of de modernisering — via innovatie en verbetering — van de productiemiddelen en/of tech- nische diensten; b) verhoging van de winstgevendheid van producten, met name door verbetering van de kwaliteit; c) rationalisering van het distributiesysteem; d) overname — voor ten hoogste 50 % — van de finan- ciële verplichtingen die zĳn ontstaan door de uitvoe- ring van projecten in voornoemde categorieën; e) de herstructurering productie-installaties. en de omschakeling van Zĳn de leden van de coöperaties werknemers uit het stelsel van de technische werkloosheid (Cassa Integra- zione Guadagni) en/of ontslagen werknemers, dan kunnen projecten voor: f) de bouw en aanschaf van installaties in de bedrĳfs- takken productie, distributie, toerisme en diensten; g) de modernisering en de uitbreiding van de onder a) tot en met e) genoemde projecten, op voornoemde voorwaarden worden gefinancierd. (13) Bĳ artikel 55 van regionale wet nr. 25/1993 werd de regionale regering op Sicilië gemachtigd IRCAC een aanvullende garantie te verstrekken voor de financiering van de aanschaf van productiemiddelen door coöperaties wanneer deze productiemiddelen ontoereikend waren als zekerheid voor de door IRCAC aan de betrokken coöpe- ratie verstrekte leningen. (14) Cumulering met andere steunregelingen valt niet uit te sluiten, omdat de wet geen uitdrukkelĳk verbod in die zin bevat. III. OPMERKINGEN VAN DE BELANGHEBBENDEN (15) In het kader van de procedure van artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag heeft geen enkele belanghebbende opmerkingen kenbaar gemaakt ten aanzien van de betrokken regeling. IV. OPMERKINGEN VAN ITALIË (16) In hun schrĳven van 26 maart 1999 betreuren de Itali- aanse autoriteiten de vertraging en het onbegrĳpelĳke verschil tussen het bericht van 25 maart 1998 — waarin geen bezwaar gemaakt werd tegen de regeling uit artikel 55 van regionale wet nr. 25/1993 en die uit artikel 36 van regionale wet nr. 23/1986 — en dat van 2 juli 1998 waarbĳ werd meegedeeld dat de procedure van artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag was ingeleid ten aanzien van deze beide regelingen. 30. 5. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 129/23 (17) (18) (19) Voorts wĳzen de Italiaanse autoriteiten erop dat het merendeel van de opmerkingen uit het besluit van de Commissie betreffende de inleiding van de procedure betrekking heeft op de steunregeling uit regionale wet nr. 23/1986, die volgens hen door de Commissie zou zĳn goedgekeurd zoals zou blĳken uit telexbericht nr. 6891 van 25 oktober 1986, waarin de permanente vertegenwoordiging van Italië de Siciliaanse autoriteiten meedeelde dat de Commissie geen bĳzondere opmer- kingen had gemaakt. Bovendien delen de Italiaanse autoriteiten mee dat — op 26 maart 1999 — artikel 55 van regionale wet nr. 25/1993, als gerectificeerd bĳ artikel 5 van regionale wet nr. 6/1995, nog nooit was toegepast. Ten slotte bevestigen zĳ bĳ schrĳven van 21 januari 2000 dat de regeling uit artikel 55 van regionale wet nr. 25/1993, als gerectificeerd bĳ artikel 5 van regionale wet nr. 6/1995, nooit was toegepast. V. BEOORDELING VAN DE STEUNMAATREGEL De vraag of de maatregelen uit artikel 55 van regio- nale wet nr. 25/1993, als gerectificeerd bĳ artikel 5 van regionale wet nr. 6/1995, steun vormen van de huidige procedure (20) Op grond van de door Italiaanse autoriteiten verstrekte inlichtingen en de uitkomsten van het onderzoek in het kader de Commissie dat de steunregeling uit artikel 36 van regio- nale wet nr. 23/1986 op 8 oktober 1986 werd goedge- keurd. Deze regeling vormt bĳgevolg een bestaande steunmaatregel in de zin van artikel 88, lid 1, van het EG-Verdrag, ongeacht de daadwerkelĳke naleving van de dienstige maatregelen die door Italië voor regionale steunmaatregelen werden aanvaard. constateert (21) Bĳ artikel 55 van regionale wet nr. 25/1993, als gewĳ- zigd bĳ artikel 5 van regionale wet nr. 6/1995, wordt een nieuwe regeling ingevoerd, waardoor de initiële rege- ling inzake goedkope leningen uit artikel 36 van regio- nale wet nr. 23/1986 niet wordt gewĳzigd. Overeen- komstig artikel 36 van regionale wet nr. 23/1986 kan een goedkope lening namelĳk worden toegekend met of zonder de garanties als bedoeld in artikel 55 van regio- nale wet nr. 25/1993. Bĳgevolg gaat het om twee verschillende regelingen. Het huidige onderzoek naar de vraag of de betrokken maatregelen steun vormen, heeft uitsluitend betrekking op de garantieregeling uit artikel 55 van regionale wet nr. 25/1993. (22) Deze garantieregeling uit artikel 55 van regionale wet nr. 25/1993 had, overeenkomstig artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag, bĳ de Commissie moeten worden aange- meld toen het nog een steunvoornemen betrof; de Itali- aanse autoriteiten hebben nagelaten dit te doen. Omdat zĳ ook pas aanmelding deden nadat de regionale wet was goedgekeurd, is de steun vanuit het oogpunt van het Gemeenschapsrecht onrechtmatig daar artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag niet werd nageleefd. (23) De garanties ten behoeve van de leningen die de coöpe- raties bĳ IRCAC aangingen, vormen overheidssteun in de lid 1, van het EG-Verdrag, omdat zin van artikel 87, deze coöperaties daardoor leningen kunnen krĳgen tegen voorwaarden die gunstiger zĳn dan die welke normaliter op de financiële markten te vinden zĳn. Dankzĳ de overheidsgarantie kunnen de coöperaties aanspraak maken op lagere rente en/of een minder hoge waarborg. Voorts had een aantal coöperaties zonder deze lening kunnen krĳgen, tegen eender welke voorwaarde. Bĳge- volg bestaat de kans dat de coöperaties dankzĳ deze garantie hun activiteiten voortzetten, of concurrenten die van vergelĳkbare voordelen verstoken zĳn, van de markt uitschakelen, of juist zelf in bedrĳf kunnen blĳven zonder te worden uitgeschakeld of geherstructureerd. De garantie bevoordeelt dus de ondernemingen die in bepaalde Italiaanse regio's actief zĳn. overheidsgarantie waarschĳnlĳk geen (24) De overheidsgarantie vervalst de concurrentie omdat de ondernemingen die er aanspraak kunnen op maken, meer mogelĳkheden krĳgen dan de concurrenten die niet dezelfde voordelen genieten. Doet dit effect zich ook voor in het intracommunautaire handelsverkeer, dan heeft de steun ook daar een ongunstige invloed. (25) Meer bepaald, vervalst de steun in de vorm van de garantieregeling uit artikel 55 van regionale wet nr. 25/ 1993 de mededinging en beïnvloedt hĳ het handelsver- keer tussen de lidstaten ongunstig ingeval de begun- stigde ondernemingen een deel van hun productie naar andere lidstaten uitvoeren. Ook wanneer deze onderne- mingen niet uitvoeren, kan de binnenlandse productie worden bevoordeeld wanneer de kansen van in andere lidstaten gevestigde ondernemingen om hun producten uit te voeren naar de Italiaanse markt, afnemen (5). (26) De garantie vormt dus overheidssteun in de zin van artikel 87, lid l, van het EG-Verdrag, die de mededinging vervalst en het handelsverkeer tussen lidstaten ongunstig kan beïnvloeden. Verenigbaarheid van de maatregelen als bedoeld in artikel 55 van regionale wet nr. 25/1993 (27) Nu vaststaat dat de maatregelen als bedoeld in artikel 55 van regionale wet nr. 25/1993 overheidssteun vormen in de zin van artikel 87, lid l, van het EG-Verdrag, dient de Commissie na te gaan of zĳ verenigbaar zĳn met de gemeenschappelĳke markt overeenkomstig artikel 87, leden 2 en 3, van het EG-Verdrag. (28) Wat de toepasselĳkheid van de afwĳkingen uit het Verdrag betreft, is de Commissie van oordeel dat het niet gaat om steunmaatregelen van sociale aard (artikel 87, lid 2, onder a)), of om steunmaatregelen tot herstel van de schade veroorzaakt door natuurrampen of andere buitengewone gebeurtenissen (artikel 87, lid 2, onder b)). Aangezien deze maatregelen evenmin onder de toepas- sing van artikel 87, lid 2, onder c), vallen, kan dus op geen van de afwĳkingen uit artikel 87, lid 2, aanspraak worden gemaakt. (5) Arrest van het Hof van Justitie van 13 juli 1988 in zaak 102/87, Frankrĳk/Commissie, Jurisprudentie 1988, blz. 4067. L 129/24 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 5. 2000 steunelement investeringen. Het (29) Opgemerkt moet worden dat de steunregeling uit artikel 55 van regionale wet nr. 25/1993 bedoeld is om coöpe- raties in staat te stellen hun activiteiten voort te zetten, door hen te bevrĳden van kosten voor de uitvoering van bepaalde van de garantie stemt overeen met het verschil tussen de rente die de kredietnemer op de vrĳe markt voor de lening moet betalen, en de reële rente die dankzĳ de garantie werd verkregen, na aftrek van eventuele premies die voor deze garantie zĳn betaald. Ingeval de coöperatie door haar financiële toestand de lening zonder de over- heidsgarantie niet had kunnen krĳgen, dan stemt het steunelement van de garantie overeen met het totale bedrag van de lening. (30) (31) Voorzover het leningen betreft voor de financiering van de in overweging 12, onder b) tot en met e), van de onderhavige beschikking genoemde projecten, heeft de garantie niet ten doel initiële investeringen te stimuleren in de zin van regionale steun, maar bevrĳdt zĳ de onder- nemingen juist van lopende uitgaven in verband met het aangaan van leningen, die trouwens al gesubsidieerd worden om operaties uit te voeren die geen initiële investering vormen. In dit opzicht kan de steun dus exploitatiesteun vormen. Exploitatiesteun kan wegens het bĳzonder verstorende effect ervan alleen als verenigbaar met de gemeenschap- pelĳke markt worden beschouwd bĳ wĳze van uitzonde- ring en uitsluitend in de regio's met de grootste ontwik- kelingsachterstand. Bĳgevolg is de goedkeuring ervan onderworpen aan een aantal restrictieve voorwaarden, zoals de eis dat hĳ beperkt is in de tĳd. Deze restrictieve voorwaarden werden nadien aangescherpt en volgens de nieuwe steunmaatre- gelen (6) is exploitatiesteun in beginsel verboden en kan hĳ slechts bĳ uitzondering worden toegekend mits hĳ in de tĳd beperkt is en degressief. richtsnoeren inzake regionale (32) Aangezien de Commissie echter over geen enkel element beschikt om te kunnen nagaan of voormelde voor- waarden voor de toepassing van de afwĳking uit het is zĳ van Verdrag daadwerkelĳk werden nageleefd, oordeel dat dit ook niet het geval is. (33) Betreft het een garantie voor leningen ter financiering van de in overweging 12, onder a), genoemde projecten, dan kan het om steun gaan die afhankelĳk is van de verwezenlĳking van een initiële investering. Aangezien de Commissie niet over gegevens beschikt om de steun- intensiteit te berekenen en na te gaan of de regels inzake cumulering en de gevoelige sectoren werden nageleefd, is zĳ van oordeel dat de voorwaarden voor de toepassing van de regionale afwĳking uit het Verdrag niet werden nageleefd. Wordt het weliswaar voorgesteld als heeft de steunregeling ten gevolge dat de werkgelegenheid wordt verhoogd, toch merkt de Commissie op dat het in de betrokken zaak gaat om arbeidsplaatsen die uitsluitend verband houden met de verwezenlĳking van een investe- ring. De consequentie daarvan is dat de steun wordt onderzocht als regionale steun en dat de toepassing van de richtsnoeren betreffende werkgelegenheidssteun voor dit aspect van de regeling niet relevant is. (34) Voorzover het een garantie betreft voor leningen ter financiering van de in overweging 12, onder g), genoemde projecten, kan het om steun gaan die afhan- kelĳk is van de verwezenlĳking van een initiële investe- ring. Aangezien de Commissie niet over gegevens beschikt om de steunintensiteit te berekenen en na te gaan of de regels inzake cumulering en de gevoelige sectoren werden nageleefd, is zĳ van oordeel dat de voorwaarden voor de toepassing van de regionale afwĳ- king uit het Verdrag niet werden nageleefd. (35) Hebben de coöperaties de overheidsgaranties nodig om de lening te krĳgen voor de financiering van de in beschikking overweging 12 van de onderhavige genoemde operaties, dan is de steun die zĳ daarvoor ontvangen, steun ten behoeve van ondernemingen in moeilĳkheden in de zin van de communautaire kader- regeling voor reddings- en herstructureringssteun aan ondernemingen in moeilĳkheden (7) indien de begun- stigde ondernemingen de betrokken projecten nodig hebben om in bedrĳf te kunnen blĳven. Bĳgevolg moet deze steun aan genoemde kaderregeling worden getoetst. (36) Aangezien de Commissie niet over gegevens beschikt om te kunnen nagaan of daadwerkelĳk voldaan is aan de voorwaarden uit de communautaire kaderregeling voor reddings- en herstructureringssteun aan ondernemingen in moeilĳkheden, is zĳ van oordeel dat de voorwaarden voor de toepassing van de sectorale afwĳking uit het Verdrag niet werden nageleefd. (37) Op basis van het voorgaande kunnen de steunmaatre- gelen uit artikel 55 van regionale wet nr. 25/1993 niet in aanmerking komen voor de afwĳkingen uit artikel 87, lid 3, onder a) en c), van het EG-Verdrag en blĳven zĳ derhalve onderworpen aan het beginsel van de onver- enigbaarheid uit artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag. Om evidente redenen zĳn de afwĳkingen van artikel 87, lid 3, onder b) en d), evenmin van toepassing. VI. CONCLUSIES (38) De Commissie constateert dat Italië in strĳd met artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag de betrokken steunregeling op onwettige wĳze ten uitvoer heeft gelegd. ontwikkelde (39) Op grond van de in overweging 5 van de onderhavige beschikking de Commissie dat de steun die werd toegekend in het kader van de regeling uit artikel 55 van regionale wet nr. 25/1993, als gerectificeerd bĳ artikel 5 van regionale wet nr. 6/1995, onverenigbaar is met de gemeenschappelĳke markt. constateert analyse (6) PB C 74 van 10. 3. 1998, blz. 9. (7) PB C 368 van 23. 12. 1994, blz. 12 en PB C 288 van 9. 10. 1999, blz. 2. 30. 5. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 129/25 (40) Is onverenigbare steun onrechtmatig toegekend, dan eist de Commissie op grond van artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 dat de lidstaat de begunstigden vraagt de steun terug te betalen om de vroegere situatie te herstellen. De Italiaanse autoriteiten hebben weliswaar verklaard dat artikel 55 van regionale wet nr. 25/1993, als gewĳzigd bĳ artikel 5 van regionale wet nr. 6/1995, nooit is toegepast, maar toch dient in onderhavige zaak bĳ ieder geval waarbĳ op grond van de betrokken rege- ling steun zou zĳn toegekend, deze steun te worden terugbetaald. (41) De terugvordering geschiedt in overeenstemming met de nationaalrechtelĳke procedures. De terug te vorderen steun omvat rente vanaf de datum waarop de steun de begunstigden ter beschikking is gesteld tot de datum van de daadwerkelĳke terugbetaling ervan. De rente wordt berekend op grond van de referentierentevoet welke wordt gehanteerd voor de berekening van het netto subsidie-equivalent in het kader van regionale steunrege- lingen. (42) Gelet op het gewettigde vertrouwen dat bĳ de Italiaanse autoriteiten werd gewekt door het foutieve bericht dat hun op 25 maart 1998 werd gezonden, heeft de terug- vordering geen betrekking op de steun die eventueel werd toegekend in de periode van 25 maart 1998 tot 2 juli 1998, het tĳdstip waarop de Italiaanse autoriteiten in kennis werden gesteld van het besluit tot inleiding van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag ten aanzien van de betrokken regeling, Artikel 2 Italië dient de in artikel 1 bedoelde steunregeling in te trekken. Artikel 3 Italië neemt alle nodige maatregelen om de in artikel 1 bedoelde en reeds onwettig ter beschikking gestelde steun van de begunstigden terug te vorderen, met name die steun welke zou zĳn toegekend vóór 25 maart 1998 en na 2 juli 1998. De terugvordering geschiedt in overeenstemming met de natio- naalrechtelĳke procedures. De terug te vorderen steun omvat rente vanaf de datum waarop de steun de begunstigden ter beschikking is gesteld tot de datum van de daadwerkelĳke terugbetaling ervan. De rente wordt berekend op grond van de referentierentevoet welke wordt gehanteerd voor de berekening van het netto subsidie-equivalent in het kader van regionale steunregelingen. Artikel 4 Italië deelt de Commissie binnen twee maanden vanaf de kennisgeving van deze beschikking mee welke maatregelen het heeft genomen om hieraan te voldoen. Artikel 5 Deze beschikking is gericht tot de Italiaanse Republiek. HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN: Gedaan te Brussel, 2 februari 2000. Artikel 1 De door Italië onrechtmatig toegekende steunregeling uit artikel 55, als gerectificeerd bĳ artikel 5 van regionale wet nr. is met de gemeenschappelĳke markt onverenigbaar. 6/1995, Voor de Commissie Mario MONTI Lid van de Commissie


title: 2000 m. vasario 2 d. Komisijos Sprendimas dėl statybos produktų atitikties atestavimo tvarkos, susijusios su lygaus stiklo, stiklinių profiliuočių ir stiklablokių produktais, pagal Tarybos direktyvos 89/106/EEB 20 straipsnio 4 dalį (pranešta dokumentu Nr. C(1999) 5016)tekstas svarbus EEE.

eurovoc_concepts:
Community certification
EC conformity marking
building materials
glass
product quality
product safety

formats: html pdf print

text: 13/25 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 93 32000D0245 L 77/13 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 2000 3 28 KOMISIJOS SPRENDIMAS 2000 m. vasario 2 d. dėl statybos produktų atitikties atestavimo tvarkos, susijusios su lygaus stiklo, stiklinių profiliuočių ir stiklablokių produktais, pagal Tarybos direktyvos 89/106/EEB 20 straipsnio 4 dalį (pranešta dokumentu Nr. C(1999) 5016) (tekstas svarbus EEE) (2000/245/EB) EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, (4) atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 89/106/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susi- jusių su statybos produktais, derinimo (1) su pakeitimais, padary- tais Direktyva 93/68/EEB (2), ypač į jos 13 straipsnio 4 dalį, kadangi: (1) (2) (3) Reikalaujama, kad Komisija produktų atitikties atestavimui pasirinktų vieną iš dviejų tvarkų, nurodytų Direktyvos 89/106/EEB 13 straipsnio 3 dalyje, kuri būtų „mažiausiai sudėtinga ir saugos reikalavimus atitinkanti galima tvarka“; tai reiškia, kad būtina nuspręsti, ar konkrečiam produktui ar produktų grupei yra būtina gamyklos produkcijos kontrolės sistema, už kurią atsako gamintojas, ir kuri būtų pakankama sąlyga atitikčiai atestuoti, ar dėl priežasčių, susijusių su atitiktimi 13 straipsnio 4 dalyje minėtiems kri- terijams, būtinas patvirtintos sertifikavimo įstaigos įsikiši- mas. 13 straipsnio 4 dalis reikalauja, kad taip nustatyta tvarka turi būti nurodyta įgaliojimuose ir techninėse specifikaci- jose; kadangi todėl pageidautina apibrėžti produktų ar pro- duktų grupės sąvoką taip, kaip ji vartojama įgaliojimuose ir techninėse specifikacijose. 13 straipsnio 3 dalyje nurodytos dvi tvarkos rūšys yra išsa- miai apibūdintos Direktyvos 89/106/EEB III priede; kadangi todėl yra būtina aiškiai apibrėžti metodus, kuriuos taikant šios dvi tvarkos rūšys turi būti įgyvendintos pagal III priedą kiekvienam produktui ar produktų grupei, kadangi III priede pirmenybė teikiama tam tikroms siste- moms. (1) OL L 40, 1989 2 11, p. 12. (2) OL L 220, 1993 8 30, p. 1. 13 straipsnio 3 dalies a punkte nurodyta tvarka atitinka pirmojoje galimybėje nurodytas sistemas be nuolatinės priežiūros, III priedo 2 dalies ii punkte nurodytas antrąją ir trečiąją galimybes, o 13 straipsnio 3 dalies b punkte nuro- dyta tvarka atitinka III priedo 2 dalies i punkte nurodytas sistemas bei III priedo 2 dalies ii punkto pirmąją galimybę su nuolatine priežiūra. (5) Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Statybos nuolatinio komiteto nuomonę. (6) Sprendimas buvo pateiktas Tarybai, kuri nesiėmė jokių veiksmų per Direktyvoje 89/106/EEB numatytą trijų mėnesių laikotarpį. Todėl pasiūlytąją priemonę patvirtina Komisija, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis I priede išvardytų produktų ir produktų grupių atitiktis atestuojama taikant tvarką, pagal kurią tik gamintojas atsako už gamyklos produkcijos kontrolės sistemą, užtikrinančią, kad produktas atitinka reikiamas technines specifikacijas. 2 straipsnis II priede nurodytų produktų atitiktis atestuojama taikant tvarką, pagal kurią, be gamintojo naudojamos gamyklos produkcijos kontrolės sistemos, patvirtinta sertifikavimo įstaiga dalyvauja atestuojant ar prižiūrint produkcijos kontrolę ar patį produktą. 94 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/25 t. Atitikties atestavimo tvarka, kaip nurodyta III priede, yra nurodoma darniųjų standartų įgaliojimuose. 3 straipsnis 4 straipsnis Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 2000 m. vasario 2 d. Komisijos vardu Erkki LIIKANEN Komisijos narys 13/25 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 95 I PRIEDAS Lygaus ir išgaubto stiklo plokštės (įskaitant paprastą stiklą, apdorotą stiklą, specialų arba saugos stiklą, stiklą, kurio paviršius padengtas danga, plėvele, emaliuotą stiklą, apdoroto paviršiaus arba veidrodinį stiklą): Visais naudojimo atvejais, išskyrus: — naudojimą įstiklinimo blokuose, kurie yra specialiai skirti užtikrinti atsparumą ugniai, — naudojimą apsaugai nuo šūvių ir sprogimų. Rifliuotas stiklas (vielinis arba bevielis): Visais naudojimo atvejais, išskyrus: — naudojimą įstiklinimo blokuose, kurie yra specialiai skirti užtikrinti atsparumą ugniai. Izoliacinio stiklo plokštės: Visais naudojimo atvejais, išskyrus: — naudojimą įstiklinimo blokuose, kurie yra specialiai skirti užtikrinti atsparumą ugniai, — naudojimą apsaugai nuo šūvių ir sprogimų. Stiklablokiai: Tais atvejais, kai blokai nėra naudojami apkrovai laikyti, išskyrus: — naudojimą apsaugai nuo šūvių ir sprogimų. Sienų plokštės iš stiklablokių: Visais kitais atvejais, kai plokštės nėra naudojamos apkrovai laikyti, išskyrus: — naudojimą ugnies plitimo ribojimo tikslais, — naudojimą apsaugai nuo šūvių ir sprogimų. 96 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/25 t. II PRIEDAS Lygaus ir išgaubto stiklo plokštės (įskaitant paprastą stiklą, apdorotą stiklą, specialų arba saugos stiklą, stiklą, kurio paviršius padengtas danga, plėvele, emaliuotą stiklą, apdoroto paviršiaus arba veidrodinį stiklą): — naudojamos apsaugai nuo šūvių ir sprogimų, — naudojamos įstiklinimo blokuose, kurie yra specialiai skirti užtikrinti atsparumą ugniai. Rifliuotas stiklas (vielinis arba bevielis): — naudojamas įstiklinimo blokuose, kurie yra specialiai skirti užtikrinti atsparumą ugniai. Izoliacinio stiklo blokai: — naudojami apsaugai nuo šūvių ir sprogimų, — naudojami įstiklinimo blokuose, kurie yra specialiai skirti užtikrinti atsparumą ugniai. Stiklablokiai: — naudojami apsaugai nuo šūvių ir sprogimų, Sienų plokštės iš stiklablokių: — naudojamos ugnies plitimo ribojimo tikslais, — naudojamos apsaugai nuo šūvių ir sprogimų. 13/25 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 97 III PRIEDAS Pastaba: produktams, kurie yra naudojami daugiau nei pagal vieną paskirtį, apibrėžtą toliau nurodytoms grupėms, patvirtintosios įstaigos užduotys, išplaukiančios iš atitinkamų atitikties atestavimo sistemų, yra subendrin- tos. PRODUKTŲ GRUPĖ LYGAUS STIKLO, STIKLO PROFILIUOČIŲ IR STIKLABLOKIŲ PRODUKTAI (1/6) 1. Atitikties atestavimo sistemos Toliau nurodytam (-iems) produktui (-ams) ir jų paskirčiai CEN ir CENELEC prašoma atitinkamame darniajame stan- darte (-uose) apibrėžti tokias atitikties atestavimo sistemas: Produktas (-ai) Paskirtis Lygis (-iai) arba klasė (-ės) (atsparumas ugniai) Atitikties atestavimo sis- tema (-os) Lygaus arba išgaubto stiklo plokštės Rifliuotas stiklas Izoliacinio stiklo blokai Naudojami įstiklinimo blo- speciali kurių kuose, paskirtis užtikrinti yra atsparumą ugniai Sienų plokštės iš stiklab- lokių Naudojamos ugnies pli- timo ribojimo tikslais Nėra Nėra 1 sistema: žr. Direktyvos 89/106/EEB III priedo 2 dalies i punktą, be pavyzdžių audito ir tyrimo. 1 1 Sistemos specifikacija turėtų būti tokia, kad ji galėtų būti įgyvendinta net tada, kai naudingumo koeficiento nebūtina nustatyti tam tikrai charakteristikai, kadangi bent viena valstybė narė neturi jokių teisinių reikalavimų, taikomų šioms ir, kai taikoma, aiškinamųjų dokumentų charakteristikoms (žr. Direktyvos 89/106/EEB 2 straipsnio 1 dalį 1. 2. 3 straipsnį). Tokiais atvejais šių charakteristikų patikra neturi būti skiriama atlikti gamintojui, jei jis nenori paskelbti apie šio produkto naudingumo koeficientą šiuo atžvilgiu. PRODUKTŲ GRUPĖ LYGAUS STIKLAS, STIKLO PROFILIUOČIŲ IR STIKLABLOKIŲ PRODUKTAI (2/6) 1. Atitikties atestavimo sistemos Toliau nurodytam (-iems) produktui (-ams) ir jų paskirčiai CEN ir CENELEC prašoma atitinkamame darniajame stan- darte (-uose) apibrėžti tokias atitikties atestavimo sistemas: Produktas (-ai) Paskirtis Lygis (-iai) arba klasė (-ės) (sąveika su ugnimi) Atitikties atestavimo sis- tema (-os) Lygaus ar išgaubto stiklo plokštės Rifliuotas stiklas Izoliacinio stiklo blokai Stiklablokiai Sienų plokštės iš stiklab- lokių Naudojami pagal paskirtį, galioja kurios atžvilgiu medžiagų su ugnimi normos sąveikos A, B, C A (1), D, E, F 3 4 (1) A klasės medžiagos, kurių pagal Sprendimą 96/603/EB nebūtina tirti dėl reakcijos į ugnį. 3 sistema: žr. Direktyvos 89/106/EEB III priedo 2 dalies ii punkto antrąją galimybę. 4 sistema: žr. Direktyvos 89/106/EEB III priedo 2 dalies ii punkto trečiąją galimybę. Sistema turi būti apibrėžta taip, kad ją galima būtų įdiegti net tuo atveju, kai tam tikros savybės atžvilgiu nėra reika- laujama pateikti produkto charakteristikos, nes bent jau viena valstybė narė netaiko jokių teisinių reikalavimų tai savy- bei (pagal Direktyvos 89/106/EEB 2 straipsnio 1 dalį ir, kai taikoma, pagal aiškinamųjų dokumentų 1. 2. 3 punktą). Tokiais atvejais šios savybės patikra neturi būti paskiriama gamintojui, jeigu jis nepageidauja deklaruoti produkto eks- ploatacijos charakteristikų šios savybės atžvilgiu. 98 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/25 t. PRODUKTŲ GRUPĖ LYGAUS STIKLO, STIKLO PROFILIUOČIŲ IR STIKLABLOKIŲ PRODUKTAI (3/6) 1. Atitikties atestavimo sistemos Toliau nurodytam (-iems) produktui (-ams) ir jų paskirčiai CEN ir CENELEC prašoma atitinkamame darniajame stan- darte (-uose) apibrėžti tokias atitikties atestavimo sistemas: Produktas (-ai) Paskirtis Lygis (-iai) arba klasė (-ės) Atitikties atestavimo sistema (-os) Lygaus ar išgaubto stiklo plokštės Rifliuotas stiklas Izoliacinio stiklo blokai Naudojami ten, kur tai- komos išorinės reakcijos į ugnį taisyklės Produktai, būtina ištirti kuriuos Produktai be tyrimo „lai- komi atitinkančiais rei- kalavimus“ (1) 3 4 (1) Turi būti patvirtinta, aptarus su gaisro reguliuotojų grupe. 3 sistema: žr. Direktyvos 89/106/EEB III priedo 2 dalies ii punkto antrąją galimybę. 4 sistema: žr. Direktyvos 89/106/EEB III priedo 2 dalies ii punkto trečiąją galimybę. Sistema turi būti apibrėžta taip, kad ją galima būtų įdiegti net tuo atveju, kai tam tikros savybės atžvilgiu nėra reika- laujama pateikti produkto charakteristikos, nes bent jau viena valstybė narė netaiko jokių teisinių reikalavimų tai savy- bei (pagal Direktyvos 89/106/EEB 2 straipsnio 1 dalį ir, kai taikoma, pagal aiškinamųjų dokumentų 1. 2. 3 punktą). Tokiais atvejais šios savybės patikra neturi būti paskiriama gamintojui, jeigu jis nepageidauja deklaruoti produkto eks- ploatacijos charakteristikų šios savybės atžvilgiu. PRODUKTŲ GRUPĖ LYGAUS STIKLO, STIKLO PROFILIUOČIŲ IR STIKLABLOKIŲ PRODUKTAI (4/6) 1. Atitikties atestavimo sistemos Toliau nurodytam (-iems) produktui (-ams) ir jų paskirčiai CEN ir CENELEC prašoma atitinkamame darniajame stan- darte (-uose) apibrėžti tokias atitikties atestavimo sistemas: Produktas (-ai) Paskirtis Lygis (-iai) arba klasė (-ės) Atitikties atestavimo sistema (-os) Lygaus arba išgaubto stiklo plokštės Izoliacinio stiklo blokai Stiklablokiai Sienų plokštės iš stiklablokių Rifliuotas stiklas Naudojami apsaugai nuo šūvių ir sprogimų Naudojami kitais atvejais, kurie gali kelti pavojų naudojimo saugai taikomos tokios taisyklės ir kuriems Naudojami kitais atvejais, kurie gali kelti pavojų naudojimo saugai taikomos tokios taisyklės ir kuriems — — — 1 sistema: žr. Direktyvos 89/106/EEB III priedo 2 dalies i punktą, be pavyzdžių audito ir tyrimo. 3 sistema: žr. Direktyvos 89/106/EEB III priedo 2 dalies ii punkto antrąją galimybę. 1 3 3 Sistema turi būti apibrėžta taip, kad ją galima būtų įdiegti net tuo atveju, kai tam tikros savybės atžvilgiu nėra reika- laujama pateikti produkto charakteristikos, nes bent jau viena valstybė narė netaiko jokių teisinių reikalavimų tai savy- bei (pagal Direktyvos 89/106/EEB 2 straipsnio 1 dalį ir, kai taikoma, pagal aiškinamųjų dokumentų 1. 2. 3 punktą). Tokiais atvejais šios savybės patikra neturi būti paskiriama gamintojui, jeigu jis nepageidauja deklaruoti produkto eks- ploatacijos charakteristikų šios savybės atžvilgiu. 13/25 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 99 PRODUKTŲ GRUPĖ LYGAUS STIKLO, STIKLO PROFILIUOČIŲ IR STIKLABLOKIŲ PRODUKTAI (5/6) 1. Atitikties atestavimo sistemos Toliau nurodytam (-iems) produktui (-ams) ir jų paskirčiai CEN ir CENELEC prašoma atitinkamame darniajame stan- darte (-uose) apibrėžti tokias atitikties atestavimo sistemas: Produktas (-ai) Paskirtis Lygis (-iai) rba klasė (-ės) Atitikties atestavimo sistema (-os) Lygaus arba išgaubto stiklo plokštės (specialiai apdoro- tos) Rifliuotas stiklas Izoliacinio stiklo blokai Stiklablokiai Sienų plokštės iš stiklablokių Paskirtis, susijusi su energijos išsaugojimu ir (arba) triukšmo mažinimu — 3 3 sistema: žr. Direktyvos 89/106/EEB III priedo 2 dalies ii punkto antrąją galimybę. Sistema turi būti apibrėžta taip, kad ją galima būtų įdiegti net tuo atveju, kai tam tikros savybės atžvilgiu nėra reika- laujama pateikti produkto charakteristikos, nes bent jau viena valstybė narė netaiko jokių teisinių reikalavimų tai savy- bei (pagal Direktyvos 89/106/EEB 2 straipsnio 1 dalį ir, kai taikoma, pagal aiškinamųjų dokumentų 1. 2. 3 punktą). Tokiais atvejais šios savybės patikra neturi būti paskiriama gamintojui, jeigu jis nepageidauja deklaruoti produkto eks- ploatacijos charakteristikų šios savybės atžvilgiu. PRODUKTŲ GRUPĖ LYGAUS STIKLO, STIKLO PROFILIUOČIŲ IR STIKLABLOKIŲ PRODUKTAI (6/6) 1. Atitikties atestavimo sistemos Toliau nurodytam (-iems) produktui (-ams) ir jų paskirčiai CEN ir CENELEC prašoma atitinkamame darniajame stan- darte (-uose) apibrėžti tokias atitikties atestavimo sistemas: Produktas (-ai) Paskirtis Lygis (-iai) arba klasė (-ės) Atitikties atestavimo sistema (-os) Lygaus arba išgaubto stiklo plokštės Rifliuotas stiklas Izoliacinio stiklo blokai Stiklablokiai Sienų plokštės iš stiklo blokų Naudojama pagal kitą paskirtį nei apibrėžta 1/6–5/6 grupėms — 4 4 sistema: žr. Direktyvos 89/106/EEB III priedo 2 dalies ii punkto trečiąją galimybę. Sistema turi būti apibrėžta taip, kad ją galima būtų įdiegti net tuo atveju, kai tam tikros savybės atžvilgiu nėra reika- laujama pateikti produkto charakteristikos, nes bent jau viena valstybė narė netaiko jokių teisinių reikalavimų tai savy- bei (pagal Direktyvos 89/106/EEB 2 straipsnio 1 dalį ir, kai taikoma, pagal aiškinamųjų dokumentų 1. 2. 3 punktą). Tokiais atvejais šios savybės patikra neturi būti paskiriama gamintojui, jeigu jis nepageidauja deklaruoti produkto eks- ploatacijos charakteristikų šios savybės atžvilgiu


title: Community rules on State aid : Vade-mecum.

eurovoc_concepts:
EU law
EU programme
State aid
Structural Funds
aid to undertakings
regional development
regional economy


title: Komission tiedonanto neuvostolle Kaakkois-Euroopan maita koskeva Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessi toimintaa koskevista päätelmistä: Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, Jugoslavian liittotasavalta, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Albania

eurovoc_concepts:
Albania
Yugoslavia
association agreement (EU)
economic stabilisation
market stabilisation

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 2. 2. 2000 KOM(2000) 49 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE Kaakkois-Euroopan maita koskeva Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessi toimintaa koskevista päätelmistä Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, Jugoslavian liittotasavalta, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Albania KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE Kaakkois-Euroopan maita koskeva Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessi toimintaa koskevista päätelmistä Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, Jugoslavian liittotasavalta, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Albania JOHDANTO Kaakkois-Euroopan maihin sovellettavan alueellisen lähestymistavan1 yhteydessä neuvosto asetti näiltä mailta vaadittavat poliittiset ja taloudelliset edellytykset2 perustaksi yhtenäiselle ja avoimelle politiikalle sopimussuhteiden sekä kahdenvälisten suhteiden kehittämiseksi näiden maiden kanssa kaupan, rahoitusavun ja taloudellisen yhteistyön alalla. ja 1999 EU:n vakautus- Vuonna alueellinen lähestymistapa3. Kyseinen prosessi ei ennakolta muuttanut kaupan tai rahoitusavun ja taloudellisen yhteistyön alojen kahdenvälisten suhteiden kehittämiseen sovellettavia edellytyksiä sopimussuhteita koskevien neuvottelujen aloittamisen edellytyksiä. Käytettävissä olevien sopimussuhteiden luonne muuttui; yhteistyösopimus korvattiin vakautus- ja assosiaatiosopimuksella. assosiaatioprosessista kehitettiin eikä EU:n vakautus- ja assosiaatioprosessin mukaisesti edellytykset neuvottelujen aloittamiselle on vahvistettu neuvoston päätelmissä 29. huhtikuuta 19974. Neuvottelujen aloittamista koskevat eri vaiheet ovat seuraavat: – – – – – 1 2 3 4 neuvoston päätelmissä 29. huhtikuuta 1997 vahvistettujen edellytysten täyttäminen (edellytyksiä koskevien kertomusten arvioiden mukaisesti), minkä jälkeen komission kertomus mahdollisuudesta aloittaa kyseisen maan kanssa vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevat neuvottelut, minkä jälkeen neuvoston arviointi kyseisestä tarkoituksenmukaisuusanalyysistä. Jos arviointi on myönteinen, neuvosto esittää komissiolle pyynnön laatia ehdotus neuvotteluohjeiksi, komission virallinen ehdotus vakautus- ja assosiaatiosopimuksen neuvotteluohjeiksi, ja kyseisten aloittaminen. neuvotteluohjeiden hyväksyminen neuvostossa ja neuvottelujen Yleisten asiain neuvoston 26. helmikuuta 1996 hyväksymät päätelmät, joita seurasi komission kertomus Kaakkois-Euroopan tiettyjä maita koskevien tulevaisuuden sopimussuhteiden yleisistä periaatteista: KomissionkertomusneuvostollejaEuroopanparlamentille (KOM(96)476 lopull. , 2. 10. 1996). Yleisten asiain neuvoston päätelmät 29. huhtikuuta 1997. jotka perustuvat komission tiedonantoon Yleisten asiain neuvoston päätelmät 21. kesäkuuta 1999, neuvostolle ja Euroopan parlamentille Kaakkois-Euroopan maita koskevasta vakautus- ja assosiaatioprosessista(KOM(99)235, 26. 5. 1999). Albanian ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian voimassa olevien sopimussuhteiden edelleen kehittämistä koskevia erityisperusteita ei tuolloin määritetty. 2 Komissio esitti myös5 apua koskevan uuden strategian maille, joita EU:n vakautus- ja ja vahvisti avulle yhden ainoan oikeusperustan korvaamalla assosiaatioprosessi koskee, nykyiset Obnova- ja Phare -ohjelmat. Kyseisen uuden strategian yleistavoitteet ovat instituutioiden toimintakyvyn edistäminen, talouden kehittäminen ja alueellinen yhteistyö. enemmän, kehittämistä yhteistyön alueellisen Ottaen voimassaolevia ohjelmia ja edellytyksiä on vastaavasti muutettava. korostetaan huomioon, että Nämä komission toimintaa koskevat päätelmät on tehty kertomuksen6 perusteella, jossa tarkastellaan kyseisten edellytysten täyttymistä Bosnian ja Hertsegovinan, Kroatian ja Jugoslavian liittotasavallan osalta, joiden kaikkien on noudatettava rauhansopimuksissa määrättyjä velvollisuuksia, sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Albanian osalta. Edellytysten täyttymistä kunkin maan kohdalla on tarkasteltu seuraavien otsikoiden perusteella: demokraattiset periaatteet, ihmisoikeudet ja oikeusvaltioperiaate, vähemmistöjen kunnioitus ja suojelu, markkinatalouden uudistukset, alueellinen yhteistyö sekä Bosnian ja Hertsegovinan, Kroatian ja Jugoslavian liittotasavallan osalta Daytonin ja Erdutin sopimusten sekä rauhan täytäntöönpanoneuvostojen määräämien velvollisuuksien noudattaminen ja viimeksi YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 (Kosovo) täytäntöönpano. Parhaillaan apua kohdistetaan uudelleen ja apuun liittyviä edellytyksiä muutetaan, mutta apua koskevan uuden asetuksen antamista varten tarvittavaa tarkistettua lainsäädäntöprosessia ei ole vielä saatettu päätökseen. Tämän asiakirjan päätelmät koskevat sen vuoksi voimassa olevaa järjestelmää eli oikeutta Phare-ohjelman mukaisiin yksipuolisiin tullietuuksiin sekä taloudelliseen apuun ja rahoitusapuun (ei koske Obnova-ohjelmaa, koska siihen ei sovelleta samoja edellytyksiä) sekä sopimussuhteisiin. Siinä otetaan myös huomioon neuvoston käsittelyssä ja assosiaatiosopimuksen tekemiseksi entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa7 ja komission kertomus mahdollisuudesta aloittaa neuvottelut Albanian kanssa vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tekemiseksi. neuvotteluohjeiksi parhaillaan komission vakautus- ehdotus oleva PÄÄTELMÄT Komissio on tehnyt seuraavat päätelmät neuvoston 29. huhtikuuta 1997 ja 21. kesäkuuta 1999 hyväksymissä päätelmissä määriteltyjen edellytysten täyttymistä viidessä asianomaisessa maassa koskevaan komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan (SEC (00)168 / 2, 09. 02. 00) sisältyvän kertomuksen, joka kattaa tapahtumat kesäkuulle 2000, perusteella. Osa 1 1. Bosnia ja Hertsegovina Bosniaan ja Hertsegovinaan sovelletaan edelleen yksipuolista tullietuuskohtelua, jota on huomattavasti parannettu vuoden 2000 alusta lähtien. Bosniassa ja Hertsegovinassa ollaan siirtymässä rankasta jälleenrakennusvaiheesta joka vaatii enemmän poliittisen ja taloudellisen vakiinnuttamisen vaiheeseen, 5 6 7 KOM (1999) 661 lopull. , 8. 12. 1999. Komission yksiköiden valmisteluasiakirja: Kaakkois-Euroopan maita koskeva Euroopan unionin vakautus- ja assosiaatioprosessi - neuvoston 29. huhtikuuta 1997 ja 21. kesäkuuta 1999 hyväksymien päätelmiennoudattaminen (SEC(2000) 168 / 2, 09. 02. 00). Viittaus entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa tehtävää vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskeviin neuvotteluohjeisiin. 3 uusia instituutiot takaamiseksi yhteensovittamismekanismeja huomiota erityisesti instituutioiden kehittämisen ja talousuudistusten aloilla. Maan pääongelmia ovat yhteisymmärryksen puuttuminen kaikille yhteisestä itsenäisestä valtiosta, yleisesti heikot ja kansalaisyhteiskunnan kehittymättömyys. ja niin osavaltioiden kuin paikallistasollakin Valtion laitoksia on kehitettävä, johdonmukaisen tarvitaan toiminnan tehostettava on lähentyä Euroopan unionin rakenteita. Bosnian ja huomattavasti, Hertsegovinan tähän tavoitteeseen, jonka saavuttamiseen aiotaan myöntää erityistä tukea. Toinen suuri tulevaisuuden haaste Bosniassa ja Hertsegovinassa on riippumattoman talouskasvun saavuttaminen avun vähetessä. Tämä edellyttää yksityisen sektorin johtamaan kasvuun tähtäävien taloudellisten olosuhteiden luomista ja kokonaisvaltaisen, kansantalouden keskipitkän vakauteen tähtäävien politiikkojen ohella. jotta maa voi viranomaisten koko maassa. Valtion talousuudistusohjelman ja toimintaa hyväksymistä sitoutuvan tehokkaan odotetaan aikavälin kaikilla tasoilla Pakolaisten ja hätäsiirtolaisten paluu (erityisesti vähemmistöjen paluu) on helpottunut. Molemmissa osavaltioissa on edistytty oikeuslaitoksen uudistuksen ja taloudellisen lainsäädännön aloilla. Bosnian ja Hertsegovinan viranomaisten osallistumista sekä valtion että osavaltioiden tasolla EU:n ja Bosnian ja Hertsegovinan neuvoa-antavan työryhmän toimintaan on edelleen tehostettava, ja maan viranomaisten olisi erityisesti huolehdittava neuvoa-antavan työryhmän yhteisten suositusten asianmukaisesta yhteensovittamisesta ja seurannasta. Yleisen poliittisen epävarmuuden ja institutionaalisten puutteiden vuoksi vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tai tätä koskevan tarkoituksenmukaisuusanalyysin tekemistä ei voi harkita tässä vaiheessa. 2. Kroatia ongelmista Viimeaikainen kehitys Kroatiassa on rohkaisevaa, mikä voi merkitä käännekohtaa maan politiikassa. Huolimatta vaalilain ja puolueellisen valtion television aiheuttamista ja asianmukaisessa järjestyksessä sekä osoittivat Kroatian väestön kannattavan voimakkaasti muutosta. Kroatian uudella johdolla on tilaisuus ohjata maa täyteen demokratiaan ja täyttää pikaisesti lupauksensa niiden jäljellä olevien poliittisten kysymysten ratkaisemisesta, tähän saakka olleet EU:n ja Kroatian jotka ovat suhteiden laajemman kehityksen esteenä. viimeaikaiset rauhallisesti sujuivat vaalit Kroatiaan sovelletaan edelleen yksipuolista tullietuuskohtelua, jota on huomattavasti parannettu vuoden 2000 alusta lähtien. Kroatian uutta hallitusta rohkaistaan ryhtymään tarvittaviin toimiin, jotta Euroopan yhteisöllä on mahdollisuus lisätä maalle myötämäänsä tukea ja laatia kertomus vakautus- aloittamisen mahdollisuudesta. Siihen saakka poliittinen vuoropuhelu ja yhteistyö neuvoa- antavassa työryhmässä ovat hyödyllisiä välineitä maan kehityksen tukemiseksi ja seuraamiseksi. assosiaatiosopimusta neuvottelujen koskevien ja 4 3. a) Jugoslavian liittotasavalta Jugoslavian liittotasavalta/Serbia Koska Jugoslavian liittotasavallan viranomaiset eivät edelleenkään osoita halua liittotasavallalle ei voida myöntää asianmukaisten edellytysten täyttämiseen, yksipuolista tullietuuskohtelua. Koska asianmukaiset edellytykset eivät täyty, ei ole myöskään soveliasta keskustella Jugoslavian liittotasavallan osallistumismahdollisuudesta Phare-ohjelmaan. Maalle edelleen annettavan humanitaarisen avun ja demokratialle annettavan tuen lisäksi tiettyjä muita tukimuotoja (jotka eivät ohjaudu keskusviranomaisille tai heidän kauttaan) on määrä jatkaa. Olisi myöskin epäsoveliasta ehdottaa vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevien neuvottelujen aloittamista, vaikka Jugoslavian liittotasavalta voi edelleen osallistua vakautus- ja assosiaatioprosessiin täytettyään asianmukaiset edellytykset. Sillä välin poliittista vuoropuhelua lisätään demokraattisia voimia Jugoslavian liittotasavallassa edustavien tahojen kanssa. apua asianmukaista demokratialle, (humanitaarista Kaikkea jälleenrakentamiseen ja julkiselle taloudelle) annetaan erityisasemassa olevalle Kosovolle, jota öljysaarto ja lentokielto eivät koske. Siviilihallinnolle myönnetään taloudellista tukea ja sen käyttöön asetetaan tukihenkilöstöä (UNMIK). Tuki olisi osoitettava ja sen edellytyksenä olisi oltava etnisten ryhmien välisten jännitteiden vähentäminen sekä yhteistyön lisääminen siviilihallinnon kanssa. tukea apua, b) Montenegro Euroopan yhteisön ja Jugoslavian liittotasavallan kahdenvälisten suhteiden keskeiset välineet koskevat – yksipuolinen tullietuuskohtelu ja Phare-ohjelma – (Jugoslavian liittotasavallan) valtiota kokonaisuudessaan. Koska kyseisiä välineitä ei näin ollen voida käyttää ainoastaan Montenegron tasavallan hyväksi, sille myönnetään jatkossakin tukea muista yhteisön välineistä. Tästä syystä ei myöskään voida ryhtyä sopimussuhteisiin Montenegron kanssa. on mahdollisuuksien vastaisten Jugoslavian Montenegro liittotasavallan/Serbian siihen erityisaseman ansiosta sovelleta lentokieltoa eikä öljysaartoa. Montenegro osallistuu myös poliittiseen vuoropuheluun, joka on aloitettu demokraattisia voimia Jugoslavian liittotasavallassa edustavien tahojen kanssa. suojattu vaikutuksilta, pakotteiden mukaan eikä OSA 2 4. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Tunnustaen entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian myönteiset saavutukset, sen esimerkillisen alueellisen aseman ja asianmukaisten edellytysten täyttymisen ja neuvosto neuvotteluohjeet 24. tammikuuta vakautus- hyväksyi 2000 5 assosiaatiosopimuksen tekemiseksi maan kanssa komission kertomuksen8 ja neuvotteluohjeita koskevan suosituksen9 perusteella. Komissio huolehtii tarvittavista valmisteluista neuvottelujen aloittamiseksi maaliskuun 2000 aikana. Tällä välin aiotaan aktiivisesti hyödyntää kaikkia nykyisiä yhteistyösopimuksen ja kuljetusalan sopimuksen sekä yhteisön avun piiriin kuuluvia välineitä, samoin kuin poliittista vuoropuhelua maassa käynnissä olevan uudistusprosessin nopeuttamiseksi varsinkin niillä aloilla, julkisen hallinnon uudistus sekä oikeuslaitosta, lainvalvontaa ja tiedotusvälineitä koskevat uudistukset). joilla edellytetään lisätoimia (talousuudistukset, 5. Albania tai olisi aloittaa toimien kyseisillä lisätoimia neuvottelut hallitukselta toteutettujen toteutettavien tilasta. Toimet edellytetään myös mahdollista Äskettäin annetun kertomuksen10 päätelmien mukaisesti Albanian hallitusta kehotetaan esittämään selvitys aikatauluineen tietyillä määritellyillä ensisijaisilla aloilla koskisivat turvallisuuden ja yleisen järjestyksen parantamista, hallinnon ja lainvalvonnan tehostamista sekä kansantalouden vakautusta ja rakenneuudistusten nopeuttamista. jotta Maan ja tulevaisuudessa assosiaatiosopimuksesta. Komission on myös käytävä Albanian viranomaisten kanssa teknisiä lisäneuvotteluja selvittääkseen edelleen tiettyjä vakautus- ja assosiaatiosopimuksen (vapaakauppa-alueen liittyviä perustamismahdollisuus ja Albanian lainsäädännön yhdenmukaistaminen yhteisön säännöstön kanssa, tähän liittyvät institutionaaliset näkökohdat mukaan luettuina). Tällä ja hyödyntää yhteistyösopimuksen sekä yhteisön avun piiriin kuuluvia välineitä, samoin kuin poliittista vuoropuhelua maassa käynnissä olevan vakautus- ja uudistusprosessin tukemiseksi. Erityisen tärkeää on tukea julkisen hallinnon uudistusta, mukaan luettuna oikeuslaitoksen, poliisin (yhteistyössä WEU:n monikansallisen neuvoa- antavan poliisiryhmän (MAPE) kanssa) ja tullihallinnon uudistusta. Tähän voitaisiin myöntää erityistä tukea, jotta Albania voisi täysin hyötyä äskettäin hyväksytystä tullietuuskohtelusta. aloilla, vakautus- nykyisiä kauppa- tekemiseen näkökohtia aktiivisesti kaikkia aiotaan välin 8 9 10 neuvoston Komission kertomus vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tekemistä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa koskevien neuvottelujen mahdollisuudesta, KOM (99) 300, 16. kesäkuuta 1999. ja vakautus- Suositus assosiaatiosopimus entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa, SEC (1999) 1279 lopull. , 8. syyskuuta 1999. Komission kertomus vakautus- neuvottelujen mahdollisuudesta, KOM (1999) 599 lopull. , 24. marraskuuta 1999. ja assosiaatiosopimuksen tekemistä Albanian kanssa koskevien valtuuttamisesta neuvottelemaan päätökseksi komission 6


title: Mitteilung der Kommission an den Rat über die Schlußfolgerungen für das weitere Vorgehen - Maßnahmen der EU zur Stabilisierung und Assoziierung der Länder Südosteuropas Bosnien und Herzegowina, Kroatien, Bundesrepublik Jugoslawien, ehemalige jugoslawische Republik Mazedonien und Albanien

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN CORRIGENDUM Page 3, CONCERNE UNIQUEMENT : FR/DE/EN Brüssel, den 2. 3. 2000 KOM(2000) 49 endgültig /2 MITTEILUNG DER KOMMISSION AN DEN RAT über die Schlußfolgerungen für das weitere Vorgehen Maßnahmen der EU zur Stabilisierung und Assoziierung der Länder Südosteuropas Bosnien und Herzegowina, Kroatien, Bundesrepublik Jugoslawien, ehemalige jugoslawische Republik Mazedonien und Albanien MITTEILUNG DER KOMMISSION AN DEN RAT über die Schlußfolgerungen für das weitere Vorgehen Maßnahmen der EU zur Stabilisierung und Assoziierung der Länder Südosteuropas Bosnien und Herzegowina, Kroatien, Bundesrepublik Jugoslawien, ehemalige jugoslawische Republik Mazedonien und Albanien EINLEITUNG Im Rahmen des regionalen Ansatzes gegenüber Südosteuropa1 hat der Rat die politischen und wirtschaftlichen Bedingungen festgelegt2, die diese Länder als Grundlage für eine zusammenhängende und transparente Politik zur Entwicklung bilateraler Beziehungen zu diesen Ländern im Bereich des Handels, der Finanzhilfe und der wirtschaftlichen Zusammenarbeit sowie für vertragliche Beziehungen erfüllen müssen. 1999 wurde aus dem regionalen Ansatz der Stabilisierungs- und Assoziierungsprozeß der EU3. Damit änderten sich nicht von vornherein die Bedingungen für die Entwicklung bilateraler Beziehungen in den Bereichen Handel, Finanzhilfe und wirtschaftliche Zusammenarbeit oder für den Beginn von Verhandlungen über vertragliche Beziehungen. Was sich änderte, war die Art der angebotenen vertraglichen Beziehungen - anstelle eines Kooperationsabkommens stand nun ein Stabilisierungs- und Assoziierungsabkommen in Aussicht. Im Rahmen des Stabilisierungs- und Assoziierungsprozesses der EU gelten für die Eröffnung von Verhandlungen die Bedingungen, die in den Schlußfolgerungen des Rates vom 29. April 1997 festgelegt sind4. Die Eröffnung von Verhandlungen umfaßt verschiedene Schritte, und zwar – – – 1 2 3 4 Erfüllung der in den Schlußfolgerungen des Rates vom 29. April 1997 genannten Bedingungen (d. h. wie in den Passagen zur Konditionalität festgelegt); sodann ein Bericht der Kommission über die Realisierbarkeit der Eröffnung von Verhandlungen über ein SAA mit dem betreffenden Land; hernach Bewertung dieses "Realisierbarkeitsberichts" durch den Rat und, sofern sie positiv ausfällt, Beauftragung der Kommission mit der Erstellung eines Vorschlags für Verhandlungsdirektiven; Schlußfolgerungen des Rates für Allgemeine Angelegenheiten vom 26. Februar 1996 sowie nachfolgender Kommissionsbericht über gemeinsame Grundsätze für die künftigen vertraglichen Beziehungen mit bestimmten Ländern Südosteuropas: Bericht der Kommission an den Rat und das EuropäischeParlament KOM(96)476 endg. vom 2. 10. 96. Schlußfolgerungen des Rates für Allgemeine Angelegenheiten vom 29. April 1997. Schlußfolgerungen des Rates für Allgemeine Angelegenheiten vom 21. Juni 1999 auf der Grundlage der Mitteilung der Kommission an den Rat und das Europäische Parlament über den Stabilisierungs- und Assoziierungsprozeß für die Länder Südosteuropas KOM(99)235 vom 26. 5. 99. Für die Weiterentwicklung der bestehenden vertraglichen Beziehungen zu Albanien und der ehemaligen jugoslawischen Republik Mazedonien wurden in diesem Zusammenhang allerdings nie bestimmte Kriterien festgelegt. 2 – – ein formaler Vorschlag der Kommission für Verhandlungsdirektiven im Hinblick auf die Aushandlung eines SAA; Verabschiedung dieser Verhandlungsdirektiven durch den Rat und Eröffnung der Verhandlungen. Die Kommission hat außerdem eine neue Strategie für die Unterstützung der betreffenden Länder durch den Stabilisierungs- und Assoziierungsprozeß der EU vorgelegt5 und anstelle der jetzigen Programme OBNOVA und PHARE eine einzige Rechtsgrundlage für die Hilfe geschaffen. Die allgemeinen Ziele dieser neuen Strategie sind Förderung des Aufbaus der öffentlichen Institutionen und Verwaltungen, wirtschaftliche Entwicklung und regionale Zusammenarbeit. In Anbetracht dessen, daß die Entwicklung der regionalen Zusammenarbeit stärkeres Gewicht erhalten soll, werden die bisherigen Programme und Bedingungen entsprechend neu ausgerichtet. Die vorliegenden Schlußfolgerungen der Kommission für das weitere Vorgehen wurden anhand eines Sachberichts6 gezogen, in dem die Erfüllung dieser Bedingungen durch Bosnien und Herzegowina, Kroatien, die Bundesrepublik Jugoslawien (BRJ) - alle drei unterliegen den Verpflichtungen im Rahmen der Friedensabkommen - sowie durch die ehemalige jugoslawische Republik Mazedonien und Albanien geprüft werden. Die Prüfung folgenden Gesichtspunkten: demokratische erfolgt bei Grundordnung, Menschenrechte und Rechtsstaatlichkeit, Achtung der Minderheiten, marktwirtschaftliche Reformen, regionale Zusammenarbeit und - im Falle Bosnien und Herzegowinas, Kroatiens und der Bundesrepublik Jugoslawien - Erfüllung der Pflichten im Zusammenhang mit den Abkommen von Dayton und Erdut, den Räten zur Umsetzung des Friedens und neuerdings auch der Umsetzung der UN-Resolution 1244 (Kosovo). jedem einzelnen Land unter und Schutz An der Neuausrichtung der Hilfe und der einschlägigen Bedingungen wird zwar zur Zeit gearbeitet, doch ist der Prozeß einer Überprüfung der Rechtsgrundlagen und der Erarbeitung einer neuen Verordnung für die Hilfe noch nicht abgeschlossen. Die im vorliegenden Papier gezogenen Schlußfolgerungen beziehen sich daher auf das bestehende System, d. h. Anspruch auf autonome Handelspräferenzen, wirtschaftliche und finanzielle Hilfe im Rahmen des Phare-Programms (nicht aber des OBNOVA-Programms, für das andere Bedingungen gelten) und vertragliche Beziehungen. Berücksichtigt ist auch die laufende Arbeit im Rat an dem Vorschlag der Kommission für Verhandlungsdirektiven im Hinblick auf die Aushandlung eines SAA mit der ehemaligen jugoslawien Republik Mazedonien 7und der Bericht der Kommission über die Realisierbarkeit der Eröffnung von Verhandlungen mit Albanien über ein SAA. 5 6 7 KOM(1999) 661 endg. vom 8. 12. 1999. Arbeitspapier der Kommission. Stabilisierungs- und Assoziierungsprozeß der EU für die Länder Südosteuropas- Erfüllung der Schlußfolgerungen des Rates vom29. April1997 und vom21. Juni1999 SEK(2000) 168 / 2 vom 09. 02. 2000. SEK(99)1279 endg. vom 8. 9. 1999. 3 SCHLUßFOLGERUNGEN Gestützt auf den bis zum Januar 2000 reichenden Sachbericht in dem Arbeitspapier der Kommission über die Einhaltung der in den Schlußfolgerungen des Rates vom 29. April 1997 und vom 21. Juni 1999 festgelegten Bedingungen durch die fünf betreffenden Länder (SEK (2000)168 / 2 vom 09. 02. 2000) ist die Kommission zu folgenden Schlußfolgerungen gekommen. Abschnitt 1 1. Bosnien und Herzegowina Bosnien und Herzegowina kann weiterhin die autonomen Handelspräferenzen in Anspruch nehmen, die mit Wirkung von 2000 wesentlich verbessert wurden. Nach einer Phase des massiven Wiederaufbaus kommt Bosnien und Herzegowina nun in eine Phase der politischen und wirtschaftlichen Konsolidierung, die größere Aufmerksamkeit erfordert, besonders im Bereich des institutionellen Aufbaus und der Wirtschaftsreformen. Die Hauptprobleme des Landes liegen in dem Mangel an Konsens über eine gemeinsame Staatlichkeit, der generellen Schwäche der Institutionen, einer Wirtschaft, die sich nicht selbst trägt und einer noch sehr schwach entwickelten Zivilgesellschaft. Es müssen staatliche Einrichtungen geschaffen werden, und auf der Ebene der Gebietseinheiten und der Kommunen bedarf es neuer Koordinierungsmechanismen, damit das Land als Ganzes die Fähigkeit zu wirksamem und kohärentem Handeln erlangt. Die Arbeitsfähigkeit des Staates muß wesentlich verbessert werden, um zu einer Annäherung an die europäischen Strukturen zu kommen. Von den Behörden Bosnien und Herzegowinas auf allen Ebenen wird erwartet, daß sie dieses Ziel anstreben, wofür eigens Hilfe zur Verfügung gestellt wird. In Anbetracht der Absenkung der Außenhilfe stellt die große Vollendung Herausforderung für Bosnien und Herzegowina in den kommenden Jahren dar. Dies impliziert die Entwicklung eines wirtschaftlichen Umfeldes, das die Expansion der Privatwirtschaft begünstigt, und die Verabschiedung eines Programms von mittelfristigen Wirtschaftsreformen, die auf einer stabilen makroökonomischen Politik basieren. Bei der Rückkehr von Flüchtlingen und Vertriebenen (besonders von Angehörigen der Minderheiten) sind Verbesserungen zu verzeichnen. In der Rechtsreform und der Wirtschaftsgesetzgebung haben beide Gebietseinheiten Fortschritte erzielt. Der Beitrag der Behörden Bosnien und Herzegowinas auf Staats- und Gebietseinheitsebene zu den Aktivitäten der Beratenden Task Force zwischen der EU und BiH (CTF) bedarf weiterer Verbesserungen; insbesondere müssen die Behörden von BiH für eine angemessene Koordinierung und Überwachung der gemeinsamen CTF-Empfehlungen sorgen. dauerhaften Wirtschaftswachstums eine weitere eines Angesichts der allgemeinen politischen Ungewißheit und der institutionellen Mängel können ein Stabilisierungs- und Assoziierungsabkommen oder die Durchführung einer entsprechenden Realisierbarkeitsstudie zum gegenwärtigen Zeitpunkt noch nicht vorgesehen werden. 4 2. Kroatien Die jüngsten Entwicklungen geben Anlaß zur Hoffnung und könnten sich als eine Wende in der kroatischen Politik erweisen. Trotz aller Bedenken wegen der gesetzlichen Rahmenbedingungen und des parteiischen staatlichen Fernsehens verliefen die jüngsten Wahlen ruhig und geordnet und bekundeten seitens der kroatischen Bevölkerung unmißverständlich den Wunsch nach Veränderung. Die neue kroatische Führung hat nun die Möglichkeit, Kroatien auf den Weg uneingeschränkter Demokratie zu führen und ihr Engagement für eine möglichst rasche Lösung einer wesentlichen Weiterentwicklung der Beziehungen zwischen der EU und Kroatien bisher im Wege standen, unter Beweis zu stellen. politischen Fragen, offenen der die Kroatien kann auch in Zukunft die autonomen Handelspräferenzen, die mit Wirkung von 2000 wesentlich verbessert wurden, in Anspruch nehmen. Die neue Regierung wird ermuntert, die nötigen Schritte zu unternehmen, damit die Europäische Gemeinschaft zur Realisierbarkeit der Eröffnung von Verhandlungen über ein Stabilisierungs- und In der Zwischenzeit können die Assoziierungsabkommen erstellen kann. Entwicklungen im Rahmen des politischen Dialogs und der Zusammenarbeit in der Beratenden Task Force vorangetrieben und verfolgt werden. einen Bericht ihre Hilfe erweitern und 3. a) Bundesrepublik Jugoslawien BRJ / Serbien Da die Bundesbehörden nach wie vor nichts unternehmen, um die einschlägigen Bedingungen zu erfüllen, kommt die BRJ offenkundig für die autonomen Handelspräferenzen weiterhin nicht in Betracht. angebracht ist wegen einschlägigen Ebensowenig Bedingungen eine Diskussion über den Anspruch der BRJ auf Hilfe im Rahmen des PHARE-Programms. Neben der humanitären Hilfe und der Unterstützung der Demokratisierung, die beide fortgeführt werden, laufen auch einige andere Formen der Hilfe (die weder an noch über die zentralstaatlichen Behörden gehen) weiter. der Nichterfüllung der Fehl am Platze wäre auch ein Vorschlag zur Eröffnung von Verhandlungen über ein Stabilisierungs- und Assoziierungsabkommen, gleichwohl kommt die BRJ für den Stabilisierungs- und Assoziierungsprozeß in Betracht, sobald es die entsprechenden Bedingungen erfüllt. In der Zwischenzeit wurde mit Vertretern der demokratischen Kräfte in der Bundesrepublik Jugoslawien der politische Dialog aufgenommen. In Kosovo, das auch ausdrücklich vom Ölembargo und dem Landeverbot ausgenommen ist, werden alle Formen einschlägiger Hilfe (humanitäre Hilfe, Demokratisierung, Wiederaufbau, öffentlicher Haushalt) geleistet. Die zivile Verwaltung (UNMiK) wird in finanzieller wie auch personeller Hinsicht unterstützt. Die Hilfeleistungen sollten die Verringerung der inter-ethnischen Spannungen und eine verstärkte Zusammenarbeit mit der zivilen Verwaltungsstrukturen anvisieren und zur Bedingung machen. 5 b) Montenegro Die wichtigsten Formen bilateraler Beziehungen zur Europäischen Gemeinschaft - autonome Handelspräferenzen und PHARE-Programm - beziehen sich auf den Staat (BRJ) als Ganzes. Da diese Instrumente somit zugunsten Montenegros nicht eingesetzt werden können, läuft die Unterstützung der Republik mit Hilfe von anderen Gemeinschaftsinstrumenten weiter. Aus dem selben Grund können zu diesem Zeitpunkt keine vertraglichen Beziehungen erwogen werden. Vor den Auswirkungen der Sanktionen gegen die BRJ / Serbien ist Montenegro soweit wie möglich geschützt und ist auch von dem Landeverbot und dem Ölembargo ausdrücklich ausgenommen. Montenegro nimmt außerdem an dem politischen Dialog teil, der mit Vertretern der demokratischen Kräfte in der Bundesrepublik Jugoslawien aufgenommen wurde. ABSCHNITT 2 4. Ehemalige Jugoslawische Republik Mazedonien In Anerkennung der von dem Staat erreichten positiven Bilanz, der beispielhaften Rolle in der Region und der Befolgung der relevanten Konditionen, nahm der Rat die Verhandlungsrichtlinien für ein Stabilisierungs- & Assoziierungsabkommen mit der früheren jugoslawischen Republik von Mazedonien am 24. Januar 2000 auf der Grundlage des Durchführbarkeitsberichts8 und der Empfehlung der Kommission für Verhandlungsrichtlinien9 an. Die Kommission unternimmt die notwendigen Vorbereitungen in Hinsicht auf die Eröffnung von Verhandlungen im März 2000. Inzwischen werden alle Instrumente, die im Rahmen der geltenden Abkommen für Zusammenarbeit und Verkehr sowie der Gemeinschaftshilfe, wie auch der politische Dialog intensiv genutzt, um den laufenden Reformprozeß im Lande zu in denen weitere Fortschritte notwendig sind fördern, vor allem in Bereichen, (Wirtschaftsreformen, Reform der öffentlichen Verwaltung, Rechtsreform, Rechtsdurchsetzung und Medien). 5. Albanien Entsprechend den im kürzlich verabschiedeten Bericht über die Möglichkeit eines Stabilisierungs- und Assoziierungsabkommens10 gezogenen Schlußfolgerungen wird die albanische Regierung aufgefordert, einen Lagebericht vorzulegen, der auch einen Zeitplan für getroffene oder geplante Maßnahmen in bestimmten prioritären Bereichen enthält. Diese würden die Stärkung der öffentlichen Sicherheit und Ordnung, die Verbesserung der Verwaltung und Stärkung der Rechtsdurchsetzung, sowie weitere makroökonomische Stabilisierung und beschleunigte Strukturreformen 8 9 10 Bericht der Kommission über die Möglichkeit der Aushandlung eines Stabilisierungs- und Assoziierungsabkommens mit der ehemaligen jugoslawischen Republik Mazedonien, KOM (99) 300 vom 16. Juni 1999 Empfehlung für einen Beschluss des Rates zur Ermächtigung der Kommission, ein Stabilisierungs- und Assoziierungsabkommen mit der ehemaligen jugoslawischen Republik Mazedonien auszuhandeln, SEK (99) 1279 endg. vom 8. September 1999 Bericht der Kommission über die Möglichkeit der Aushandlung eines Stabilisierungs- und Assoziierungsabkommens mit Albanien, KOM(1999) 599 endg. vom 24. November 1999 6 im Zusammenhang mit einem eventuellen Stabilisierungs- beinhalten. Die Regierung wird eingeladen, weitere Fortschritte in diesen Bereichen mit Blick auf die mögliche zukünftige Eröffnung von Verhandlungen über ein Stabilisierungs- und Assoziierungsabkommen zu machen. Die Kommission müßte mit der albanischen Führung auch weitere Sachgespräche führen, um bestimmte und Aspekte Assoziierungsabkommen weiter zu klären (Freihandelszone und Angleichung an den Besitzstand der EU einschließlich der dazugehörigen institutionellen Aspekte). In der Zwischenzeit werden alle bestehenden Instrumente im Rahmen des geltenden Handels- und Kooperationsabkommens sowie der Gemeinschaftshilfe sowie der politische Dialog intensiv genutzt, um den laufenden Stabilisierungs- und Reformprozeß im Lande zu fördern. Die Unterstützung der Reformen in der öffentlichen Verwaltung einschließlich Justiz und Polizei (in Zusammenarbeit mit WEU/MAPE) und Zoll steht nach wie vor an erster Stelle und kann eine besondere Unterstützung umschließen, um Albanien die volle Inanspruchnahme der kürzlich verabschiedeten Handelspräferenzen zu ermöglichen. 7


title: 2000/245/EG: Entscheidung der Kommission vom 2. Februar 2000 über das Verfahren zur Bescheinigung der Konformität von Bauprodukten gemäß Artikel 20 Absatz 4 der Richtlinie 89/106/EWG des Rates betreffend Flachglas, Profilglas und Glassteinerzeugnisse (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 5016) (Text von Bedeutung für den EWR)

text: 28. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 77/13 KOMMISSION ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 2. Februar 2000 über das Verfahren zur Bescheinigung der Konformität von Bauprodukten gemäß Artikel 20 Absatz 4 der Richtlinie 89/106/EWG des Rates betreffend Flachglas, Profilglas und Glassteinerzeugnisse (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 5016) (Text von Bedeutung für den EWR) (2000/245/EG) DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, (4) gestützt auf die Richtlinie 89/106/EWG des Rates vom 21. Dezember 1988 zur Angleichung der Rechts- und Verwal- tungsvorschriften der Mitgliedstaaten über Bauprodukte (1), geändert durch die Richtlinie 93/68/EWG (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 4, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) Bei der Entscheidung zwischen den beiden in Artikel 13 Absatz 3 der Richtlinie 89/106/EWG genannten Verfahren zur Bescheinigung der Konformität eines Produkts muß die Kommission dem „jeweils am wenig- sten aufwendigen Verfahren, das mit den Sicherheitsan- forderungen vereinbar ist“, den Vorzug geben, d. h. entscheiden, ob für ein bestimmtes Produkt oder eine bestimmte Produktfamilie entweder eine werkseigene Produktionskontrolle unter der Verantwortung des Herstellers eine notwendige und ausreichende Vorausset- zung für die Konformitätsbescheinigung ist, oder ob aus Gründen, die sich auf die Erfüllung der Kriterien in Artikel 13 Absatz 4 beziehen, bei bestimmten Produkten eine zugelassene Zertifizierungsstelle zu beteiligen ist. Nach Artikel 13 Absatz 4 ist das so bestimmte Verfahren in den Mandaten und in den technischen Spezifikationen anzugeben. Daher ist es wünschenswert, das Konzept der Produkte oder der Produktfamilie fest- zulegen, das in den Mandaten und technischen Spezifi- kationen zugrunde gelegt wurde. Die beiden in Artikel 13 Absatz 3 genannten Verfahren sind in Anhang III der Richtlinie 89/106/EWG ausführ- lich beschrieben. Daher muß für jedes Produkt oder jede Produktfamilie klar festgelegt werden, wie die beiden Verfahren unter Bezugnahme auf Anhang III anzu- (1) ABl. L 40 vom 11. 2. 1989, S. 12. (2) ABl. L 220 vom 30. 8. 1993, S. 1. wenden sind, da in Anhang III bestimmten Systemen der Vorzug gegeben wird. Das Verfahren nach Artikel 13 Absatz 3 Buchstabe a) entspricht den Systemen, die in Anhang III Abschnitt 2 Ziffer ii) Möglichkeit 1 ohne laufende Überwachung und in Möglichkeiten 2 und 3 festgelegt sind, und das Verfahren nach Artikel 13 Absatz 3 Buchstabe b) entspricht den Systemen, die in Anhang III Abschnitt 2 Ziffer i) und in Anhang III Abschnitt 2 Ziffer ii) Möglich- keit 1 mit laufender Überwachung festgelegt sind. (5) (6) Der Ständige Ausschuß für das Bauwesen hat eine ableh- nende Stellungnahme für die mit dieser Entscheidung getroffenen Maßnahmen abgegeben. Die Entscheidung wurde dem Rat unterbreitet, der inner- halb von drei Monaten, dem von der Richtlinie 89/ 106/EWG vorgesehenen Zeitraum, keinen Beschluß fassen konnte. Deshalb werden die vorgeschlagenen Maßnahmen von der Kommission erlassen — HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Konformität der Produkte und Produktfamilien nach Anhang I wird durch ein Verfahren bescheinigt, bei dem der Hersteller die alleinige Verantwortung für die werkseigene Produktionskontrolle trägt, die gewährleistet, daß das Produkt den einschlägigen technischen Spezifikationen entspricht. Artikel 2 Die Konformität der Produkte nach Anhang II wird durch ein Verfahren bescheinigt, bei dem zusätzlich zu der werkseigenen Produktionskontrolle durch den Hersteller eine zugelassene Zertifizierungsstelle an der Beurteilung und Überwachung der Produktionskontrolle oder des Produkts selbst beteiligt ist. L 77/14 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 28. 3. 2000 Das Konformitätsbescheinigungsverfahren nach Anhang III wird in den Mandaten für harmonisierte Normen angegeben. Artikel 3 Diese Entscheidung ist an alle Mitgliedstaaten gerichtet. Artikel 4 Brüssel, den 2. Februar 2000 Für die Kommission Erkki LIIKANEN Mitglied der Kommission 28. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 77/15 ANHANG I Glasfüllungen aus Flachglas und gebogenem Glas (einschließlich Basiserzeugnisse aus Glas, veredeltes Glas, Spezial- oder Sicherheitsglas, beschichtetes Glas, mit Folien beschichtetes Glas, emailliertes Glas, oberflächenbe- handeltes Glas oder Spiegelglas): Für alle Verwendungszwecke außer: — zur Verwendung in Brandschutzverglasungen; — zur Verwendung als durchschuß- oder sprengungshemmende Verglasung. Profilbauglas (mit oder ohne Drahteinlage): Für alle Verwendungszwecke außer: — zur Verwendung in Brandschutzverglasungen. Mehrscheibenisolierglas: Für alle Verwendungszwecke außer: — zur Verwendung in Brandschutzverglasungen; — zur Verwendung als durchschuß- oder sprengungshemmende Verglasung. Glassteine: Zur Verwendung in nichttragenden Anwendungen außer: — zur Verwendung als durchschuß- oder sprengungshemmende Verglasung. Wandplatten mit Glassteinen: Für alle nichttragenden Verwendungszwecke außer: — zur Verwendung in Brandabschnitten; — zur Verwendung als durchschuß- oder sprengungshemmende Verglasung. L 77/16 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 28. 3. 2000 ANHANG II Glasfüllungen aus Flachglas und gebogenem Glas (einschließlich Basiserzeugnisse aus Glas, veredeltes Glas, Spezial- oder Sicherheitsglas, beschichtetes Glas, mit Folien beschichtetes Glas, emailliertes Glas, oberflächenbe- handeltes Glas oder Spiegelglas): — Zur Verwendung als durchschuß- und sprengungshemmende Verglasung; — zur Verwendung in Brandschutzverglasungen. Profilbauglas (mit oder ohne Drahteinlage): — Zur Verwendung in Brandschutzverglasungen. Mehrscheibenisolierglas: — Zur Verwendung als durchschuß- und sprengungshemmende Verglasung; — zur Verwendung in Brandschutzverglasungen. Glassteine: Zur Vewendung als durchschuß- oder sprengungshemmende Verglasung. Wandplatten mit Glassteinen: — Zur Verwendung in Brandabschnitten; — zur Verwendung als durchschuß- oder sprengungshemmende Verglasung. 28. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 77/17 Anmerkung: Bei Produkten der nachstehenden Produktfamilien mit mehr als einem Verwendungszweck sind die Aufgaben der zugelassenen Stelle im Rahmen der betreffenden Konformitätsbescheinigungssysteme kumulativ. ANHANG III PRODUKTFAMILIE FLACHGLAS, PROFILGLAS UND GLASSTEINERZEUGNISSE (1/6) 1. Systeme der Konformitätsbescheinigung Für das (die) unten angegebene(n) Produkt(e) und seinen (ihre) Verwendungszweck(e) wird CEN/Cenelec gebeten, in der (den) betreffenden harmonisierten Norm(en) das (die) folgende(n) System(e) der Konformitätsbescheinigung anzugeben: Produkt Verwendungszweck Stufe oder Klasse (Feuerwiderstand) System der Konformi- tätsbescheinigung Flachglas aus Glasfüllungen oder gebogenem Glas Profilbauglas Mehrscheibenisolierglas Zur Verwendung schutzverglasungen in Brand- Wandplatten mit Glassteinen Brandabschnittsbildung Alle Alle 1 1 System 1: Siehe Richtlinie 89/106/EWG, Anhang III Abschnitt 2 Ziffer i), ohne Stichprobenprüfung. Das System sollte derart ausgestaltet werden, daß es auch da eingeführt werden kann, wo für ein bestimmtes Produkt- merkmal eine Leistung nicht festgelegt werden muß, da wenigstens ein Mitgliedstaat für dieses Produktmerkmal keinerlei gesetzliche Anforderungen stellt (siehe Artikel 2 Absatz 1 der Richtlinie 89/106/EWG und gegebenenfalls Abschnitt 1. 2. 3 der Grundlagendokumente). In diesen Fällen darf die Nachprüfung eines solchen Produktmerkmals dem Hersteller nicht auferlegt werden, wenn er nicht wünscht, über diese Produktleistung eine Erklärung abzugeben. PRODUKTFAMILIE FLACHGLAS, PROFILGLAS UND GLASSTEINERZEUGNISSE (2/6) 1. Systeme der Konformitätsbescheinigung Für das (die) unten angegebene(n) Produkt(e) und seinen (ihre) Verwendungszweck(e) wird CEN/Cenelec gebeten, in der (den) betreffenden harmonisierten Norm(en) das (die) folgende(n) System(e) der Konformitätsbescheinigung anzugeben: Produkt Verwendungszweck Stufe oder Klasse (Brandverhalten) System der Konformi- tätsbescheinigung Flachglas aus Glasfüllungen oder gebogenem Glas Profilbauglas Mehrscheibenisolierglas Glassteine Wandplatten mit Glassteinen Für Verwendungszwecke, den Vorschriften über Brandverhalten unterliegen die das A, B, C, A (1), D, E, F 3 4 System 3: Siehe Richtlinie 89/106/EWG, Anhang III Abschnitt 2 Ziffer ii), Möglichkeit 2. System 4: Siehe Richtlinie 89/106/EWG, Anhang III Abschnitt 2 Ziffer ii), Möglichkeit 3. (1) Materialien der Klasse A, bei denen nach der Entscheidung 96/603/EG eine Prüfung des Brandverhaltens nicht erforderlich ist. Das System sollte derart ausgestaltet werden, daß es auch da eingeführt werden kann, wo für ein bestimmtes Produkt- merkmal eine Leistung nicht festgelegt werden muß, da wenigstens ein Mitgliedstaat für dieses Produktmerkmal keinerlei gesetzliche Anforderungen stellt (siehe Artikel 2 Absatz 1 der Richtlinie 89/106/EWG und gegebenenfalls Abschnitt 1. 2. 3 der Grundlagendokumente). In diesen Fällen darf die Nachprüfung eines solchen Produktmerkmals dem Hersteller nicht auferlegt werden, wenn er nicht wünscht, über diese Produktleistung eine Erklärung abzugeben. L 77/18 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 28. 3. 2000 PRODUKTFAMILIE FLACHGLAS, PROFILGLAS UND GLASSTEINERZEUGNISSE (3/6) 1. Systeme der Konformitätsbescheinigung Für das (die) unten angegebene(n) Produkt(e) und seinen (ihre) Verwendungszweck(e) wird CEN/Cenelec gebeten, in der (den) betreffenden harmonisierten Norm(en) das (die) folgende(n) System(e) der Konformitätsbescheinigung anzugeben: Produkt Verwendungszweck Stufe oder Klasse System der Konformi- tätsbescheinigung Flachglas aus Glasfüllungen oder gebogenem Glas Profilbauglas Mehrscheibenisolierglas die Für Verwendungszwecke, den Vorschriften das über Verhalten bei einem Brand von außen unterliegen 3 4 Produkte, Prüfung erfordern die eine den Produkte, von denen angenomen wird, daß Anforde- sie genügen, rungen eine ohne vorge- Prüfung nommen wird (1) daß System 3: Siehe Richtlinie 89/106/EWG, Anhang III Abschnitt 2 Ziffer ii), Möglichkeit 2. System 4: Siehe Richtlinie 89/106/EWG, Anhang III Abschnitt 2 Ziffer ii), Möglichkeit 3. (1) Zu bestätigen in Absprache mit der Arbeitsgruppe der für Brandschutzvorschriften zuständigen Stellen (Fire Regulators Group). Das System sollte derart ausgestaltet werden, daß es auch da eingeführt werden kann, wo für ein bestimmtes Produkt- merkmal eine Leistung nicht festgelegt werden muß, da wenigstens ein Mitgliedstaat für dieses Produktmerkmal keinerlei gesetzliche Anforderungen stellt (siehe Artikel 2 Absatz 1 der Richtlinie 89/106/EWG und gegebenenfalls Abschnitt 1. 2. 3 der Grundlagendokumente). In diesen Fällen darf die Nachprüfung eines solchen Produktmerkmals dem Hersteller nicht auferlegt werden, wenn er nicht wünscht, über diese Produktleistung eine Erklärung abzugeben. PRODUKTFAMILIE FLACHGLAS, PROFILGLAS UND GLASSTEINERZEUGNISSE (4/6) 1. Systeme der Konformitätsbescheinigung Für das (die) unten angegebene(n) Produkt(e) und seinen (ihre) Verwendungszweck(e) wird CEN/Cenelec gebeten, in der (den) betreffenden harmonisierten Norm(en) das (die) folgende(n) System(e) der Konformitätsbescheinigung anzugeben: Produkt Verwendungszweck Stufe oder Klasse System der Konformi- tätsbescheinigung Flachglas aus Glasfüllungen oder gebogenem Glas Mehrscheibenisolierglas Glassteine Glassteinwände Zur Verwendung schuß- oder mende Verglasung als durch- sprengungshem- andere die Gefahren Verwendungs- Für zwecke, im Hinblick auf die Anwendungssi- cherheit aufweisen können und Vorschriften entsprechenden unterliegen Profilbauglas Für Verwendungszwecke, die Gefahren im Hinblick auf die aufwei- Anwendungssicherheit sen können und entsprechenden Vorschriften unterliegen — — — 1 3 3 System 1: Siehe Richtlinie 89/106/EWG, Anhang III Abschnitt 2 Ziffer i), ohne Stichprobenprüfung. System 3: Siehe Richtlinie 89/106/EWG, Anhang III Abschnitt 2 Ziffer ii), Möglichkeit 2. Das System sollte derart ausgestaltet werden, daß es auch da eingeführt werden kann, wo für ein bestimmtes Produkt- merkmal eine Leistung nicht festgelegt werden muß, da wenigstens ein Mitgliedstaat für dieses Produktmerkmal keinerlei gesetzliche Anforderungen stellt (siehe Artikel 2 Absatz 1 der Richtlinie 89/106/EWG und gegebenenfalls Abschnitt 1. 2. 3 der Grundlagendokumente). In diesen Fällen darf die Nachprüfung eines solchen Produktmerkmals dem Hersteller nicht auferlegt werden, wenn er nicht wünscht, über diese Produktleistung eine Erklärung abzugeben. 28. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 77/19 PRODUKTFAMILIE FLACHGLAS, PROFILGLAS UND GLASSTEINERZEUGNISSE (5/6) 1. Systeme der Konformitätsbescheinigung Für das (die) unten angegebene(n) Produkt(e) und seinen (ihre) Verwendungszweck(e) wird CEN/Cenelec gebeten, in der (den) betreffenden harmonisierten Norm(en) das (die) folgende(n) System(e) der Konformitätsbescheinigung anzugeben: Produkt Verwendungszweck Stufe oder Klasse System der Konformi- tätsbescheinigung aus Glasfüllungen Flachglas oder gebogenem Glas (speziell vorbehandelt) Profilbauglas Mehrscheibenisolierglas Glassteine Glassteinwände Für Verwendungen zur Energie- einsparung und/oder Lärmmin- derung — 3 System 3: Siehe Richtlinie 89/106/EWG, Anhang III Abschnitt 2 Ziffer ii), Möglichkeit 2. Das System sollte derart ausgestaltet werden, daß es auch da eingeführt werden kann, wo für ein bestimmtes Produkt- merkmal eine Leistung nicht festgelegt werden muß, da wenigstens ein Mitgliedstaat für dieses Produktmerkmal keinerlei gesetzliche Anforderungen stellt (siehe Artikel 2 Absatz 1 der Richtlinie 89/106/EWG und gegebenenfalls Abschnitt 1. 2. 3 der Grundlagendokumente). In diesen Fällen darf die Nachprüfung eines solchen Produktmerkmals dem Hersteller nicht auferlegt werden, wenn er nicht wünscht, über diese Produktleistung eine Erklärung abzugeben. PRODUKTFAMILIE FLACHGLAS, PROFILGLAS UND GLASSTEINERZEUGNISSE (6/6) 1. Systeme der Konformitätsbescheinigung Für das (die) unten angegebene(n) Produkt(e) und seinen (ihre) Verwendungszweck(e) wird CEN/Cenelec gebeten, in der (den) betreffenden harmonisierten Norm(en) das (die) folgende(n) System(e) der Konformitätsbescheinigung anzugeben: Produkt Verwendungszweck Stufe oder Klasse System der Konformi- tätsbescheinigung Flachglas aus Glasfüllungen oder gebogenem Glas Profilbauglas Mehrscheibenisolierglas Glassteine Wandplatten mit Glassteinen Für andere Verwendungszwecke als unter (1/6) bis (5/6) — 4 System 4: Siehe Richtlinie 89/106/EWG, Anhang III Abschnitt 2 Ziffer ii), Möglichkeit 3. Das System sollte derart ausgestaltet werden, daß es auch da eingeführt werden kann, wo für ein bestimmtes Produkt- merkmal eine Leistung nicht festgelegt werden muß, da wenigstens ein Mitgliedstaat für dieses Produktmerkmal keinerlei gesetzliche Anforderungen stellt (siehe Artikel 2 Absatz 1 der Richtlinie 89/106/EWG und gegebenenfalls Abschnitt 1. 2. 3 der Grundlagendokumente). In diesen Fällen darf die Nachprüfung eines solchen Produktmerkmals dem Hersteller nicht auferlegt werden, wenn er nicht wünscht, über diese Produktleistung eine Erklärung abzugeben


title: Statistics in focus. Population and social conditions No 3/2000. Consumption of the elderly in the EU.

eurovoc_concepts:
EU Member State
consumer behaviour
consumption expenditure
elderly person
household consumption
housing
human nutrition


title: Komission asetus (EY) N:o 260/2000, annettu 2 päivänä helmikuuta 2000, B-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antamisesta

eurovoc_concepts:
export licence
fruit
vegetable

formats: pdf print

text: L 28/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 2. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 260/2000, annettu 2 päivänä helmikuuta 2000, B-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96 sovel- tamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan vientitukien osalta 14 päivänä marraskuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2190/96 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1303/ 1999 (2), ja erityisesti sen 5 artiklan 6 kohdan, sekä katsoo, että 1) 2) 3) asetuksessa komission 2331/1999 (3), vahvistetaan muiden kuin elintarvikeavun yhteydessä annettavien ohjeelliset määrät, vientitodistusten (EY) N:o antamisen komission tähän päivämäärään mennessä saamien tietojen perusteella kyseiset ohjeelliset määrät ovat ylitty- tomaattien, appelsiinien, sitruunoiden, syötäviksi neet tarkoitettujen viinirypäleiden ja omenien osalta, tämän vuoksi on syytä tomaattien, applsiinien, sitruu- noiden, tarkoitettujen viinirypäleiden ja omenien osalta 16 päivän marraskuuta 1999 ja 23 päivän tammikuuta 2000 välisenä aikana haettujen B- syötäviksi menettelyn mukaisten vientitodistusten osalta vahvistaa sovellettava tuen määrä, joka on ohjeellista määrää alhai- sempi, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tämän asetuksen liitteessä vahvistetaan 16 päivän marraskuuta 1999 ja 23 päivän tammikuuta 2000 välisenä aikana haet- tuihin asetuksen (EY) N:o 2190/96 5 artiklassa tarkoitettuihin tuen B-menettelyn mukaisiin vientitodistuksiin sovellettavat määrät sekä myöntämisprosentti, jolla haetut määrät on kerrot- tava. Edellä olevaa alakohtaa ei sovelleta Uruguayn monenvälisten kauppaneuvottelujen maataloussopimuksen 10 artiklan 4 kohdassa määrätyn elintarvikeavun yhteydessä haettuihin todis- tuksiin. Tämä asetus tulee voimaan 3 päivänä helmikuuta 2000. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 2 päivänä helmikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 292, 15. 11. 1996, s. 12. (2) EYVL L 155, 22. 6. 1999, s. 29. (3) EYVL L 281, 4. 11. 1999, s. 3. 3. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 28/33 LIITE Haettujen määrien myöntämisprosentti ja tuen määrät, joita sovelletaan 16 päivän marraskuuta 1999 ja 23 päivän tammikuuta 2000 välisenä aikana haettuihin B-menettelyn mukaisiin todistuksiin Tuote Määräpaikka tai määräpaikkaryhmä Haettujen määrien myöntämisprosentti Tuen määrä (EUR nettotonnilta) Tomaatit Kuorettomat mantelit Kuorelliset hasselpähkinät Kuorettomat hasselpähkinät Kuorelliset saksanpähkinät Appelsiinit Sitruunat Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet Omenat A00 A00 A00 A00 A00 100 % 100 % 100 % 100 % 100 % F01, F02, F05 100 % A00 A00 F01 F02 F03, F04 100 % 100 % 100 % 100 % 100 % 17,2 50,0 59,0 114,0 73,0 50,0 30,8 22,4 38,2 36,2 30,9


title: Reglamento (CE) n° 255/2000 de la Comisión, de 2 de febrero de 2000, por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 3. 2. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 28/19 REGLAMENTO (CE) No 255/2000 DE LA COMISIÓN de 2 de febrero de 2000 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, (2) Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3223/94 de la Comisión, de 21 de diciembre de 1994, por el que se establecen disposiciones de aplicación del régimen de importación de frutas y hortalizas (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1498/98 (2), y, en particular, el apartado 1 de su artículo 4, Considerando lo siguiente: (1) El Reglamento (CE) no 3223/94 establece, en aplicación de los resultados de las negociaciones comerciales multi- laterales de la Ronda Uruguay, los criterios para que la Comisión fije los valores a tanto alzado de importación de terceros países correspondientes a los productos y períodos que se precisan en su anexo. En aplicación de los criterios antes indicados, los valores globales de importación deben fijarse en los niveles que figuran en el anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los valores globales de importación a que se refiere el artículo 4 del Reglamento (CE) no 3223/94 quedan fijados según se indica en el cuadro del anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 3 de febrero de 2000. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 2 de febrero de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) DO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. L 28/20 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 3. 2. 2000 del Reglamento de la Comisión, de 2 de febrero de 2000, por el que se establecen los valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas ANEXO Código NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Código país tercero (1) Valor global de importación (EUR/100 kg) 052 204 624 999 052 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 600 624 999 204 999 052 204 464 624 999 052 600 624 999 039 400 404 720 728 999 064 388 400 528 720 999 109,0 59,8 201,5 123,4 120,7 166,1 143,4 182,4 182,4 128,2 95,2 146,6 123,3 31,2 39,0 33,9 37,7 65,6 41,5 59,1 59,1 79,8 71,4 136,2 75,9 90,8 52,0 70,2 66,2 62,8 83,4 83,7 87,0 63,3 73,7 78,2 70,0 132,3 112,2 89,6 89,0 98,6 (1) Nomenclatura de países fijada por el Reglamento (CE) no 2543/1999 de la Comisión (DO L 307 de 2. 12. 1999, p. 46). El código «999» significa «otros orígenes»