title: Komission päätös N:o 284/2000/EHTY, tehty 4 päivänä helmikuuta 2000, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta ja Taiwanista peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen, vähintään 600 millimetrin levyisten pleteroimattomien ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempää valmistettujen kuin kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa sekä tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien tarjoamien sitoumusten hyväksymisestä ja menettelyn päättämisestä Etelä-Afrikasta peräisin olevan tuonnin osalta

eurovoc_concepts:
flat product
import
iron and steel product
monetary compensatory amount
third country

formats: html pdf print

text: L 31/44 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 KOMISSION PÄÄTÖS N:o 284/2000/EHTY, tehty 4 päivänä helmikuuta 2000, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta ja Taiwanista peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen, vähintään 600 millimetrin levyisten pleteroimattomien ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempää valmistet- tujen kuin kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa sekä tiettyjen vientiä harjoittavien tuotta- jien tarjoamien sitoumusten hyväksymisestä ja menettelyn päättämisestä Etelä-Afrikasta peräisin olevan tuonnin osalta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamisso- pimuksen, ottaa huomioon muista kuin Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 3 päivänä syyskuuta 1998 tehdyn komission päätöksen N:o 1889/98/EHTY (1) ja erityisesti sen 13, 14 ja 15 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: A. MENETTELY 1. Menettelyn aloittaminen 1) 2) 3) Komissio julkaisi 8 päivänä tammikuuta 1999 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ilmoituksen tiettyjen Etelä- Afrikasta, Intiasta ja Taiwanista peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen, vähintään 600 millimetrin levyisten pleteroimattomien ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempää valmistettujen kuin kuumavalssat- tujen levyvalmisteiden tuontia koskevan tukien vastaisen ’menettelyn menettelyn aloittamisesta (2), aloittamista koskeva ilmoitus’. jäljempänä Menettely aloitettiin Euroferin sellaisten yhteisön tuotta- joiden jien puolesta tekemän valituksen perusteella, tuotanto muodostaa pääosan tarkasteltavana olevan tuotteen koko tuotannosta yhteisössä päätöksen (EY) N:o 1889/98/EHTY, jäljempänä ’peruspäätös’, 9 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Valituksessa esitettyä näyttöä tarkasteltavana olevan tuotteen tukemi- sesta ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta pidettiin riittävänä menettelyn aloittamiseksi. 2. Tutkimus Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta niille viejämaiden vientiä harjoittaville tuottajille, jäljem- pänä ’vientiä harjoittavat tuottajat’, tuojille ja niitä edus- taville järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, viejä- maiden edustajille sekä valituksen tehneille yhteisön (1) EYVL L 245, 4. 9. 1998, s. 3. (2) EYVL C 5, 8. 1. 1999, s. 2. tuottajille. Komissio lähetti kyselylomakkeet edellä mainituille osapuolille ja menettelyn aloittamista koske- vassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa ilmoittautu- neille osapuolille. Komissio antoi peruspäätöksen 11 artiklan 5 kohdan mukaisesti osapuolille, joita asia suoraan koski, tilaisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. 4) Eräät vientiä harjoittavat yhteisön tuottajat kirjallisesti. tuottajat, valituksen tehneet ja tuojat esittivät huomautuksensa asianomaiset Kaikki jotka määräajassa osapuolet, pyysivät saada tulla kuulluiksi ja jotka ilmoittivat, että menettelyn tulokset todennäköisesti vaikuttavat niihin, ja osoittivat, että niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä, saivat mahdollisuuden tulla kuulluiksi. 5) Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosi- asioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suosi- tella i) lopullisten tasoitustullien käyttöönottoa Intiasta ja Taiwanista peräisin olevassa tuonnissa, ii) intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tarjoaman sitoumuksen hyväksymistä ja iii) menettelyn päättämistä Etelä-Afrikasta peräisin olevan tuonnin osalta. Osapuolille asetettiin myös määräaika, esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. jossa ne voivat Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja lopullisia päätelmiä muutettiin tarvittaessa. Komissio hankki varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. ja tarkasti kaikki lopullisia päätelmiä Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimiti- loihin: — Valituksen tehneet yhteisön tuottajat: — Aceralia Corporacion Sid. , Madrid, Espanja, — British Steel Plc, Lontoo, Yhdistynyt kuningas- kunta, — Cockerill Sambre SA, Bryssel, Belgia, 6) 7) 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/45 — Hoogovens Steel BV, Ĳmuiden, Alankomaat, — ILVA Spa, Genova, Italia, — Sidmar NV, Gent, Belgia, — Salzgitter AG, Salzgitter, Saksa, — Stahlwerke Bremen GmbH, Bremen, Saksa, 10) — SOLLAC, Pariisi, Ranska, ja — Thyssen Krupp Stahl AG, Duisburg, Saksa. — Vientiä harjoittavat tuottajat: a) Intia Essar Steel Ltd, Hazira, Tata Iron & Steel Company Ltd, Kalkutta, ja Steel Authority of India Ltd, New Delhi. b) Etelä Afrikka Iscor Ltd, Pretoria, ja Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd, Witbank. c) Taiwan China Steel Corp, Kaohsiung, ja Yieh Loong Enterprise Co. , Ltd, Kaoshiung. — Etuyhteyttä vailla oleva yhteisön tuoja/käyttäjäyritys: Marcegaglia Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italia. — Vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevat tuojat: Etelä-Afrikka: Macsteel International Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta, UK Ltd, Macsteel Antwerpen, Belgia, ja International Belgium NV, 8) 9) Macsteel GmbH, Düsseldorf, Saksa. International Stahlhandel Tukia koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 1998 ja 31 päivän joulukuuta 1998 välisen ajanjakson, jäljempänä koskeva tarkastelu käsitti ajanjakson alkaen 1 päivä tammikuuta 1995 ja päättyen tukia koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKAL- TAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote Tarkasteltavana oleva tuote on tietyt raudasta tai seosta- mattomasta teräksestä valmistetut, vähintään 600 milli- metrin levyiset pleteroimattomat ja muulla tavalla metal- lilla tai muulla aineella pinnoittamattomat, kelatut, ei levyvalmis- enempää valmistetut kuin kuumavalssatut tällä hetkellä jäljempänä ’kuumavalssatut kelat’. Tuote luokitel- teet, laan 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90 (1), 7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10 ja 7208 39 90. CN-koodeihin kuumavalssaamalla Kuumavalssattuja keloja valmistetaan yleensä terästeh- taissa terästuotteet viimeisen valssauskierroksen jälkeen taikka peittauksen tai jatkuvan hehkutuksen jälkeen. puolivalmiit jne. ) Kuumavalssatut tuotteet kelataan säännöllisiksi keloiksi. Terästehtaat, jotka valmistavat useanlaisia levymäisiä terästuotteita, käyttävät kuumavalssattuja keloja muiden terästuotteiden (leveät ja kapeat nauhat, kylmävalssatut lähtömateriaalina. Kuumavalssat- tuotteet, putket tujen kelojen laji ja koko vaihtelevat. Suurin osa yhteisön tuonnista kolmansista maista muodostuu niin sanotusta rakenneteräksestä (kuten eurooppalaisen standardin EN 10025 mukaiset S235 ja S275) ja pehmeästä teräk- sestä (kuten EN 10011:n ja Deutsche Industrie-Normin DIN 1614/1 mukaiset DD11, DD12 ja DD13). Tavalli- sesti kelojen paksuus on 1,5—15 millimetriä ja leveys 600—2 050 millimetriä. Kukin edellä luetelluista CN- joka eroaa toisista koodeista vastaa tiettyä tuotelajia, lajeista leveyden ja paksuuden osalta edellä mainituissa rajoissa. jotka ovat perustuote, Tuote luokitellaan myös kahteen eri luokkaan sen viimeistelyn mukaan: mustat kuumavalssatut kelat, jäljempänä ’mustat kelat’, ja peitatut kuumavalssatut kelat, jäljempänä ’peitatut kelat’, jotka kuumavalssauksen jälkeen pintakäsitellään peittaa- miseksi kutsutulla menetelmällä. Mustien kelojen ja peitattujen kelojen ero näkyy myös yhdistetyn nimik- kyseiseen keistön luokkaan kuuluvat kelat erillisiin CN- luokitellaan erityisiin, koodeihin. rakenteessa: kahteen Vaikka asianomaisista maista tuodaan lähinnä mustia keloja, tutkimuksesta kävi ilmi, että tuonti jakautuu kaik- kiin mainittuihin CN-koodeihin ja näin ollen kaikkiin edellä lueteltuihin tuotteisiin. Vaikka kukin CN-koodi koskee eriteltävissä olevaa kuumavalssatun kelan lajia, kaikkien kelojen todettiin olevan samanlaisia tai saman- kaltaisia fyysisiltä ja teknisiltä ominaisuuksiltaan sekä käyttötarkoituksiltaan. Kuumavalssattujen kelojen eri lajit ovat näin ollen yksi ainoa tuote, joka luokitellaan edellä johdanto-osan 9 kappaleessa mainittuihin CN- koodeihin. 2. Samankaltainen tuote ilmeni, asianomaisista maista Tutkimuksesta tuotavat kuumavalssatut kelat ovat erityisesti ja kokovalikoimansa osalta samanlaisia yhteisössä tuotet- tujen tuotteiden kanssa tai verrattavissa niihin. laji- että Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että niiden tuottama ja viemä tarkasteltavana oleva tuote ei ole sellaisenaan vaihdettavissa yhteisössä tuotetun tuotteen kanssa että yhteisön tuottajien tuotantomenetelmä oli edistyneempi ja että siinä käytettiin eri teknologiaa, minkä tuloksena oli korkealaatuisempi tuote. Ne mainitsivat, että käyttäjät siihen. Ne väittivät, eikä verrattavissa 11) 12) 13) 14) (1) Katso oikaisu, joka on julkaistu EYVL:ssä C 107, 16. 4. 1999, s. 6. L 31/46 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 toisinaan valssaamaan tuontituotteet uudes- joutuivat taan, ennen kuin ne pystyivät käsittelemään niitä edel- leen. Siksi ne väittivät, että niiden tuote ei ole samankal- tainen kuin valituksen tehneiden yhteisön tuottajien tuottama tuote. Jos tuotantomenetelmien erot johtavat pintavirheisiin tai kemiallisiin virheisiin, tuloksena voi olla alhaisempi markkina-arvo. Tutkimuksesta ilmeni kuitenkin, että yhteisössä tuotetulla tuotteella ja tuontituotteella on fyysiset perusominai- edelleen yleisesti ottaen samat suudet eivät tuotteet olekaan täysin samanlaiset laadun sekä tavarantoimitta- jien ja kunkin tavarantoimittajan lähettämien erien osalta. Tämän perusteella ei kuitenkaan voida päätellä, että asianomaisista maista tuodut kuumavalssatut kelat eivät olisi samankaltainen tuote yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottaman ja myymän tuotteen kanssa. ja käyttötarkoitukset, vaikka vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevissa asiakirjoissa, joita laaditaan joka viides vuosi ja jotka saatetaan ajan tasalle vuosittain. Tämän tapauksen tutkimusajanjaksoon liittyy kaksi vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevaa asiakirjaa; ne ovat vuosia 1992—1997 ja 1997—2002 koskevat viisi- vuotissuunnitelmat. 20) Viimeksi mainittu yhtiöverosta vapauttamisen järjes- telmä perustuu vuonna 1961 annettuun tuloverolakiin (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittain varainhoito- lailla (Finance Act). b) Passbook-järjestelmä (Passbook Scheme, PBS) 21) Passbook-järjestelmä (Passbook Scheme, PBS) on yksi niistä vienti- ja tuontipolitiikan välineistä, joilla tuetaan vientiä. PBS tuli voimaan 30 päivänä toukokuuta 1995. Tutkimuksesta ilmeni myös, että asianomaisista maista tuotu tarkasteltavana oleva tuote on laji- ja kokovalikoi- maltaan täysin samanlainen asianomaisten maiden koti- markkinoilla myydyn tuotteen kanssa tai verrattavissa siihen. 22) Tämän perusteella pääteltiin, että asianomaisissa maissa tuotetut ja niistä yhteisöön viedyt kuumavalssatut kelat sekä valituksen tehneiden yhteisön tuottajien tuottamat ja yhteisön markkinoilla myymät kuumavalssatut kelat ovat samankaltaisia tuotteita peruspäätöksen 1 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Tukikelpoisuus ja ne vievät sitten maasta, PBS:ää voivat käyttää viejät, jotka valmistavat tuotteensa jäljempänä Intiassa ’valmistajaviejät’, sekä viejät, jotka ovat valmistajia tai vain kauppiaita ja joille on myönnetty kauppahuoneto- distus (Export House/Trading House/Star Trading House/ Super Star Trading House Certificate). Viimeksi mainit- ja tuontipoli- jotka määritellään vienti- tujen viejien, tiikkaa koskevassa asiakirjassa, on esitettävä erityinen näyttö aiemmasta vientitoiminnasta. 15) 16) 17) C. TUET 1. INTIA Toteuttaminen käytännössä 23) Yksikään tarkasteltavana olevan tuotteen tuottaja tai viejä ei ole hakenut lupaa PBS:n käyttöön tai käyttänyt sitä. Tämän vuoksi komission ei tarvitse tutkimuksen yhteydessä arvioida järjestelmän tätä osaa. a) Johdanto 18) Komissio tutki valituksen sisältämien tietojen ja komis- sion kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavaa viittä järjestelmää, joissa väitetään myönnetyn vientitukia: 24) — Passbook-järjestelmä (Passbook Scheme), — tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme), — tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme), — vientiteollisuuden vapaa-alueiden (Export Processing Zones)/vientiin suuntautuneiden yksiköiden (Export Oriented Units) järjestelmä, ja — yhtiöverosta vapauttamisen järjestelmä (Income Tax Exemption Scheme). c) Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitle- ment Passbook Scheme, DEPB) Toinen vientiin liittyvää tukea koskeva vienti- ja tuonti- politiikan väline on tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPB), joka tuli voimaan 7 päivänä huhtikuuta 1997. DEPB:llä korvattiin PBS, jonka voimassaolo päättyi 31 päivänä maaliskuuta 1997. DEPB:tä on kahta lajia: — vientiä edeltävä DEPB, ja — viennin jälkeinen DEPB. i ) V i e n t i ä e d e l t ä v ä D E P B Tukikelpoisuus 19) Ensimmäiset neljä järjestelmää perustuvat vuonna 1992 annettuun ja 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tullee- seen ulkomaankauppalakiin [Foreign Trade (Develop- ment and Regulation) Act], jolla kumottiin tuonti- ja (Imports and Exports Control Act) vientivalvontalaki Intian viran- vuodelta 1947. Ulkomaankauppalailla omaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipoli- tiikkaa koskevia tiedonantoja. Niistä esitetään tiivistelmä 25) jokainen intialainen valmistaja, Vientiä edeltävää DEPB:tä voivat käyttää valmistajaviejät joka harjoittaa (eli vientiä) tai valmistajiin etuyhteydessä olevat kauppias- viejät (eli kauppiaat). Voidakseen käyttää kyseisestä tuki- järjestelmää yrityksen on täytynyt harjoittaa vientiä kolmen vuoden ajan ennen lisenssihakemuksen esittä- mistä. 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/47 Toteuttaminen käytännössä hyvitysmäärän, Jokainen tukikelpoinen viejä voi hakea lisenssiä. Ilman eri toimenpiteitä myönnettävän lisenssin avulla se saa käyttää käyttöönsä myöhemmin tuotavista tavaroista kannettavien tullien maksuna. Lisenssin arvo on viisi prosenttia lisenssinha- kijan kolmen edellisen vuoden keskimääräisen vuotuisen kokonaisviennin arvosta. voidaan joka Lisenssi, jota ei voida siirtää, on voimassa 12 kuukautta sen antamispäivästä. Kun lisenssiin kirjattu hyvitysmäärä on käytetty, toimivaltaiselle viranomaiselle on suoritet- tava maksu. Tämän jälkeen yritys voi hakea uutta hyvi- tysmäärää, joka on myös viisi prosenttia kolmen edel- lisen vuoden keskimääräisen vuotuisen kokonaisviennin arvosta. Vientiä edeltävä DEPB mahdollistaa sen, että tuotantopa- nokset, jotka tarvitaan tavaroiden tuotantoon asian- omaisen yrityksen tehtaassa, voidaan tuoda tullitta. Tullitta tuotavien tuotteiden määrittelyssä käytetään viit- teenä tuotantopanoksia ja myyntiä koskevissa vakionor- meissa (Standard Input-Output Norm, SION) (1) luetel- tuja tuotantopanoksia, minkä lisäksi myös valmistettava tuote vaikuttaa siihen, mitä tuotteita voidaan tuoda tullitta. Yritys ei voi siirtää, lainata, myydä tai luovuttaa tällaisia tullittomasti tuotuja tuotantopanoksia muuten kuin osana valmista tuotetta. Järjestelmään liittyy myös vientisitoumus. Kun lisenssiä käytetään tullittomaan tuontiin, lisenssinhaltija sitoutuu käyttämään kyseisiä tavaroita vientiin tarkoitettujen tuotantopanoksina. Viennistä valmiiden tuotteiden joka perustuu valmiin tuotteen myönnetään hyvitys, lajiin ja määrään. Hyvitys lasketaan käyttämällä perus- teena SION-normeja. Kun lisenssinhaltija on vienyt tuot- teita arvosta, joka oikeuttaa sen hyvitykseen, joka vastaa jo myönnettyä vientiä edeltävän DEPB:n mukaista hyvi- tystä, se on täyttänyt sitoumuksensa. Vientiä edeltävää DEPB:tä koskevat päätelmät Intian viranomaiset väittävät, että vientiä edeltävä DEPB on peruspäätöksen liitteessä I olevan i kohdan mukainen sallittu tuontimaksujen peruutus/palautusjärjestelmä tai joka ei korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestely, johda ottamiseen. Peruspäätöksen liitteissä II ja III annetaan suuntaviivat sen määrittelemiseksi, ovatko tällaiset järjestelmät vienti- tukia. tasoitustoimenpiteiden käyttöön DEPB:n mukaisesti. Kaikkia SION-normien luettelossa esitettyjä tuotantopanoksia ei tarvitse tuoda. Ainoastaan myönnetyn lisenssin arvo ja sitä vastaava sitoumus viedä valmista järjestelmän mukaisesti tuotavien tuotantopanosten määrää. rajoittavat tuotetta 32) 33) 34) Yritys, joka hankkii tuotantopanoksensa SION-järjestel- mässä vahvistettuja hintoja alhaisemmilla hinnoilla tai joka hankkii osan tuotantopanoksistaan kotimarkki- noilta, voisi tuoda tullitta ylimääräisiä tuotantopanoksia kotimarkkinoiden tuotantoa varten. SION-järjestelmässä ei näytä olevan määräyksiä tällaisen tilanteen estämi- seksi. Ei myöskään löydetty näyttöä mistään muusta jolla käytössä olevasta järjestelmästä tai menettelystä, voitaisiin varmistaa, mitkä tullittomat tuotantopanokset tosiasiallisesti käytetään vietävän valmiin tuotteen tuotantoprosessissa ja missä määrin ne käytetään siinä. Peruspäätöksen liitteessä II olevan II kohdan 5 alakoh- dassa ja liitteessä III olevan II kohdan 3 kohdassa sääde- tään, että kun on käynyt ilmi, että viejämaan viran- omaiset eivät ole ottaneet käyttöön tarkistusjärjestelmää, viejämaan on tavallisesti tehtävä tosiasiallisesti käytet- tyihin tuotantopanoksiin tai todellisuudessa tapahtunei- siin maksutapahtumiin perustuva uusi tutkimus sen määrittämiseksi, onko hyvityksiä myönnetty liikaa. tehneet kyseistä tutkimusta. Intian viranomaiset eivät Ainoa tähän tutkimukseen kuuluva intialainen viejä, joka käyttää järjestelmää, esitti kuitenkin komissiolle näytön siitä, että se ei saanut ylimääräisiä hyvityksiä. Yritys pystyi osoittamaan, että kaikki vientiä edeltävän DEPB:n mukaisesti tutkimusajanjakson aikana saadut hyvitykset käytettiin ainoastaan vietävissä tuotteissa käytetyistä tuotantopanoksista tavallisesti kannettavien tullien kattamiseen. Näin ollen tälle yrityksille ei ollut myönnetty tukea. valmiissa i i ) V i e n n i n j ä l k e i n e n D E P B Tukikelpoisuus 35) Viennin jälkeistä DEPB:tä voivat käyttää valmistajaviejät (eli joka harjoittaa jokainen intialainen valmistaja, vientiä) tai kauppiasviejät (eli kauppiaat). Viennin jälkeisen DEPB:n toteutus käytännössä 26) 27) 28) 29) 30) 31) Vientiä edeltävä DEPB on arvoperusteinen järjestelmä. SION-normeissa vahvistetaan nimelliset kustannukset, jotka perustuvat tietyn tuotteen valmistamista varten tuotavien tuotantopanosten arvioituun arvoon. Kun SION-arvo on määritelty tietylle valmiille tuotteelle, tuotantopanokset voidaan tuoda tullitta vientiä edeltävän 36) (1) SION-järjestelmä selitetään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1556/98 (EYVL L 202, 18. 7. 1998, s. 40). viejät tukikelpoiset järjestelmässä Kyseisessä voivat pyytää hyvityksiä, jotka lasketaan prosenttimääränä Intian viran- vietyjen valmiiden tuotteiden arvosta. omaiset ovat vahvistaneet kyseiset DEPB-prosenttimäärät useimmille tuotteille — myös tarkasteltavana oleville tuotteille — SION-normien perusteella. Lisenssi, josta ilmenee hyvityksen määrä, myönnetään ilman eri toimenpiteitä. L 31/48 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 37) 38) 39) 40) 41) 42) 43) Viennin jälkeinen DEPB mahdollistaa kyseisten hyvi- tysten käytön kaikkien muiden kuin kiellettyjen tuontita- varoiden luettelossa mainittujen tavaroiden (esimerkiksi raaka-aineet tai tuotantohyödykkeet) myöhemmin tapah- tuvaan tuontiin. Kyseiset tuontitavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niistä kannetaan liikevaihto- veroa) tai ne voidaan käyttää muuten. DEPB-hyvitykset ovat siirrettävissä. DEPB- vapaasti lisenssi on voimassa 12 kuukautta sen antamispäivästä. Kun kaikki hyvitykset on käytetty, yrityksen on suoritet- tava asianomaiselle viranomaiselle maksu. Viennin jälkeistä DEPB:tä koskevat päätelmät Tämä järjestelmä on selvästi sidoksissa vientitulokseen. Hyvitys lasketaan automaattisesti SION-arvojen perus- tuotiinko tuotantopanokset, teella riippumatta siitä, maksettiinko niistä tuontitullit tai käytettiinkö ne tosi- asiallisesti, ja missä määrin, vientituotantoon. Yritykset voivatkin hakea lisenssiä, vaikka ne eivät harjoittaisi tuontia tai ostaisi tuotuja tavaroita muista hankintaläh- teistä. Järjestelmää ei siis voida pitää tullinpalautusjärjes- telmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjes- telynä, koska tuontitullien palauttaminen ei rajoitu tuotantoprosessissa kulutetuista tavaroista kannettuihin tulleihin, mistä syystä järjestelmään liittyy tullien liiallista palauttamista 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti. Tästä syystä se on peruspäätöksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti tasoitustoi- menpiteen käyttöönottoon mahdollistava, koska siihen liittyy tuloista luopuminen ja se on vientituloksesta riip- puvainen. Tuen määrän laskeminen viennin jälkeisessä DEPB:ssä Viejille koituva etu on laskettu kahdella eri tavalla riip- puen siitä, kuinka yritys on käyttänyt DEPB-lisenssejä. Jos yritys käytti lisenssejä tullittomaan tuontiin, saatu etu laskettiin sen tullimäärän perusteella, joka tavallisesti olisi tullut kannettavaksi tutkimusajanjaksona harjoite- tusta ei DEPB:n mukaisesti jota kannettu. tuonnista mutta Jos yritys myi lisenssinsä, saatu etu laskettiin lisenssiin kirjatun hyvityksen määrän perusteella riippumatta siitä, millä hinnalla lisenssi myytiin. Vientiä harjoittavat kolme yritystä ja Intian viranomaiset väittivät, että etu olisi rajoitettava lisenssin tosiasiallisen myyntihinnan suurui- seksi, sillä tämä hinta on yleensä lisenssiin kirjatun hyvi- tyksen nimellisarvoa alhaisempi. Tähän pyyntöön ei voida kuitenkaan suostua, sillä lisenssin myynti nimel- lisarvoa alhaisempaan hintaan on puhtaasti kaupallinen päätös, joka ei muuta järjestelmästä saadun edun määrää. 44) 45) 46) 47) päivänä. Jotta saataisiin selville edunsaajan saama kokonaishyöty, kyseistä määrää on oikaistu lisäämällä siihen tutkimus- ajanjaksona kertynyt korko. Tavanomainen käytäntö laskea edunsaajan kertaluonteisesta avustuksesta saama etu on lisätä vuotuinen markkinakorko avustuksen nimellismäärään olettaen, että avustus on maksettu tutkimusajanjakson Tässä ensimmäisenä tapauksessa on kuitenkin selvää, että yksittäisiä avus- tuksia voidaan myöntää milloin tahansa tutkimusajan- jakson ensimmäisen ja viimeisen päivän välillä. Sen sijaan, että lisättäisiin vuotuinen markkinakorko koko määrään, on aiheellista olettaa, että keskimääräinen avustus on saatu tutkimusajanjakson keskivaiheilla, minkä vuoksi korko olisi laskettava kuuden kuukauden ajanjakson perusteella eli sen olisi oltava määrältään puolet vuotuisesta markkinakorosta tutkimusajanjakson aikana Intiassa eli seitsemän prosenttia. Kyseinen määrä on jaettu tutkimusajanjakson kokonaisviennille. ja kolme viejää väittivät, Intian viranomaiset että komissio oli arvioinut väärin kyseistä järjestelmää sen tuen laajuuden ja tasoitustoimenpiteen käyttöönottoon mahdollistavan edun määrän osalta. Ne väittävät erityi- sesti, että komission arvio näiden järjestelmien mukai- sista eduista ei pitänyt paikkaansa, koska ainoastaan liial- listen tullien palauttamista voitiin pitää peruspäätöksen 2 artiklan mukaisena tukena. säädetään tullinpalautusjärjestelmien poikkeuksesta ja Peruspäätöksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii esimerkiksi alakohdassa sellaisten korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta, jotka ovat peruspäätöksen liitteessä I olevan i kohdan, liitteen II (ohjeet tuotantopanosten käyttämisestä tuotantoproses- sissa) ja liitteen III (ohjeet, joita on noudatettava korvaa- vien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen vientituiksi määrittelyssä) vaativien sääntöjen mukaisia. Koska komission analyysistä kävi ilmi, että viennin jälkeinen DEPB ei ole asianmukaisesti toimiva tullinpa- lautusjärjestelmä tai korvaavien tuotantopanosten palau- tusjärjestely, kysymystä tullien liiallisesta palauttamisesta ei tarvitse tarkastella, joten koko saatu etu on tasoitus- edellä tullin johdanto-osan 40 kappaleessa selitetään, tuontitullien liiallinen palauttaminen on järjestelmään kiinteästi kuuluva osa. käyttöönoton mahdollistava. Kuten 48) Kolme yritystä hyötyi järjestelmästä tutkimusajanjakson aikana saaden 4,1—12,3 prosentin suuruisia tukia. d) Tuotantohyödykkeiden etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS) tuonti 49) Vientiin liittyvää tukea koskeva vienti- ja tuontipolitiikan väline on myös tuotantohyödykkeiden tuonti etuustul- lein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS), joka otettiin käyttöön 1 päivänä huhtikuuta 1990 ja jota muutettiin 5 päivänä kesäkuuta 1995. 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/49 Tukikelpoisuus 50) EPCGS:ää voivat käyttää valmistajaviejät jokainen intialainen valmistaja, joka harjoittaa vientiä) tai kaup- piasviejät (eli kauppiaat). Myös kauppiasviejiin etuyhtey- dessä olevat valmistajat ovat voineet käyttää järjestelmää 1 päivästä huhtikuuta 1997 alkaen. (eli 57) Toteuttaminen käytännössä 51) viranomaisille yksityiskohtaiset Jotta yritys voi käyttää järjestelmää, sen on esitettävä asianomaisille tiedot tuotavien tuotantohyödykkeiden lajista ja arvosta. Yritys voi saada luvan tuoda tuotantohyödykkeitä joko tullitta tai alennetulla tullilla riippuen siitä, minkä asteiseen vientivelvoitteeseen se on valmis sitoutumaan. Lisenssi, jolla annetaan lupa tuontiin etuustullein, myönnetään ilman eri toimenpiteitä. määrää on oikaistu lisäämällä siihen tutkimusajanjakson aikainen korko kyseisen järjestelmän käyttäjän siitä saaman kokonaisedun määrittämiseksi. Koska kyseinen tuki vastaa luonteeltaan kertaluonteista avustusta, katsot- tiin aiheelliseksi Intian tutkimusajanjakson aikaista markkinakorkoa eli 14 prosenttia. Tuen määrä on jaettu tutkimusajanjakson kokonaisviennille. soveltaa ja kolme viejää väittivät, Intian viranomaiset että mahdollinen etu olisi jaettava yrityksen koko liikevaih- dolle, koska EPCG:ssä tuotavia koneita ja laitteita käyte- tään sekä vientiin että kotimarkkinoille suuntautuvaan tuotantoon. Lisäksi väitetään, että järjestelmän todellinen tarkoitus on auttaa Intian yrityksiä nykyaikaistamaan teknisiä valmiuksiaan ja parantamaan kilpailukykyään maailmanmarkkinoilla välttämään ulkomaisen (sekä valuutan menetykset), mistä syystä järjestelmää ei pitäisi pitää vientitukena. Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Kuten edellä on vientisitoumuksen asetettu järjestelmän käytön edellytykseksi. Koska tuen katsotaan olevan sidoksissa vientitulokseen, etu on jaettu laskentaohjeiden (1) F kohdan b alakohdan i alakohdan tutkimusajanjakson viennin liikevaihdolle. mukaisesti antaminen todetaan, 52) Vientivelvoitteen täyttäminen edellyttää vientitavaroiden tuottamista tuotuja tuotantohyödykkeitä käyttämällä. 58) Kaksi yritystä käytti tätä järjestelmää tutkimusajanjakson aikana, ja niiden saamien tukien määrä oli 0,0—0,8 prosenttia. 53) Lisenssin saamiseksi on maksettava käsittelymaksu. 54) 55) 56) EPCGS:ää koskevat päätelmät EPCGS on tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava tuki, koska se, että viejä maksaa alennetun tullin tai tuo tullitta, on Intian viranomaisten myöntämää taloudellista tukea. Viranomainen luopuu sille kuuluvasta tulosta ja yritys saa etua, koska kannettavia tulleja on alennettu tai sille on myönnetty vapautus tuontitulleista. Tuki on peruspäätöksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti oikeudellisesti vientituloksesta riip- puva, koska sitä ei voi saada sitoutumatta tavaroiden vientiin. Tukea on tämän vuoksi pidettävä erityisenä tukena. Tuen määrän laskeminen Viejien saama etu on laskettu tuoduista tuotantohyödyk- keistä kaatamatta jääneiden tuontitullien perusteella jaka- malla kyseinen määrä sellaiselle ajanjaksolle, joka vastaa kyseisten tuotantohyödykkeiden tavanomaista poisto- aikaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannonalalla. Ajanjakso on määritetty käyttämällä kunkin yrityksen tosiasiallisesti EPCGS:ssä tuomien tuotantohyödykkeiden poistoaikojen painotettua keskiarvoa (tarkasteltavana olevien tuotteiden tuotantomäärän perusteella), jolloin tavanomaiseksi poistoajaksi saatiin 15,5 vuotta. Maini- tulla tavalla laskettua tutkimusajanjaksolle kuuluvaa 59) 60) 61) e) Vientiteollisuuden vapaa-alueiden (Export Proces- sing Zones, EPZ)/vientiin suuntautuneiden yksik- köjen (Export Oriented Units, EOU) järjestelmä Vientitukea koskeviin vienti- ja tuontipolitiikan välinei- siin kuuluu valituksen mukaan lisäksi vientiteollisuuden vapaa-alueiden (Export Processing Zones, EPZ)/vientiin suuntautuneiden yksiköiden (Export Oriented Units, joka otettiin käyttöön 22 päivänä järjestelmä, EOU) kesäkuuta 1994. Komissio totesi, ettei yksikään tarkasteltavana olevan tuotteen tuottaja ollut sijoittautunut vientiteollisuuden vapaa-alueelle toiminut vientiin suuntautuneena yksikkönä. Tämän vuoksi komission ei tarvitse arvioida kyseistä järjestelmää tämän tutkimuksen yhteydessä. tai f) Yhtiöverosta vapauttamisen järjestelmä (Income Tax Exemption Scheme, ITES) Yhtiöverosta vapauttamisen järjestelmän (Income Tax ITES) oikeusperusta on vuoden Exemption Scheme, 1961 tuloverolaki. Kyseisessä laissa, joka muutetaan vuosittain varainhoitolailla, vahvistetaan veronkannon perusteet sekä erinäiset haettavissa olevat vapautukset ja vähennykset. Yritysten haettavissa olevista vapautuksista säädetään muun muassa lain 10A, 10B ja 80HHC jaksossa. 62) Komissio totesi, ettei yksikään tarkasteltavana olevan tuotteen tuottaja hakenut ITES:n soveltamista tutkimus- ajanjaksona. Tämän vuoksi komission ei tarvitse arvioida kyseistä järjestelmää tämän tutkimuksen yhteydessä. (1) Ks. EYVL C 394, 17. 12. 1998, s. 6. L 31/50 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 g) Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä 63) Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä on tutkimuksen kohteena olleiden viejien osalta edellä esitetyn perusteella seuraava: Vientiä edeltävä DEPB Viennin jälkeinen DEPB EPCGS Yhteensä (%) Essar Steel Ltd. Steel Authority of Ltd. India Tata Iron and Steel Co. Ltd. 0,0 0,0 0,0 2. ETELÄ-AFRIKKA a) Johdanto 64) Komissio tutki valituksen sisältämien tietojen ja komis- sion kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia vientitukijärjestelmiksi väitettyjä järjestelmiä: — tuotantoteollisuuden investointien verovapaus, — halpakorkoiset luotot, — vapautus tuontitulleista, — avustaminen vientimarkkinoinnissa, ja — edulliset rahti- ja sähkömaksut, jalostettujen terästuotteiden vien- — hintahyvitykset nissä. teollisuuden kehitysohjelma Tutkimuksessa ei tarkasteltu seuraavia kolmea ohjelmaa: alueellinen teollisuuden kehitysohjelma (Regional Indu- strial Development Programme, RIDP), yksinkertaistettu alueellinen (Simplified Regional Industrial Development Programme, SRIDP) ja yleinen viennin kannustusjärjestelmä (General Export Incentive Scheme). Etelä-Afrikan viranomaiset esittivät jo menettelyn aloittamisvaiheessa näytön siitä, että kyseisiä ohjelmia ei ollut sovellettu marraskuun 1996 ja heinä- kuun 1997 välisenä aikana. Komissio totesi tämän perusteella, että asianomaiset viejät eivät ole voineet saada tutkimusajanjakson aikana. etua kyseisistä ohjelmista 65) 66) b) Menettelyn päättäminen 70) Tutkimusten kohteena olevien yritysten käyttämien järjestelmien osalta todettiin, että kumuloitu etu oli 0,10—0,48 prosenttia. Koska tämä tuki on peruspää- töksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti vähimmäistasoa, komissio ei pitänyt tarpeellisena analysoida tarkemmin, olisiko kunkin yksittäisen järjestelmän perusteella mahdollista ottaa tasoitustulli käyttöön. Komissio päätti sen sijaan, että tämä menettely olisi päätettävä Etelä- Afrikan osalta ottamatta tulleja käyttöön. 3. TAIWAN 4,1 12,3 8,7 0,8 0,0 0,0 4,9 12,3 8,7 — verohyvitykset ja -vapautukset, — nopeutetut poistot — vapautus tuontitulleista, — yhteisrahoitus, — investointien verohyvitys alueilla, joilla on niukat luonnonvarat, — halpakorkoiset luotot, — tuki teollisuusalueille ja vientiteollisuuden vapaa- alueille sijoittautuneille yrityksille. 68) 69) Kyseiset järjestelmät kuvataan yksityiskohtaisesti jäljem- pänä. Ensimmäiset kuusi järjestelmää perustuvat teollisuuden kehittämisestä annettuun lakiin. Viimeksi mainittu järjes- telmä perustuu tiedepuistojen perustamisesta ja hallin- nosta annettuun lakiin ja vientiteollisuuden vapaa- alueiden perustamisesta ja hallinnosta annettuun lakiin. b) Automatisointiin ja ympäristön saastumisen torjuntaan käytettävien laitteiden hankintaan myönnettävät verohyvitykset Oikeusperusta Taiwanin teollisuuden taloudellisen tilanteen kehittämi- seen tähtäävä perusväline on teollisuuden kehittämisestä annettu laki, joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1991 ja jota muutettiin viimeksi 27 päivänä tammikuuta 1995. Kyseistä lakia täydennetään soveltamissäännök- sillä, joita muutettiin viimeksi 27 päivänä tammikuuta 1995. Teollisuuden kehittämisestä annetun lain 6 artik- lassa säädetään verohyvityksistä. Lisäksi järjestelmän käytännön toteuttamista säännellään verovähennysten soveltamista koskevilla toimenpiteillä, jotka toimeenpa- neva yuan antoi 15 päivänä huhtikuuta 1991 ja joita muutettiin viimeksi 27 päivänä helmikuuta 1995. a) Johdanto Tukikelpoisuus 67) Valituksessa esitettyjen tietojen ja komission kyselylo- makkeeseen saatujen vastausten perusteella komission yksiköt seuraavia tukijärjestelmiksi väitettyjä järjestelmiä: tutkivat 71) Kaikki teollisuusyritykset voivat saada verohyvityksiä. Mitään erityistä vientivelvollisuutta ei ole eikä verohyvi- tysten myöntäminen tuotelajia, edellytä tuotannon vähimmäismäärää tai tiettyä liikevaihtoa. 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/51 72) Teollisuuden kehittämisestä annetun lain 6 artiklan mukaisesti verovapautuksia voidaan kuitenkin myöntää ainoastaan seuraaville investoinneille: — investoinnit automaattisiin tuotantolaitteisiin, ja — investoinnit saastumisen torjuntaan käytettäviin lait- teisiin ja välineisiin. 73) 74) Teollisuuden kehittämisestä annetussa laissa säädetään, että laiteinvestointien määrän olisi oltava yli 600 000 Taiwanin dollaria. Eri investointilajien verohyvitykset voidaan kumuloida keskenään. Verohyvitystä voidaan myöntää enintään 50 prosenttia jonakin kuluvana vuonna maksettavista veroista. Verohyvityksen määrä tukikelpoiset Edellä mainittuihin laitteisiin investoivat yritykset voivat saada kyseisenä vuonna yritykseltä kannettavasta yhtiöverosta hyvityksen, joka on 10—20 prosenttia tehtyjen hankintojen arvosta. Jos maksettavan yhtiöveron määrä on pienempi kuin vähennyskelpoinen määrä, etu voidaan siirtää seuraavalle verovuodelle neljän vuoden ajan. sijasta. Vaikka tuontitavaroiden ohjelman käyttöä mukaan verohyvitys voidaan myöntää sekä tuoduille että kotimaassa tuotetuille laitteille, tuki on kaksinkertainen, jos laitteet hankitaan kotimarkkinoilta, minkä vuoksi se kannustaa suoranaisesti hankkimaan Taiwanissa valmis- tettuja laitteita. Tarkastuksessa kävi ilmi, että Taiwanin viranomaiset suosivat kotimaassa valmistettuja laitteita myöntämällä niille suuremman etuuden kuin tuoduille laitteille ja 10 prosenttia tuoduille laitteille). (20 prosenttia-kotimaisille laitteille 78) Järjestelmässä on kyse tuesta, koska Taiwanin viran- omaisten verohyvityksinä myöntämä taloudellinen tuki tarjoaa viejille etuuden. Kyseessä on tuki, joka on lailla määrätty riippuvaiseksi kotimarkkinoiden tavaroiden käytöstä tuontitavaroiden sijasta, ja tämän vuoksi sitä pidetään erityisenä peruspäätöksen 3 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti. 79) Edellä mainituista syistä verohyvitysten katsotaan olevan tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavia tukia. 75) Verohyvityksen määrä lasketaan seuraavasti: Edun laskeminen Kotimaassa valmistettujen automaattilaitteiden tai saastu- misen torjuntaan käytettävien laitteiden hankintaa varten myönnettävä verohyvitys on 20 prosenttia. Ulkomailla saastumisen valmistettujen torjuntaan käytettävien laitteiden hankintaa varten myönnettävä verohyvitys on 10 prosenttia. Automaatti- sessa tuotannossa tarvittavan teknologian hankintaa varten voidaan verohyvitystä myöntää 10 prosenttia. automaattilaitteiden tai Toteuttaminen käytännössä 76) Jotta yritys voisi saada verohyvityksiä, sen on tehtävä hakemus valtiovarainministeriön teollisuuden kehittä- saamiseksi verovähennystodistuksen misvirastolle kuuden kuukauden kuluessa laitteiden ja välineiden toimittamisesta tai hankkeen päätökseen saattamisesta. Ennen verovähennystodistuksen antamista paikalliset veroviranomaiset tarkastavat, täyttävätkö laitteet teolli- suuden kehittämisestä annetun lain 6 artiklassa säädetyt edellytykset ja onko ne tosiasiassa asennettu. Kun todistus on annettu, verohyvitys voidaan vähentää kuluvan vuoden veroilmoituksessa (veroilmoituksen 95 kohta). Mahdollisuus tasoitustullin käyttöönottoon 77) Teollisuuden kehittämisestä annetun lain 6 artiklan mukaiset verohyvitykset ovat peruspäätöksen 3 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja tasoitustullin käyt- töönoton mahdollistavia tukia. Verohyvitykset ovat jotka edellyttävät kotimarkkinoiden tavaroiden tukia, 80) 81) laskettava tutkimusajanjakson aikana Tuen määrä olisi maksamatta jääneiden verojen perusteella (tässä menette- lyssä tutkimusajanjakso vastaa Taiwanin verovuotta eli se on 1 päivän tammikuuta 1998 ja 31 päivän joulu- kuuta 1998 välinen ajanjakso). Tuen kokonaismäärä jaettava kokonaismyynnille, koska tuki hyödyttää olisi sekä myyntiä kotimarkkinoille että vientiin. Taiwanin viranomaiset ja eräs yritys väittivät, että komis- sion olisi pitänyt määrittää tuesta saatava etu kyseisten kahden prosenttimäärän eli 20 prosentin verohyvityksen kotimarkkinoilta hankituille laitteille myönnettävän ja tuoduille laitteille myönnettävän 10 prosentin verohyvi- tyksen erotukseksi. Komissio piti tasoitustullin perustana verohyvitysten koko määrää, koska kotimarkkinoilta hankituille laitteille myönnettävää 20 prosentin verohy- vitystä ei voida pitää 10 prosentin suuruisen normaalin verohyvityksen poikkeuksena. Näitä kahta verohyvi- tyksen prosenttimäärää olisi pidettävä eri ohjelmina, jotka molemmat ovat erityisiä ja joista toinen koskee kotimarkkinoilta hankittuja laitteita ja toinen tuotuja laitteita. Jos kotimarkkinoilla tuotettuihin laitteisiin ei sovellettaisi 20 prosentin verohyvitystä, yritys ei olisi saanut lainkaan verohyvitystä, koska 10 prosentin hyvi- tystä sovelletaan ainoastaan tuotuihin laitteisiin. Kyse ei ole siis yleisestä hyvityksestä. Tästä syystä komissio päät- teli, että tuen määrä on se kokonaistulojen määrä, josta Taiwanin valtio on luopunut. 82) Yksi yritys käytti prosentin edun. tätä ohjelmaa saaden siitä 2,19 L 31/52 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 c) Tiettyihin yrityksiin tehdyistä investoinneista 88) saatavat verohyvitykset Tukikelpoisuus Taiwanin viranomaiset väittävät, että tässä ohjelmassa ei ole kyse tuesta, koska investoinnin kohteena olevia yrityksiä ei tueta taloudellisesti. Tämä ei pidä paikkaansa. Kuten edellä selitetään, yritykselle, joka investoi tiettyihin yrityksiin, myönnetään verohyvitys, jonka suuruus on 20 prosenttia investoidusta määrästä. Verohyvitys on selvästi Taiwanin valtion antamaa taloudellista tukea, koska valtio luopuu tuloista peruspäätöksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetulla tavalla ja kyseisen edun saajana on investoiva yritys. 83) Teollisuuden kehittämisestä annetun lain 8 artiklan joka mukaisesti verohyvityksen voi saada investoija, hankkii omistukseensa tärkeän teknologiayrityksen tai hallituksen nimeämän tärkeän panosyrityksen rekisteröi- tyjä osakkeita. Investoijayrityksen on omistettava rekiste- röidyt ajan. Tärkeästä teknologiayrityksestä ei anneta tarkkaa määri- telmää. Tärkeä panosyritys on yritys, jonka pääoma on kaksi miljardia Taiwanin dollaria ja jonka Taiwanin viranomaiset ovat nimenneet tärkeäksi panosyritykseksi. vähintään osakkeet vuoden kahden Verohyvityksen määrä 84) Edellä tarkoitettuihin yrityksiin investoivat tukikelpoiset yritykset voivat saada yhtiöverosta hyvityksen, joka on 20 prosenttia tällaisten osakkeiden hankintahinnasta. 85) 86) 87) Toteuttaminen käytännössä Verohyvityksen saamiseksi yrityksen, johon investointi tehdään, on tehtävä teollisuuden kehittämisvirastolle verovähennystodistushakemus. Ennen verotodistuksen antamista teollisuuden kehitystoimisto tarkastaa, onko tai viranomaisten tärkeäksi kyseessä teknologiayritys panosyritykseksi nimeämä yritys. Kun todistus on annettu investoinnin kohteena olleelle yritykselle, inves- toija voi hakea verohyvitystä, joka voidaan vähentää kuluvan vuoden veroilmoituksessa (veroilmoituksen 95 kohta). Mahdollisuus tasoitustullin käyttöönottoon Teollisuuden kehittämisestä annetun lain 8 artiklan mukaiset verohyvitykset ovat peruspäätöksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisia tasoitustullin käyttöön- oton mahdollistavia tukia. Taiwanin viranomaiset ovat rajoittaneet tuensaamismahdollisuuden koskemaan aino- astaan erityisinvestointeja tekeviä yrityksiä. Tarkastuk- itse asiassa sessa ilmeni, että Taiwanin viranomaiset suosivat tietyille aloille ja tiettyihin yrityksiin suuntau- tuvia investointeja. Järjestelmässä on kyse tuesta, koska Taiwanin viran- omaisten verohyvityksen muodossa antama taloudel- linen tuki antaa viejille edun. Kyseessä on tuki, joka on peruspäätöksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukai- sesti erityinen, koska se on tarkoitettu tietyille taiwanilai- sille yrityksille. 89) Taiwanin viranomaiset ja eräs yritys väittivät, että tämä joten se ei ole ohjelma on kaikkien käytettävissä, erityinen, sillä kaikki yritykset, jotka investoivat tiettyihin yrityksiin, voivat hyötyä siitä. Komissio totesi kuitenkin, että ohjelmaan voivat osallistua yksinomaan yritykset, jotka investoivat tiettyihin yrityksiin, koska kaikki osake- sijoitukset eivät oikeuta verohyvityksiin. Ainoastaan rajalliseen määrään yrityksiä eli tärkeisiin teknologiayri- tyksiin tai tärkeisiin panosyrityksiin kohdistuvat inves- toinnit oikeuttavat verohyvitykseen. Komissio on samaa mieltä Taiwanin viranomaisten kanssa siitä, että verohy- vityskelpoisten yritysten määritelmä on selkeä ja objek- tiivinen. Määritelmä ei kuitenkaan ole puolueeton tai horisontaalinen sitä sovellettaessa, mitä edellytetään peruspäätöksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa, koska siinä rajoitetaan verohyvitykseen oikeuttavien investointien määrää asianomaisten yritysten toiminnan perusteella. Jos investoiva yritys haluaa hyötyä tuesta, sen valinnanvapautta rajoitetaan alakohtaisuudella. Jalos- tusteollisuuden ja teknisten palvelujen alojen tärkeim- pien teknologiayritysten määrittelyperusteiden 2 artik- lassa määrätään, että verohyvitystä voidaan soveltaa 11:een Tämän vuoksi mahdollisuus käyttää tätä ohjelmaa edellyttää investointien tekemistä tiettyihin yrityksiin. Ohjelma ei ole yleisesti käytettävissä, minkä vuoksi se on peruspää- töksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava. investointikohteeseen. erityyppiseen 90) Verohyvityksiä pidetään edellä mainituista syistä tasoi- tustullin käyttöönoton mahdollistavina tukina. Edun laskeminen 91) Viejille koituva etu olisi laskettava viejille tosiasiallisesti tutkimusajanjaksona myönnetyn verohyvityksen perus- teella. Edun määrä olisi jaettava yrityksen tutkimusajan- jakson koko liikevaihdolle. 92) Yksi yritys käytti prosentin edun. tätä ohjelmaa saaden siitä 1,34 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/53 d) Tutkimukseen ja kehitykseen sekä henkilöstö- Mahdollisuus tasoitustullin käyttöönottoon koulutukseen liittyvät verohyvitykset 99) Oikeusperusta 93) 94) 95) 96) 97) 98) käytännön toteuttamista Tutkimukseen ja kehitykseen sekä henkilöstökoulutuk- seen myönnettävistä verohyvityksistä säädetään teolli- suuden kehittämisestä annetun lain 6 artiklassa. Lisäksi säännellään järjestelmän yritysten tutkimukseen ja kehitykseen, henkilöstökoulu- tukseen ja maailmanlaajuisen tuotemerkin perustami- seksi tekemiin investointeihin liittyvien verovähennysten soveltamista jäljempänä toimenpiteillä, koskevilla jotka toimeenpaneva yuan vahvisti 15 ’toimenpiteet’, päivänä huhtikuuta 1991 ja joita muutettiin viimeksi 28 päivänä toukokuuta 1997. Tukikelpoisuus Verohyvityksiä voidaan myöntää kaikille tuotannon- aloille, maatalous ja palvelut mukaan lukien. Mitään erityistä vientivelvollisuutta ei ole eikä verohyvitysten myöntäminen edellytä tiettyä tuotelajia, vähimmäistuo- tantoa tai liikevaihtoa. Verohyvityksen määrä Jos yrityksen tutkimukseen ja kehitykseen tekemien investointien kokonaismäärä on verovuonna vähintään kaksi miljoonaa Taiwanin dollaria tai kaksi prosenttia yrityksen nettomääräisistä liiketoimintatuloista, kysei- senä vuonna maksettavasta yhtiöverosta voidaan tehdä vähennys, joka on 15 prosenttia edellä mainituista määristä. Jos kokonaiskustannukset ovat vähintään kaksi miljoonaa Taiwanin dollaria ja ylittävät 3 prosenttia yri- tyksen nettomääräisistä liiketoimintatuloista, yhtiöve- rosta voidaan tehdä vähennys, joka on 20 prosenttia yli menevästä määrästä. Jos yrityksen henkilöstökoulutukseen tekemien inves- tointien kokonaiskustannukset ovat verovuonna vähin- tään 600 000 Taiwanin dollaria, yhtiöverosta voidaan toimenpiteiden 6 artiklan mukaisesti tehdä vähennys, joka on 15 prosenttia investoinnin määrästä. Jos yhtiöveron määrä on kuluvana vuonna pienempi kuin vähennyskelpoinen määrä, etu voidaan molempien verohyvityslajien osalta siirtää seuraavalle verovuodelle neljän vuoden ajan. Toteuttaminen käytännössä Jotta yritys voisi saada verohyvitykset, sen on liitettävä erityinen hakemus yhtiöveroilmoitukseen. Paikalliset veroviranomaiset tarkastavat, ovatko kustannukset teolli- suuden kehittämisestä annetun lain 6 artiklan ja toimen- piteiden 2 ja 3 artiklan edellytysten mukaisia, ja määrit- tävät vähennyskelpoisen määrän. Kun paikalliset verovi- ranomaiset ovat hyväksyneet määrän, verohyvitys voidaan vähentää kuluvan verovuoden veroilmoituk- sessa. Teollisuuden kehittämisestä annetun lain 6 artiklan mukaiset tutkimukseen ja kehitykseen sekä henkilöstö- koulutukseen myönnettävät verohyvitykset eivät ole tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavia tukia. Vero- hyvityksiä voidaan myöntää kaikille sellaisille tuotan- nonaloille, maatalous ja palvelut mukaan lukien, jotka investoivat tutkimukseen ja kehitykseen sekä henkilöstö- koulutukseen. Tukikelpoiset kustannukset kuvataan yksi- tyiskohtaisesti toimenpiteiden 2 artiklassa (tutkimus ja kehitys) tukikel- ja 3 artiklassa (henkilöstökoulutus); poiset toimet ovat luonteeltaan sellaisia, että niitä voivat tehdä yritykset kaikilla tuotannonaloilla. Veroviranomai- silla ei ole harkintavaltaa määritellä, onko investointi tukikelpoinen vai ei. Tarkastuksessa kävi myös ilmi, että verohyvityksiä ovat saaneet tuotan- nonalat. tosiasiassa kaikki e) Muut verohyvitykset 100) Seuraavien verohyvitysten ja -vapautusten olemassaolo todettiin, mutta tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole niitä käyttäneet: — kansainvälisesti tunnustettujen tuotemerkkien perus- tamiseen liittyvä verohyvitys, — teollisuuden kehittämisestä annetun lain 8 artiklassa säädetty viiden vuoden verovapautus tietyille nime- tyille yrityksille, — tiedepuiston perustamista ja hallintoa koskevan lain 15 ja 17 artiklassa säädetty viiden vuoden pituinen vapautus yhtiöveron maksamisesta. 101) Koska ohjelmia ei todettu käytetyn, tasoitustullien käyt- töönoton mahdollisuuksia ei ole tutkittu näiden hyvi- tysten osalta. f) Nopeutetut poistot Tukikelpoisuus 102) Teollisuuden kehittämistä koskevan asetuksen 5 artiklan mukaisesti nopeutettuja poistoja voidaan tehdä, jos yritys investoi tietynlaiseen käyttöomaisuuteen. Tukikel- poista käyttöomaisuutta ovat tutkimukseen ja kehityk- seen, johtotuotteiden tarkastukseen, energian säästöön ja laitteet. vaihtoehtoisiin energiamuotoihin käytettävät Toteuttaminen käytännössä 103) Yrityksen, tai kehittämisvirasto joka on investoinut tukikelpoisiin laitteisiin, on tehtävä teollisuuden kehittämisvirastolle tai energia- komitealle hakemus, joka sisältää laitteiden kuvauksen ja jäljennöksen koneita ja laitteita koskevasta luettelosta. energiakomitea Teollisuuden tarkastaa koneiden ja laitteiden tukikelpoisuuden ja myöntää sitä koskevan todistuksen. Antaessaan yhtiöve- roilmoituksensa veroviranomaisille yritys antaa myös saamansa yhden tai useamman todistuksen sekä luet- telon kaikista niistä hyödykkeistä, joiden osalta nopeu- tetut poistot on hyväksytty. Paikalliset veroviranomaiset tarkastavat uudelleen, täyttävätkö koneet ja laitteet teolli- suuden kehittämisestä annetun asetuksen 5 artiklassa säädetyt edellytykset, ja sen, onko nopeutettuja poistoja sovellettu asianmukaisesti. L 31/54 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 Edun määrä 104) Verolain 51 artiklan mukaisesti yritys voi käyttää kolmea menetelmää omaisuuden poistoihin: tasapoistot, kiinteä prosenttimäärä vähenevästä kirjanpitoarvosta tai käyttö- tunnit. Tarkastuksessa ilmeni, että kaikki tarkasteltavana olevien tuotteiden vientiä harjoittavat tuottajat käyttivät tasapoistomenetelmää, jolla voidaan tehdä kiinteämää- räisiä poistoja koneen tai laitteen koko käyttöiän ajan. Käyttöomaisuuden käyttöikää kuvaavan taulukon mukai- sesti kullakin kone- ja laitetyypillä on 2—50 vuoden käyttöikä. Terästeollisuudessa käytettävien laitteiden poistoaika on keskimäärin seitsemän vuotta. 108) 105) Nopeutettujen poistojen etuna on käyttöomaisuuden käyttöikää kuvaavassa taulukossa esitettyä tavanomai- sesta poistoaikaa (terästeollisuudessa keskimäärin seit- semän vuotta) lyhyempi poistoaika eli kaksi vuotta. Mahdollisuus tasoitustullin käyttöönottoon joka käytti tätä koskemaan tiettyjä yrityksiä. Yritys, ohjelmaa, nopeutti useisiin sellaisiin hyödykkeisiin kuten rakennuksiin liittyviä poistoja, joita ei selvästikään voida pitää energiaa säästävinä koneina ja laitteina. Tästä syystä komissio esittää päätelmänään, että tästä ohjel- masta koituu etua tarkasteltavana olevalle tuotteelle, mistä syystä se on tasoitustullin käyttöönoton mahdol- listava. Eräs yritys ilmoitti, että vaikka se sovelsi nopeutettuja poistoja, se ei saanut etua ohjelmasta, koska sen nopeu- tettujen poistojen mukainen kokonaispoistomäärä oli tutkimusajanjakson aikana pienempi kuin jos olisi käytetty tavanomaista poistomenetelmää. Tutkiessaan, koituiko kyseiselle yritykselle ohjelmasta etua, komissio otti huomioon tavanomaisen käytäntönsä mukaisesti ainoastaan kaikista niistä hyödykkeistä syntyneen vero- säästön, tutkimusajanjakson aikana. Kyseinen verosäästö määritettiin vertailemalla tavanomaista ja nopeutettua poistomenetelmää sovelta- malla saatuja poistojen määriä keskenään. Kaikki sellaiset hyödykkeet, jotka oli poistettu kokonaisuudessaan yri- tyksen kirjanpidosta ja joilla ei yleisten kirjanpitoperiaat- teiden mukaisesti ollut mitään arvoa, jätettiin huomioi- matta saatua etua määritettäessä. Tästä syystä yrityksen väitteelle ei ole perustetta. tehtiin poistoja joista teollisuuden kehittämisestä 106) Teollisuuden kehittämisestä annetun asetuksen 5 artiklan mukaiset nopeutetut poistot ovat tasoitustullin käyttöön- oton mahdollistava tuki. Tarkastuksessa ilmeni, että huolimatta annetun asetuksen 5 artiklassa säädetyistä objektiivisista edelly- tyksistä eräs yritys sovelsi nopeutettuja poistoja koskevia säännöksiä poistaakseen uuden tuotantolinjansa kaikki koneet ja laitteet sekä rakennukset kirjanpidosta. Kyseisiä koneita käytetään terästuotteiden valmistukseen eivätkä ne suoraan liity tutkimukseen ja kehitykseen, johtotuot- teisiin tai energian säästöön. Energiakomitea ja paikal- liset veroviranomaiset hyväksyivät kyseisen hakemuksen. Kävi ilmi, että nämä investoinnit eivät ole teollisuuden kehittämisestä annetun asetuksen 5 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisia eli energian säästöön, johtotuottei- siin tai tutkimukseen ja kehitykseen käytettäviä koneita ja laitteita. Sen vuoksi on pääteltävä, että edun myöntä- vällä viranomaisella on valta päättää nopeutettujen pois- tojen myöntämisestä ja se voi suosia tiettyjä yrityksiä muiden kustannuksella. 109) Sen vuoksi nopeutettuja poistoja pidetään erityisenä ja siten tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavana tukena peruspäätöksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukai- sesti. Edun laskeminen sovellettaessa 110) Kuten edellä selitetään, viejien saama etu on laskettava tutki- tavanomaista poistomenetelmää tulevan veromäärän ja musajanjaksolla maksettavaksi tosiasiallisesti nopeutettuja maksetun veromäärän väliseksi erotukseksi. Erotus laskettiin koko sellaisen käyttöomaisuuden (rakennukset sekä koneet ja laitteet) perusteella, josta vielä tutkimus- ajanjaksolla tehtiin poistoja. Saatu etu on jaettava yri- tyksen koko liikevaihdolle. sovellettaessa poistoja 111) Yksi yritys käytti kyseistä ohjelmaa saaden siitä 0,60 prosentin edun. 107) Päätelmän julkistamisen jälkeen Taiwanin viranomaiset väittivät, että nopeutettuja poistoja koskevan todistuksen myönsi energiakomitea eikä teollisuuden kehittämisvi- rasto. Tarkistettuaan asian komission yksiköt ovat Taiwanin viranomaisten kanssa samaa mieltä siitä, että energiakomitea myönsi kyseisen todistuksen väitettyjen energiaa säästävien koneiden ja laitteiden hankintaa varten. Komissio esittää silti päätelmänään, että kyseinen tuki mahdollistaa tasoitustullin käyttöönoton peruspää- töksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska hyvityksen myöntävä viranomainen ei ole noudat- tanut edellytyksiä kaikissa tapauksissa, mistä syystä mahdollisuudet käyttää tukea on tosiasiallisesti rajattu g) Vapautus tuontitulleista Oikeusperusta 112) Kiinan kansallisen tasavallan (Taiwanin) tuonti- ja vienti- tariffiin luokittelun, tavaroiden tuontitullitariffin ja jäljempänä ’tullikoodeksi’, 84, 85 ja 90 ryhmä. 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/55 Tukikelpoisuus 113) Tullikoodeksin edellä mainittujen säännösten mukaisesti teollisuusyritys, joka tuo koneita tai laitteita käytettäviksi uusien tuotteiden kehittelyssä, laadun parantamisessa, tuotannon lisäämisessä, energian säästämisessä, kierrä- tyksen edistämisessä tai tuotantomenetelmien paranta- misessa, on vapautettu tuontitulleista, jos näitä koneita tai laitteita ei vielä valmisteta paikallisesti. 118) Toteuttaminen käytännössä 114) Yrityksen, joka aikoo tuoda maahan koneita tai laitteita, on ennen niiden tuontia jätettävä hakemus teollisuuden kehittämisvirastolle. Jos teollisuuden kehittämisvirasto on vakuuttunut siitä, että laitteita ei valmisteta Taiwa- nissa, se myöntää todistuksen, joka toimitetaan hakijalle tarkistavat, tulliviranomaisille. ja ovatko tuodut koneet laitteet samoja kuin teolli- suuden kehittämisviraston todistuksessa kuvatut laitteet. Tarkistus tehdään pistokokein. Tulliviranomaiset tai Jos Taiwanin viranomaiset päättäisivät poistaa tuonti- tullin kyseisiltä koneilta ja laitteilta, kyseessä olisi eri asia. Niin kauan kuin tullia ”muutoin” kannetaan, ja yrityksille myönnetään vapautuksia siitä, kyseessä on kuitenkin peruspäätöksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukainen tuki. Eräs yritys väitti, että tämä ohjelma ei kuulu tutki- muksen tarkastelualaan, koska sitä ei ollut erikseen mainittu tutkimuksen vireillepanoon johtaneessa valituk- sessa. Komissio toteaa, että valituksen tekijä mainitsi valituksessaan koneiden ja- laitteiden vapautuksen tuon- titulleista (B. 2. 2. 2 jakso, s. 9). Vaikka valituksen tekijä mainitsi, että tällaista ohjelmaa voivat käyttää verova- paille alueille tai tieteellistä toimintaa harjoittaville teolli- suusalueille sijoittuneet yritykset taikka tullivalvonnassa olevat tehtaat, komission mielestä nämä tiedot ovat riit- tävä näyttö koneiden ja laitteiden vapautusta tuontitul- leista koskevan tutkimuksen panemiseksi vireille. Tutki- muksen toteuttavan tahon tehtävänä on tehdä määri- tykset valituksessa mainittujen ohjelmien oikeasta oikeusperustasta ja käytännön täytäntöönpanosta. Näistä syistä komissio on ottanut kyseisen ohjelman mukaan tutkimukseen, eikä viejän väitettä voida hyväksyä. Tullista vapautuksen määrä 115) Tuen määrä on se tuontitullien määrä, joka tavanomai- sesti tullivapautuksesta koituvaa etua. Koneiden ja laitteiden tavanomainen tulli on 2—20 prosenttia. tulisi maksettavaksi ilman 119) Sen vuoksi katsotaan, laitteiden vapautus tuontitulleista on tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava tuki peruspäätöksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. että koneiden ja Edun laskeminen Päätelmät tietyt johtuen tuotannonalat 116) Tullikoodeksin mukainen vapautus tuontitulleista on tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava tuki. Tuen luonteesta käyttävät ohjelmaa suhteettoman paljon. Ne tuotannonalat, joiden koneet ja laitteet valmistetaan Taiwanissa, eivät voi käyttää ohjelmaa. Sen vuoksi vapautusta tuontitulleista voidaan soveltaa ainoastaan niihin tuotannonaloihin, jotka joutuvat tuomaan koneensa ja laitteensa, koska paikallisilta markkinoilta niitä ei ole mahdollista hankkia. Ne tuotannonalat, joiden tuomia koneita ja lait- teita valmistetaan myös Taiwanissa, eivät voi saada tätä etua. 117) Taiwanin viranomaiset väittävät, että tuotuihin koneisiin ja laitteisiin sovellettava vapautus tuontitulleista ei ole peruspäätöksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukainen tuki. Komission mielestä on kuitenkin selvää, että tuontitulleista vapautuksessa on kyse siitä, että Taiwanin valtio luopuu tuloista, ja koneiden tai laitteiden maahantuoja saa siitä etua. Tässä on kyse peruspää- töksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetusta tuesta. Taiwanin viranomaiset väittivät lisäksi, että vaikka ohjelmassa olisi kyse tuesta, se ei olisi tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava peruspää- töksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan perusteella. sellaisten tiettyjen tuotujen Komissio katsoo, koneiden vapautus tuontitulleista, joita ei valmisteta kotimarkkinoilla, muodostaa jo määritelmänsä perus- teella edun tietyille yrityksille, jotka toimivat tuotanto- aloilla, joiden koneita ja laitteita ei valmisteta Taiwanissa. että 120) Viejien saama etu on laskettava ilman ohjelman mukaista tulleista vapautusta maksettaviksi tulevien tuontitullien määräksi. Kyseinen määrä on jaettava asianomaisen tuotannonalan koneiden ja laitteiden koko tavanomaiselle käyttöiälle eli seitsemälle vuodelle. 121) Kaksi yritystä käytti kyseistä ohjelmaa ja niiden saama etu oli 0,27 prosenttia ja 0,32 prosenttia. h) Muut tuet 122) Valituksen tekijä väitti, että tarkasteltavana olevan tuot- teen vientiä harjoittavat tuottajat hyötyivät useista muista tukiohjelmista. Kyselylomakkeeseen annetuista vastauksista ja Taiwanin viranomaisten sekä viejien toimipaikoissa tarkastuskäynneistä kävi ilmi, että vientiä harjoittavat tuottajat eivät olleet käyttä- neet jäljempänä lueteltuja ohjelmia. suoritetuista 123) Halpakorkoiset luotot — Tarkastuskäyntien aikana kävi ilmi, että Chiao Tung Bank ja Medium Business Bank of Taiwan olivat myöntäneet tavanomaisilla kaupallisilla ehdoilla yhdelle viejälle. luottoja 124) Vientiteollisuuden vapaa-alueille teollisuusalueille sijoittautuneille yrityksille myönnettävät edut — Mikään tutkimuksen kohteena oleva yritys (tai niihin etuyhtey- dessä olevat yritykset) ei ollut sijoittautunut vientiteolli- suuden vapaa-alueelle tai teollisuusalueelle. ja L 31/56 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 125) Vähiten kehittyneille alueille tai alueille, joilla on niukat luonnonvarat, sijoittautuneille yrityksille myönnettävät edut — Tarkastuksessa kävi ilmi, että mikään yritys ei ollut sijoittautunut vähiten kehittyneille alueille tai alueille, joilla on niukat luonnonvarat. 128) 126) Asianomaisille yrityksille ei ollut myönnetty yhteisrahoi- tusta. Raaka-aineiden vapautus tuontitulleista — Todettiin, että mikään asianomaisista viejistä ei ollut saanut ohjelman mukaista etua. Eräs viejä väitti, että koron lisääminen johtaa tuen määrän yliarvioimiseen. Vastauksena väitteeseen mainit- takoon, että korko lisättiin määrään kuvaamaan edun- saajalle koitunutta hyötyä, koska sen ei tarvinnut hankkia vastaavansuuruista rahamäärää kaupallisista lähteistä. Peruspäätöksen 6 artiklassa säädetään selvästi, että tuen laskemisessa käytetään vertailuarvona kaupal- lisilta markkinoilta hankitun vastaavan rahamäärän kustannuksia. On myös todettava, että tukia ja tasoitus- tulleja koskeva sopimus ei estetä koron määrän lisää- tukijärjestelmästä mistä koituvaa kokonaishyötyä määritettäessä. Uruguayn kier- roksen päätökseen saattamisen jälkeen annetun tarkis- tetun lainsäädännön voimaantulosta lähtien komission johdonmukaisena käytäntönä tällä alalla on ollut lisätä kyseisissä tapauksissa asianmukainen korko saatua koko- naishyötyä määritettäessä. Tästä syystä kyseinen väite on hylättävä. tuen määrään edunsaajalle i) Tuen kokonaismäärä 127) Tuen määrä laskettiin edellä esitetyn menetelmän mukai- sesti. Asianomaisille yrityksille koituneen täyden hyödyn huomioon ottamiseksi kyseistä määrää korotettiin lisäksi Taiwanissa tutkimusajanjaksolla voimassa olleella keski- määräisellä markkinakoron eli 8 prosentin verran. 129) Näin ollen yhteistyössä toimineiden yritysten tukien prosenttimäärät ovat seuraavat: China Steel Corporation Yieh Loong Enterprise Co Ltd (%) Verohyvitys (automatisointi ja saastumisentorjuntalaitteet) Verohyvitys (tiettyihin yrityksiin suuntautuvat investoinnit) Nopeutetut poistot Vapautus tuontitulleista Tuen kokonaismäärä 2,19 1,34 0,60 0,27 4,40 0 0 0 0,32 0,32 suuntautuvasta 130) On huomattava, että kahden tutkimuksen kohteena olevan vientiä harjoittavan tuottajan, joiden viennin osuus on noin puolet Taiwanista peräisin olevasta, viennistä, maakohtainen yhteisöön painotettu keskimääräinen tukimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla on 2,77 prosenttia. Tämä on huomattavasti Taiwaniin sovellet- tavaa vähimmäistasoa (eli 1 prosenttia) korkeampi. Lisäksi on huomattava, että maakohtainen marginaali jos yhteistyöstä kieltäytyneiden voisi olla korkeampi, yritysten mahdollisesti otettaisiin edut huomioon. saamat olisiko vahinkoa ja kulutusta huomioon yhteisön tuotannonalan koko tuotanto. arvioitaessa otettava 132) Yhteisössä on 16 kuumavalssattujen kelojen tuottajaa. Noin 70 prosenttia näiden tuottajien valmistamista kuumavalssatuista keloista käytetään kytkösmarkkinoilla eli samat tuottajat jalostavat ne integroidussa prosessissa, jäljempänä ’kytkösmarkkinat’. Nämä kuumavalssatut kelat siirretään yrityksen sisällä jatkojalostettaviksi ilman, että niistä laskutetaan, koska siirto tapahtuu saman oikeussubjektin sisällä. Loput jäljempänä ’vapaat markkinat’, myydään sekä etuyhteydessä että etuyhteyttä vailla oleville osapuolille. tuotannosta, D. YHTEISÖN TUOTANNONALA 1. Yhteisön markkinoiden määrittäminen 131) Sen määrittämiseksi, oliko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinkoa, ja tässä yhteydessä myös kulu- tuksen ja yhteisön tuotannonalan tilanteeseen liittyvien eri talouden tunnuslukujen määrittämiseksi oli tarkastel- tava, oliko tuotannonalan kytkösmarkkinoille tarkoitettu tuotanto jätettävä tämän arvioinnin ulkopuolelle vai 133) Tässä yhteydessä valituksen tekijä väitti, että kyseessä ovat kahdet eri markkinat. Valituksen tekijä väitti, että kytkösmarkkinoille tarkoitetut kuumavalssatut kelat eivät kilpaile suoraan vientituella tapahtuvan tuonnin kanssa. Näin ollen tutkittavat tuontituotteet eivät voineet vaikuttaa näihin markkinoihin. Valituksen tekijä väitti myös, että loput tuotannosta myytiin vapailla markki- noilla, jossa nämä tuotteet kilpailevat vientituella tapah- tuvan tuonnin kanssa. Tärkeimmät ostajat vapailla 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/57 markkinoilla ovat riippumattomat kylmävalssattuja tuot- teita valmistavat tehtaat kuten putkien tuottajat, teräspal- velukeskukset, ja tukkuliikkeet. Valitus koskee ainoastaan vapailla markkinoilla myytäviä kuumavalssattuja keloja. teräskauppiaat 134) Kuumavalssattujen kelojen vientiä harjoittavat tuottajat ja niitä yhteisön markkinoille tuovat tuojat väittivät, että tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuot- teen määritelmä kattoi kaikki kuumavalssatut kelat. Ne väittivät erityisesti, ettei kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden välillä ole selvää jakoa ja että valituksen tekijän vapaiden markkinoiden määritelmä oli mielival- tainen. Tämän vuoksi ne pyysivät, että yhteisön markki- noiden arviointiin sisällytettäisiin sekä kytkösmarkkinat että vapaat markkinat. 135) Väitettä perusteltiin viittaamalla Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen Kyseiset osapuolet totesivat, että tuomioistuin tukeutui edellä mainitussa tuomiossa seuraaviin seikkoihin kaksien eril- listen markkinoiden olemassaolon poissulkemiseksi: Gimelec-tuomioon (1). — tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin samoilla markkinoilla ja sillä oli sama käyttötarkoitus, — yhteisön tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta sekä etuyhteydessä että etuyhteyttä vailla oleville asiakkaille suunnilleen samaan hintaan, — jatkojalostusmarkkinoilla toimivat yritykset ostivat tarkasteltavana olevaa tuotetta sekä etuyhteydessä olevilta yhteisön tavarantoimittajilta että tuojilta tai muilta etuyhteyttä vailla olevilta tuottajilta. 136) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että edellä mainitun tuomion mukaan oikeudelliset edellytykset markkinoiden erottamiseksi eivät tässä tapauksessa täyt- tyneet. Niiden mukaan yhteisön tuottajat saattoivat valita markkinaolosuhteiden mukaan, myivätkö ne tuotetta vapailla markkinoilla vai kytkösmarkkinoilla, koska molemmille markkinoille tarkoitettujen kuumavalssat- tujen kelojen tuotanto yhteisössä on samankaltaista. Väitettiin myös, että näiden kahden markkinoiden osa- alueen väliset liikkeet estivät oikeudellisesti yhteisön tuotannon osan jättämisen vahinkoa koskevan tutki- muksen ulkopuolelle ja erityisesti yhteisön kulutusta koskevan tutkimuksen ulkopuolelle. b) Yhteisön tuotannonala ei tuottanut varastoitavaksi kuumavalssattuja keloja, joita olisi myöhemmin voitu toimittaa joko käytettäviksi kytkösmarkkinoilla tai myytäviksi vapailla markkinoilla. Tämä johtuu siitä, että kaikilla kuumavalssattujen kelojen käyttäjillä, myös yhteisön tuotannonalan integroiduilla proses- seilla, on teknisiä rajoituksia jatkojalostustuotteidensa tuotannossa. kuumavalssattujen kelojen mahdolliset liikkeet markkinoiden kahden osa-alueen välillä olivat merkityksettömiä. Tämän vuoksi c) Tutkimuksesta ilmeni, että yhteisön tuottajat eivät ostaneet kytkösmarkkinoille tarkoitettua tarkastelta- vana olevaa tuotetta yhteisössä toimivilta tai muilta Kytkösmarkkinoille riippumattomilta osapuolilta. tarkoitetut kuumavalssatut kelat eivät tästä syystä kilpaile muiden yhteisössä saatavilla olevien kuuma- valssattujen kelojen kanssa. Näin ollen kytkösmark- kinat voidaan erottaa selvästi vapaista markkinoista. 138) Tämän perusteella komissio katsoo, että vapaiden markkinoiden ja kytkösmarkkinoiden erottaminen toisis- taan on täysin yhdenmukainen peruspäätöksen vaati- musten ja yhteisön toimielinten aiemman käytännön kanssa. etuyhteydessä tuottajien myynti 139) Vahingon arviointiin liittyvien talouden tunnuslukujen, esimerkiksi myynnin kehityksen, kannattavuuden jne. määrittämisen yhteydessä komissio tarkasteli, olisiko yhteisön oleville osapuolille, jotka ovat erillisiä oikeussubjekteja, yleensä laskettava kuuluvaksi vapaisiin markkinoihin. Kyseisen myynnin todettiin tapahtuvan hintaan, joka on suunnil- leen sama kuin riippumattomilta osapuolilta veloitettu hinta. Tämän lisäksi tutkimus vahvisti tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien väitteet siitä, että nämä etuyhtey- dessä olevat osapuolet voivat vapaasti ostaa kyseistä tuotetta yhteisössä tai sen ulkopuolella toimivalta etuyh- teydessä tai etuyhteyttä vailla olevilta tavarantoimittajilta. Näin ollen pääteltiin, että yhteisön tuottajien myynti etuyhteydessä oleville osapuolille, jotka ovat erillisiä oikeussubjekteja, kilpailee muun muassa asianomaisiin maihin sijoittautuneiden riippumattomien tavarantoimit- tajien myynnin kanssa, joten kyseinen myynti olisi otet- tava tapahtuvan huomioon myynnin määrittämisessä. vapailla markkinoilla 137) Komissio teki asiasta seuraavat päätelmät: 140) a) Koska terästeollisuus ja erityisesti tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto ovat hyvin pitkälle integroi- tuja, tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajat yhtei- sössä siirtävät kytkösmarkkinoille tarkoitetut kuuma- valssatut kelat integroidussa prosessissa eteenpäin, mutta eivät laskuta niistä. Kauppalaskuja ei laadittu, koska osapuolet kuuluvat samaan oikeussub- jektiin. Näin ollen kytkösmarkkinoilla ei ole vapaiden markkinoiden hintoihin verrattavissa olevia siirtohin- toja. fyysisesti (1) Asia C-315/90, 27. 11. 1991. Eräs yhteisön tuottaja väitti kuitenkin, että sen myyntiä etuyhteydessä oleville osapuolille olisi pidettävä kytkös- markkinoiden piiriin kuuluvana. Se väitti, että siihen etuyhteydessä olevilta osapuolilta ei veloitettu markkina- hintaa vaan hinta, joka erosi huomattavasti riippumat- tomilta asiakkailta veloitetusta hinnasta. Tuottaja lisäsi, että emoyhtiö ei sallinut siihen etuyhteydessä olevien osapuolten ostaa vapailla markkinoilla toimivalta riippumattomilta osapuolilta. Tämän seurauksena etuyhteydessä oleville osapuolille myydyt kuumavalssatut kelat eivät kilpailleet suoraan muiden kuumavalssattujen kelojen kanssa. Tämän vuoksi ne olisi jätettävä vapaiden markkinoiden määri- telmän ulkopuolelle. kuumavalssattuja keloja L 31/58 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 141) Tutkimuksessa vahvistettiin, että kyseisen yritysryhmit- tymän toimintaperiaatteiden mukaan etuyhteydessä olevat osapuolet eivät saaneet ostaa kuumavalssattuja keloja vapailta markkinoilta. Lisäksi myyntihintojen analyysista ilmeni, että etuyhteydessä olevilta osapuolilta veloitetut hinnat erosivat usein huomattavasti riippumat- tomilta veloitetuista markkinahinnoista. Lisäksi kaikki myynti suuntautui etuyhteydessä oleville käyttäjille, jotka käyttivät tuotteet itse myymättä niitä sellaisinaan eteenpäin. Tämän perusteella komissio päät- teli, että kyseisten kuumavalssattujen kelojen myynnin ei voida katsoa tapahtuneen vapailla markkinoilla ja että se olisi jätettävä vapaiden markkinoiden tämän vuoksi määritelmän ulkopuolelle. osapuolilta vapailla markkinoilla toimiessaan. Näin ollen nämä hankinnat eivät voineet vaikuttaa mainittujen yritysten asemaan tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuotta- jina. 147) Tämän vuoksi katsottiin, että ei ollut perusteita minkään tuottajan jättämiselle yhteisön kuumavalssattujen kelojen tuotannon määritelmän ulkopuolelle. Peruspäätöksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti kaikki yhteisön markki- noilla toimivat 16 tuottajaa edustavat yhteisön koko tuotantoa. 142) Näin ollen päätellään, että kuumavalssatut kelat, joita yhteisön tuottajat käyttivät lähtömateriaalina integroi- dussa prosessissa tapahtuvassa jatkojalostuksessa yhden ainoan oikeussubjektin puitteissa, kuuluvat kytkösmark- kinoiden piiriin. Sama koskee edellä mainitun yhteisön tuottajan myyntiä, koska tämä osoitti, että sen myynti etuyhteydessä olevalle asiakkaalle kuului tosiaan kytkös- markkinoiden piiriin. Kaiken muun yhteisön tuottajien myynnin katsottiin tapahtuneen vapailla markkinoilla. Näin ollen yhteisön tuotannonalan tilaa tarkasteltiin vapaiden markkinoiden talouden tunnuslukujen kuten tuotannon, myynnin, markkina- osuuden ja kannattavuuden kehityksen perusteella. erilaisten osalta 143) Olisi huomattava, että edellä esitetyt päätelmät kyseessä olevien markkinoiden jakamisesta ja määrityksestä ovat joita Euroopan yhdenmukaisia niiden tietojen kanssa, hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen mukaisesti kerätään erityisesti teräsmarkkinoiden valvontaa varten. Näissä tiedoissa kuumavalssattujen kelojen käyttötarkoi- tukset erotetaan toisistaan periaatteessa samalla tavalla. 2. Yhteisön tuotannonalan määritelmä a) Yhteisön kokonaistuotanto 144) Useat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että useat yhteisön tuottajat olisi jätettävä yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle, koska ne olivat tuoneet kuumavalssattuja keloja asianomaisista maista. 145) Komissio totesi, ettei yksikään tutkituista tuottajista ollut tuonut kuumavalssattuja keloja asianomaisista maista tarkastelujakson aikana. Eräät näihin tuottajiin etuyhtey- dessä olevat teräspalvelukeskukset ja putkien tuottajat olivat kuitenkin tuoneet näitä tuotteita tarkasteluajan- jakson aikana. 146) 132—143 kappaleessa Johdanto-osan selostettua yhteisön markkinoiden määrittelyä koskevien päätelmien mukaisesti tutkimuksessa todettiin kuitenkin, että nämä etuyhteydessä olevat osapuolet ovat toimineet itsenäi- sesti niihin etuyhteydessä olevien tuottajien suhteen b) Yhteisön tuotannonala 148) Yhteisössä on 16 kuumavalssattujen kelojen tuottajaa; valitus jätettiin 11 tuottajan puolesta, ja loput viisi tuot- tajaa tukivat valitusta. 149) Kymmenen valituksen tehnyttä yhteisön tuottajaa vastasi komission kyselyyn. Yksi pieni tuottaja päätti, ettei se toimita komissiolle vastausta. 150) Kaksi kymmenestä komission kyselyyn vastanneesta yhteisön tuottajasta ei toimittanut kaikkia tutkimuksessa pyydettyjä tietoja sellaisessa muodossa, jossa ne olisi voitu yhdistää muiden yhteisön tuottajien tietoihin. 151) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että ainakin yhtä edellä kuvattuun yhteisön tuotannonalan määritel- mään sisällytettyä yhteisön tuottajaa suosittiin asian- omaisiin osapuoliin vientitukitutkimuksessa kohdistet- tujen vaatimusten suhteen. Ne väittivät erityisesti, että kyseinen yhteisön tuottaja ei palauttanut komissiolle kyselylomaketta väliaikaisten tullien käyttöönoton osalta asetettuja määräaikoja noudattaen. Ne katsoivat, että kyseessä on peruspäätöksen 11 artiklan 2 kohtaa rikkova syrjivä kohtelu. 152) Olisi huomattava, että kaikki yhteisön tuotannonalan määritelmään sisällytetyt yhteisön tuottajat palauttivat kyselylomakkeen komissiolle peruspäätöksessä asetettuja määräaikoja noudattaen ja näin ollen myös väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa koskevaa määräaikaa noudattaen. Komissio katsoo, että kaikkia tämän menet- telyn samankaltaisessa tilanteessa olevia asianomaisia osapuolia kohdeltiin tasapuolisesti. Näin ollen väitteet peruspäätöksen 11 artiklan 2 kohdan rikkomisesta ja komission harjoittamasta syrjinnästä ovat perusteet- tomia. 153) Tiivistäen voidaan sanoa, että ne kahdeksan yhteisön jotka toimivat tutkimuksessa täysipainoisesti tuottajaa, yhteistyössä, muodostavat yhteisön tuotannonalan tässä menettelyssä. Ne täyttävät peruspäätöksen 10 artiklan 7 kohdan edellytykset, sillä niiden osuus tarkasteltavana olevan tuotteen koko tuotannosta yhteisössä oli tutki- musajanjaksona noin 65 prosenttia. 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/59 154) Näitä tuottajia pidetään siis yhteisön tuotannonalana ja niihin viitataan jäljempänä yhteisön tuotannonalana, koska niiden tuotanto muodostaa peruspäätöksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä pääosan tarkasteltavina olevien tuotteiden koko yhteisön tuotan- nosta. E. VAHINKO 1. Todettavissa oleva kulutus 155) Kuumavalssattujen kelojen todettavissa oleva kulutus yhteisössä määritettiin yhteisön 16 tuottajan vapailla markkinoilla suorittaman kokonaismyynnin sekä Euros- tatin tuontitilastoista ja vientiä harjoittavien tuottajien kyselyyn antamista vastauksista ilmenevän, tarkastelta- vana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvan kokonais- tuonnin perusteella. 156) Yhteisön todettavissa oleva kulutus kasvoi vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 9 prosenttia eli 18,4 miljoonasta tonnista 20,1 miljoonaan tonniin. Vuonna 1995 vapaiden markkinoiden myyntihinnat olivat poikkeuksellisen korkeat ja erityisesti yhteisössä tuotettujen kuumavalssattujen kelojen kysyntä oli suuri. Seuraavana vuonna kuitenkin markkinat supistuivat 11 prosenttia. 157) Todettavissa oleva kulutus kasvoi tasaisesti vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kulutus kasvoi eniten ajanjaksona 1996—1997, jolloin markkinoiden koko kasvoi 22 prosenttia. Vuoden 1997 ja tutkimus- ajanjakson välisenä aikana se kasvoi ainoastaan 0,4 prosenttia. 2. Asianomaisista maista tuleva tuonti a) Vähäpätöinen tuonti 158) 159) Peruspäätöksen 10 artiklan 10 kohdan säännösten mukaisesti arvio siitä, oliko tuonti vähäpätöistä, tehtiin ottaen huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen todet- tavissa oleva kulutus yhteisön markkinoilla. Eurostatin tilastojen perusteella Intiasta tuleva tuonti ylitti hieman peruspäätöksen 10 artiklan 10 kohdassa säädetyn 1 prosentin raja-arvon. Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät vientinsä yhteisöön olevan vähäpätöistä, minkä perusteella ne olisi jätettävä tutki- muksen ulkopuolelle. Koska Intia on kehitysmaa, komissio myös tutki peruspäätöksen 14 artiklan 4 kohdan mukaisesti, oliko Intiasta tulevan tuonnin osuus alle 4 prosenttia kokonaistuonnista, koska se on kehitys- Intiasta maihin sovellettava vähimmäistason raja-arvo. tulevan tuonnin osuus on 5,4 prosenttia kokonaistuon- nista. 160) Tämän osalta on huomattava, että intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien esittämän näytön perusteella niiden yhteisöön suuntautuvaa vientiä ei voitu pitää vähäpätöisenä erityisesti, kun otetaan huomioon edellä johdanto-osan 131—143 kappaleessa esitetyt yhteisön markkinoiden määrittelyssä käytetyt menetelmät. Euro- statin. tilastotietojen ja komission kyselyyn toimitettujen vastausten perusteella tuonti ei ollut alle vähimmäis- tason. Näin ollen Intiasta peräisin olevan tuonnin katsot- tiin ylittävän peruspäätöksen 10 artiklan 10 kohdassa ja 14 artiklan 4 kohdassa säädetyn vähimmäistason. b) Tuonnin kumulatiivinen arviointi 161) Komissio tutki, olisiko Intiasta ja Taiwanista peräisin olevien kuumavalssattujen kelojen tuontia arvioitava kumulatiivisesti peruspäätöksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 162) Tämän vuoksi tutkittiin, täyttyivätkö kaikki edellytykset asianomaisista maista tulevan tuonnin kumuloimiseksi. Tutkimuksesta ilmeni seuraavaa: — tukimarginaali ylitti vähimmäistason jokaisen maan osalta, kuten edellä osoitettiin, — yksittäisistä maista tuodut määrät eivät olleet vähä- pätöisiä verrattuna yhteisön kulutukseen, kylmävalssattuja — tuotujen kuumavalssattujen kelojen keskinäisten kilpailuedellytysten tarkastelu sekä tuotujen kuuma- valssattujen kelojen ja yhteisössä tuotetun samankal- taisen tuotteen välisten kilpailuedellytysten tarkastelu osoittaa, että asianomaisista maista tuleva tuonti olisi kumuloitava. Asianomaiset viejämaat myivät yleensä kuumavalssattuja keloja yhteisön vapailla markki- noilla suoraan etuyhteyttä vailla oleville asiakkaille, kuten valmistaville tehtaille, putkien tuottajille, teräspalvelukeskuksille ja tuotiin teräskauppiaille. Kuumavalssattuja myös sellaisten etuyhteydessä olevien myyntiyhti- öiden kautta, tarkasteltavana olevaa tuotetta edellä mainittuihin ryhmiin kuuluville asiak- kaille. Tutkimuksesta ilmeni, että yhteisön tuotan- nonala myi samankaltaista tuotetta samojen myynti- kanavien kautta ja samoille asiakasryhmille. Lisäksi todettiin, että kaikessa tässä myynnissä noudatettiin samanlaista hinnoittelupolitiikkaa. jotka myivät tuotteita keloja 163) Näin ollen komissio päätteli, toisin kuin eräät vientiä harjoittavat tuottajat olivat esittäneet, että kaikki edelly- tykset edellä mainituista maista peräisin olevan tuonnin kumulaatiolle täyttyivät. L 31/60 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 c) Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä 164) Eurostatin tuontitilastojen mukaan asianomaisista maista yhteisöön suuntautuvan tuonnin määrä kasvoi vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 8 000 tonnista 844 000 tonniin. Suurin osa kasvusta tapahtui vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana (kasvu 797 000 tonnia). 165) Tutkimusajanjakson kehityksen arvioinnista ilmeni, että kaikista asianomaisista maista tuotiin kyseistä tuotetta lähinnä tutkimusajanjakson ensimmäisen puoliskon aikana (551 000 tonnia). Tuonnin määrä väheni 47 prosenttia tutkimusajanjakson toisen puoliskon aikana, mutta se oli edelleen huomattavasti suurempi kuin vuoden 1997 toisella puoliskolla. 166) Kuten edellä johdanto-osan 11 kappaleessa mainitaan, luokitellaan yleensä erityyppiset kuumavalssatut kelat kahteen eri ja peitatut kelat. Tutkimuksessa kävi ilmi, että mustien kelojen osuus oli noin 90 prosenttia kaikista asianomaisista maista tuoduista kuumavalssatuista keloista. luokkaan: mustat kelat 171) Komissio totesi, että hintojen oikaiseminen laatuerojen huomioon ottamiseksi ei yleisesti ottaen ollut perus- teltua erityisesti, koska kyseiset erot eivät olleet käyttä- jien havaittavissa ja koska tutkimuksesta kävi ilmi, että väitetyt laatuerot eivät välttämättä vaikuta tarkastelta- vana olevan tuotteen käyttötarkoituksiin. 172) Hintavertailun tuloksena saatiin seuraavat hinnan alitta- jotka ilmaistaan prosentteina yhteisön vuuden tasot, tuotannonalan hinnoista: — Intia: 6,7 % — ESSAR: 6,1 % — Tata: 6,1 % ja — SAIL: 19,1 % — Taiwan: 4,3 % — Yieh Long: 3,9 % ja — CSC: 7,5 % d) Tuonnin markkinaosuus 3. Yhteisön tuotannonalan tilanne vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 167) Vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus kasvoi vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 0,01 prosentista 4,2 prosenttiin. Tuonnin määrän tosiasial- linen kasvu merkitsi sitä, että asianomaisten maiden osuus yhteisön markkinoista kasvoi 4,2 prosenttiyk- sikköä. 168) Asianomaisten maiden markkinaosuus kasvoi eniten eli 4 prosenttiyksikköä vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. e) Hinnan alittavuus 169) Mahdollisen hinnan alittavuuden arvioimiseksi vertailu- kelpoisten kuumavalssattujen kelalajien hintoja verrattiin yhteisön markkinoilla mahdollisuuksien mukaan samojen myyntiedellytysten vallitessa, samassa jäsenval- tiossa ja samalle asiakkaalle tapahtuneen myynnin osalta. Vientiä harjoittavien tuottajien vapaasti yhteisön rajalla -hintoja verrattiin yhteisön tuotannonalan vapaasti tehtaalla -hintoihin. Viejämaiden myyntihintoja oikaistiin tarvittaessa vastaamaan sellaista CIF-hintaa yhteisön rajalla tullattuna, tuontikustan- nukset sisältyivät. Hintoja oikaistiin myös niin, että niitä voitiin vertailla samassa kaupan portaassa kuin mitä yhteisön tuotannonalan hinnat edustivat. Kaikki oikaisut perustuivat komission tutkimuksen yhteydessä hankki- maan ja tarkastamaan näyttöön. johon asianmukaiset 170) Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa mainitaan, eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että niiden tuotta- mien ja yhteisön markkinoilla myymien kuumavalssat- tujen kelojen laatu ei ollut verrattavissa yhteisön tuotan- nonalan tuotteiden laatuun. a) Tuotanto 173) Tutkimuksesta tuotanto oli vuonna 1997. ilmeni, että yhteisön tuotannonalan suurimmillaan 12,5 miljoonaa tonnia 174) Tarkastelujakson muina aikoina yhteisön tuotannonalan tuotanto pysyi vakaana noin 11,4 miljoonassa tonnissa, vaikka kulutuksen havaittiin vähentyneen vuonna 1996. On huomattava, että tämä tuotanto joko myytiin vapailla markkinoilla tai vietiin kolmansiin maihin. Koska yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteettia käytetään sekä vapaille markkinoille että kytkösmarkki- noille tarkoitettujen kuumavalssattujen kelojen tuottami- seen, pidettiin tarpeellisena tarkastella kytkösmarkkinoita varten tarkoitettua tuotantoa koskevia tietoja sen varmis- tarkoitetun tamiseksi, tuotannon mahdollinen väheneminen ei johtunut kytkösmarkkinoiden lisääntyneestä tarpeesta. vapaille markkinoille että 175) Todettiin, että tuotantomäärät kasvoivat vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 2 prosenttia eli noin 0,6 miljoonaa tonnia. Tämä osoitti kytkösmarkkinoita varten suhteellisen tuotannon vakaalla tasolla. Kytkösmarkkinoille ja vapaille markki- noille tarkoitetun tuotannon kehityssuuntaukset olivat vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana samanlaisia. tarkoitetun olevan 176) Näin ollen vapaille markkinoille tarkoitetun tuotannon väheneminen ei johtunut kytkösmarkkinoiden lisäänty- neestä tarpeesta. 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/61 b) Tuotantokapasiteetti ja sen käyttöaste että vapaille markkinoille 177) On huomattava, että tuotantolaitoksia voidaan käyttää sekä kytkösmarkkinoille tarkoitettuun tuotantoon ja tähän menettelyyn kuulu- mattomien tuotteiden (myös muiden teräslajien ja -tuot- teiden) tuotantoon. Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä kapasiteetin käyttöaste on tämän vuoksi määri- telty sen kapasiteetin perusteella, joka oli virallisesti ilmoitettu komissiolle Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen mukaisesti. Tämä kapasiteetti määritetään tiettyjen perusteiden mukaan eikä sitä pidä sekoittaa brutto- eli nimelliskapasiteettiin. Brutto- eli nimelliskapasiteetti on suurin mahdollinen saavutetta- vissa oleva kapasiteetti, jonka määrittämisessä ei oteta huomioon käytettävissä olevan työvoiman määrää, lomia, asennusaikoja, huoltoa ja niin edelleen. 178) Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli 87 prosenttia vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana lukuun ottamatta vuotta 1997, jolloin yhteisön tuotannonalan tuotanto oli huippulukemissa ja kapasi- teetin käyttöaste oli 93 prosenttia. Tuolloin kuumavals- sattujen kelojen kulutus oli korkea sekä vapailla markki- noilla että kytkösmarkkinoilla. 179) Korkean käyttöasteen todettiin olevan normaali, kun pidetään mielessä, että korkea kapasiteetin käyttöaste on raskaassa teollisuudessa ja erityisesti terästeollisuudessa tarpeen tuotantokustannusten kiinteiden korkeiden vaikutuksen pienentämiseksi. saatujen tilausten määrän toimitusten välinen viive, väheneminen oli merkkinä taloudellisen toiminnan vähe- nemisestä, jota tarkastellaan jäljempänä. i i ) M y y n t i 182) Tarkastelujakson aikana myynti kasvoi hieman 9,6 miljoonasta tonnista 9,7 miljoonaan tonniin eli 1 prosentin. 183) Myyntimäärien kehitys kyseisen ajanjakson aikana vastasi suurelta osin kulutuksen kehitystä. Yhteisön tuotannonalan myynti väheni kuitenkin 12 prosenttia vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, kun taas kulutus lisääntyi hieman. 184) Yhteisön tuotannonala huomautti, että edellä kuvattu myyntiin liittyvä vahingon osoitin on määritetty mainit- tuina ajanjaksoina toimitettujen ja laskutettujen liiketoi- mien perusteella. Tässä yhteydessä on syytä huomauttaa, että yhteisön tuotannonala on järjestänyt tuotantopro- sessinsa niin, että käyttäjän tilauksen tekopäivän sekä toimitus- ja laskutus- eli myyntipäivän välillä on viivettä ainakin kolme kuukautta. Jotta tiettynä ajanjaksona tapahtuneen kehityksen arvioinnilla olisi merkitystä, olisi otettava huomioon paitsi tosiasiallinen myynti myös kyseisenä ajanjaksona saadut tilaukset. Tilausten kehitys vaikuttaa siis väistämättä myynnin kehitykseen tietyllä viiveellä. c) Saadut tilaukset ja myyntimäärät i i i ) E r i m y y n t i t a v a t i ) S a a d u t t i l a u k s e t kuvastakaan 180) Myyntiä koskevan arvioinnin täydentämiseksi tarkastel- tiin myös yhteisön tuotannonalan saamien tilausten tätä varten kehitystä. Yhteisön tuotannonala toimitti ja teräs- joita kerätään myös Euroopan hiili- tietoja, yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti yhteisön teräsmarkkinoiden valvontaa varten. Vaikka tiedot eivät täsmällisesti tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, vaan kattavat hieman laajemman tuoteryhmän, todettiin että tietojen yhdistämistä voitiin pitää kuvaavana tarkasteltavana olevan tuotteen tilanteen suhteen. Tiedoista ilmeni, että vuonna 1997 tilausten määrä oli suurempi kuin tutkimusajanjaksona. Todetta- vissa oleva kulutus kehittyi vakaasti vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, mutta yhteisön tuotannonalan saamien tilausten määrä sen sijaan väheni 17 prosenttia kyseisenä aikana. tilannetta 181) Tämän perusteella vaikuttaa siltä, että yhteisön tuotan- nonalan taloudellinen toiminta oli vuonna 1997 sään- nöllisempää tasaisemmin jakautunutta; kyseisenä vuonna saatujen tilausten määrä kehittyi myyntimääriä vastaavasta. Kun otetaan lisäksi huomioon tilausten ja ja 185) Yhteisön tuotannonala väitti, että sille tosiasiallisesti aiheutuneen vahingon määrittämiseksi olisi arvioitava erikseen erilaisten kuumavalssattujen kelojen eli mustien kelojen ja peitattujen kelojen myynnin kehitystä. Väitet- tiin, että koska kaikesta tuonnista suuri osa oli vienti- tuella tuotuja mustia keloja, yhteisön tuotannonalan kyseisenlaisten kelojen myyntimäärien ja myyntihintojen kehityksen perusteella voitaisiin todeta, että vahinkoa on aiheutunut erityisen paljon. 186) Asian tarkastelusta kävi ilmi, että vuoden 1995 ja tutki- musajanjakson (vuosi 1998) välisenä aikana yhteisön tuotannonalan vapailla markkinoilla myymien mustien kelojen määrä väheni 13 prosenttia, kun taas peitattujen kelojen myynnin määrä lisääntyi 34 prosenttia. Abso- luuttisesti mitattuna että mustien kelojen myynti väheni noin 1 miljoonan tonnin verran ja peitattujen kelojen myynti lisääntyi noin 0,5 miljoonan tonnin verran. tarkoittaa, tämä 187) Tutkimus vahvisti myös, että yhteisön tuotannonalan mustien ja peitattujen kelojen myynnin jakauma oli tasa- painoisempi tuottajien. Vuosina 1995—1997 myynnistä 70 prosenttia oli mustia keloja ja 30 prosenttia peitattuja keloja. Tutki- musajanjaksona jakauma muuttui niin, että mustien harjoittavien vientiä kuin L 31/62 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 kelojen osuus oli 60 prosenttia ja peitattujen kelojen osuus 40 prosenttia. Kokonaismyynnin kehityksestä käy selvästi ilmi, että tutkimusajanjaksona painopiste siirtyi mustista keloista peitattuihin keloihin eli sellaisesta tuoteryhmästä, jota tuotiin enemmän, sellaiseen tuote- ryhmään, jonka tuonti oli vähäisempää. 194) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli tutkimusajanjaksona erittäin hyvä, ja että menettely olisi pitänyt päättää välit- tömästi yksinomaan tämän tunnusluvun kehityksen perusteella. Niiden mukaan tällainen voittomarginaali oli huomattavasti korkeampi kuin mitä komissio oli aiem- missa terästuotteiden tapauksissa pitänyt kohtuullisena. d) Hintojen kehitys 188) Yhteisön tuotannonalan myyntihintojen painotettu keskiarvo laski tarkastelujakson aikana 10 prosenttia. Myyntihinnat olivat vuonna 1995 korkeimmillaan 10 vuoteen. Hinnat laskivat vuoteen 1997 saakka (laskua oli 17 prosenttia vuoteen 1995 verrattuna ja 3 prosenttia vuoteen 1996 verrattuna), mutta ne nousivat jälleen vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana (nousua 9 prosenttia). e) Markkinaosuus 189) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 3,7 prosent- tiyksikköä; vuonna 1995 se oli 52,0 prosenttia ja tutki- musajanjaksona 48,3 prosenttia. 190) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus nousi 1,1 ajanjaksona 1995—1996 ja 1,8 prosenttiyksikköä prosenttiyksikköä ajanjaksona 1996—1997. 191) Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan markkinaosuus putosi kuitenkin jopa alle vuoden 1995 tason. Markkinaosuus pieneni 6,6 prosenttiyksikköä. Tilanteen lähempi tarkastelu osoitti, että markkinaosuus supistui yhteisön vapailla markki- noilla sekä etuyhteydessä oleville asiakkaille että etuyh- teyttä vailla oleville asiakkaille suuntautuvan myynnin vähenemisen vuoksi. f) Kannattavuus 192) Yhteisön tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen myynnistä saama keskimääräinen tuotto väheni 39 prosenttia vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä tuotto (20,7 prosenttia) aikana. Vuoden 1995 suuri johtui kyseisenä aikana vallinneista korkeista markkina- hinnoista. Yhteisön tuotannonala tuotti vielä voittoa vuonna 1996 markkinoiden laskusuhdanteesta ja myyn- tihintojen laskusta (15 prosenttia) huolimatta. Myynti- määrät nousivat jälleen vuonna 1997, mutta yhteisön tuotannonalan voittomarginaali ei kasvanut, koska myyntihinnat laskivat 3 prosenttia. 193) Kannattavuus parani hieman tutkimusajanjakson aikana vuoden 1997 tasosta. Tutkimusajanjaksona tapahtuneen myyntihintojen kohoamisen (9 prosenttia verrattuna vuoteen 1997) ansiosta yhteisön tuotannonalan voitto- marginaali nousi 12,6 prosenttiin. Yhteisön tuotan- nonalan mukaan tämä oli kohtuullinen tuoton määrä. 195) Tässä yhteydessä olisi huomattava, että peruspäätöksen asiaa koskevien säännösten ja WTO:n sopimuksen asiaa koskevien määräysten mukaan vahingon määrittelyn on perustuttava selkeään näyttöön a) vientituella tapahtuvan tuonnin määrästä ja tämän samankaltaisten tuotteiden tuonnin vaikutuksesta hintoihin yhteisön markkinoilla ja tuonnissa esiintynyt estänyt hinnankorotuksia. Yksi b) tämän tuonnin seurausvaikutuksista yhteisön tuotan- nonalaan. Lisäksi kyseisten säännösten ja määräysten mukaan on erityisesti tarkasteltava, onko vientituella tapahtuva tuonti lisääntynyt merkittävästi joko abso- luuttisesti tai suhteessa yhteisön kulutukseen. Niiden mukaan on myös tarkasteltava, onko vientituella tapahtuvassa huomattavaa hinnan alittavuutta, onko tällaisen tuonnin vaikutuk- sesta aiheutunut merkittävää hintojen alenemista tai onko tuonti tai useampi näistä tekijöistä ei välttämättä ole ratkaiseva peruste. Kun vientituella tapahtuvan tuonnin vaiku- tusta yhteisön tuotannonalaan tutkitaan kyseisten säännösten ja määräysten mukaisesti, on myös otet- tava huomioon kaikki olennaiset taloudelliset tekijät ja seikat, tuotannonalan tilantee- seen, kuten tosiasiallisten tukimarginaalien suuruus, myynnin tosiasiallinen ja mahdollinen väheneminen, tuotot, tuotanto, markkinaosuus, tuottavuus, kapasi- teetin käyttöaste, hintaan vaikuttavat jne. Peruspäätöksessä säädetään erityisesti, että luettelo ei ole tyhjentävä eikä yksi tai useampi näistä tekijöistä välttämättä ole ratkaiseva peruste. jotka vaikuttavat tekijät yhteisön alittavan tuotannonalan 196) Tässä tapauksessa tutkimuksesta on käynyt ilmi, että vientituella tapahtuva tuonti on lisääntynyt huomatta- vasti sekä absoluuttisesti että suhteellisesti mitattuna. Lisäksi vientituella tapahtuneen halpatuonnin hintojen hinnat todettiin merkittävästi. Merkittävät todettiin useimpien vientiä harjoittavien tuottajien osalta. Koska kaikki edellä mainitut edellytykset täyttyivät, komissio arvioi tutkimuksessaan tiettyjen asiaan liittyvien ta- loudellisten tekijöiden mahdollista ja tosiasiallista kehi- tystä ennen lopullisten päätelmiensä tekoa. Näin ollen katsotaan, että eräiden vientiä harjoittavien tuottajien näkemys siitä, että menettely olisi pitänyt päättää jo yksinomaan kannattavuuden perusteella, on selvästikin peruspäätöksen vastainen. tukimarginaalit 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/63 197) Yhteisön tuotannonalan tutkimusajanjakson taloudellista tilannetta ja erityisesti hintoja ja kannattavuutta on lisäksi tarkasteltava ottaen huomioon kuumavalssattujen kelojen markkinoiden rakenne ja yhteisön tuotan- nonalan taloudellisessa tilanteessa tutkimusajanjaksona tapahtunut kehitys. Asiaa käsitellään jäljempänä 4 kohdassa. 198) Todettakoon lopuksi, että tietyn talouden tunnusluvun vertaamista yhteisön tuotannonalan ja kansainvälisten markkinoiden kesken ei pidetä asianmukaisena tukien vastaisessa menettelyssä. g) Investoinnit ja työllisyys 199) Tutkimuksesta ilmeni, että investoinnit kohdistuivat lähinnä koneiden ja laitteiden uusimiseen. Investoinnit olivat tutkimusajanjakson aikana suunnilleen samalla tasolla kuin vuonna 1995. Ne lisääntyivät 32 prosenttia vuoteen 1995 verrattuna, koska kysyntä vilkastui vuonna 1997. 200) Työllisyydestä voidaan todeta, että yhteisön tuotan- nonala valmistaa eri tuotteita, muun muassa kuumavals- sattuja keloja, samoissa tehtaissa ja samoilla koneilla. Tutkimuksesta kävi ilmi, että tarkastelujakson aikana tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon liittyvä työlli- syys heikkeni 4 prosenttia. h) Tiivistelmä: Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson väli- senä aikana 201) Asianomaiset osapuolet väittivät, että vahingon määri- tystä tutkimusajanjakson osalta ei voitu tehdä vuosien 1995—1997 osalta määritetyn yhteisön tuotannonalan tilanteen vertailun perusteella. Niiden mukaan erityisesti hinnat ja kannattavuus vuonna 1995 sekä tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärät ja markkinaosuus vuonna 1997 eivät vastanneet sitä, mitä niiden olisi pitänyt olla terveen kilpailun tilanteessa. Ne väittivät, että koko tarkastelujaksoa koskevien muiden päätelmien perusteella ei voitu kohtuudella päätellä, että yhteisön tuotannonalalle olisi aiheutunut merkittävää vahinkoa. 202) Tältä osin olisi huomattava, että asianomaiset osapuolet eivät edellä mainitun väitteen yhteydessä ilmoittaneet, missä suhteessa tiettyjä vuosien 1995 ja 1997 osalta vahvistettuja talouden tunnuslukuja ei voitaisi pitää edustavina. Ne totesivat vain, että hinnat ja kannattavuus vuonna 1995 sekä tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärät ja markkinaosuus eivät olleet edustavia. Väitteen mukaan huomattava osa komission tutkimuk- sessa vahvistamasta tiedosta olisi jätettävä ottamatta huomioon tässä menettelyssä, vaikkei esitetä mitään näyttöä tai perusteluja sen tueksi, että vuosina 1995 ja 1997 eivät olisi vallanneet tavanomaiset kilpailuolosuh- teet. Koska komissio ei tutkimuksessa löytänyt näyttöä sen väitteen tueksi, että vuosina 1995 ja 1997 yhteisön markkinoilla ei olisi vallinnut tavanomainen kilpailuti- lanne, katsotaan ettei ole perusteltua jättää mainittuja tietoja huomiotta. 203) Komissio tarkasteli yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen kehittymistä tarkastelujakson aikana sekä sen yleistä taloudellista tilannetta vuoden 1995 ja tutkimus- ajanjakson välisenä aikana vuosikohtaisesti. 204) Tutkimuksesta ilmeni, että vuoden 1997 ja tutkimus- ajanjakson välisenä aikana todettavissa oleva kulutus lisääntyi hieman ja yhteisön tuotannonalan myynti- hinnat nousivat 9 prosenttia. Myyntimäärät laskivat kuitenkin 12 prosenttia. Näin ollen yhteisön tuotan- nonalan markkinaosuus pieneni 6,6 prosenttiyksikköä eli 14 prosenttia. Tämän lisäksi yhteisön tuotannonalan tuotanto väheni noin 9 prosenttia, mikä heikensi kapasi- teetin käyttöastetta. Tästä kielteisestä kehityksestä huoli- matta kannattavuustaso nousi 6,3 prosentista 12,9 prosenttiin. 205) Tutkimuksesta ilmeni myös, että vuoden 1997 ja tutki- musajanjakson välisenä aikana asianomaisista maista peräisin olevan viennin määrä lisääntyi merkittävästi (kasvua 797 000 tonnia) ja sen markkinaosuus kasvoi huomattavasti (kasvua 4 prosenttiyksikköä). Vaikka asianomaisista maista tulevan tuonnin myyntihinnat nousivat yli 10 prosenttia, niiden todettiin kuitenkin alittavan yhteisön tuotannonalan hinnat keskimäärin 6 prosentilla tutkimusajanjakson aikana. 4. Yhteisön tuotannonalan tilanne tutkimusajan- jakson aikana a) Alustavat huomautukset 206) Yhteisön tuotannonala väitti, että hinnat olivat korkeat ja näin ollen myös tuotot olivat suuret tutkimusajan- jakson ensimmäisen puoliskon aikana, koska todetta- vissa oleva kulutus ja näin ollen myös kysyntä oli poik- keuksellisen runsasta, vaikkakin tosiasiallinen kulutus ei ollut aivan yhtä runsasta. Tämän vuoksi tutkimusajan- jakson ensimmäisen puoliskon aikana syntyi ylivarastoja, joita piti yllä tarkasteltavana oleva tuonti, mutta tutki- musajanjakson toisen puoliskon aikana varastot tyhje- nivät huomattavasti. 207) Yhteisön tuotannonalan mukaan tässä tapauksessa olisi arvioitava tarkemmin erikseen sellaisten tuotelajien joiden suhteen yhteisön myyntiä ja myyntikanavia, tuotannonalan ja tuonnin välillä on suoraa kilpailua, jotta aiheutuneen vahingon koko laajuus tulisi ilmi. Tässä yhteydessä olisi arvioitava erikseen mustia keloja ja peitattuja keloja sekä myyntikanavia, joilla tehdään pitkäaikaisia sopimuksia, ja muuta myyntiä. L 31/64 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 208) Yhteisön tuotannonala väitti myös, että tutkimusajan- jakson eri neljänneksiä olisi arvioitava tarkemmin, koska ostajien tekemien tilausten ja niiden perusteella tapahtu- neiden toimitusten välillä on tietty viive. Viiveen väitet- tiin tosiasiassa hidastavan tarkasteltavana olevan tuonnin kielteisiä vaikutuksia. Yhteisön tuotannonala väitti, että tämän vuoksi olisi tarkasteltava lähemmin tutkimusajan- jaksona saatujen tilausten kehitystä. 209) Kaikki teräsmarkkinoiden toimijat olivat samaa mieltä siitä, että liiketoimintaa harjoitetaan pääosin neljännes- vuoden pituisissa jaksoissa. Tuotanto perustuu neljän- nesvuosittaisiin suunnitelmiin ja hintoihin. Näiden perusteella neuvotellaan tilauksista toimituksista. Eräiden vientiä harjoittavien tuottajien väite siitä, että tutkimusajanjakson jakaminen erityisesti vuosineljännek- siin ei olisi objektiivinen lähtökohta yhteisön tuotan- nonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon arvioin- nille, ei ollut perusteltu. Yhteisön tuotannonalan edellä mainittuja väitteitä tarkasteltiin ja arvioitiin jäljempänä esitetyllä tavalla. ja tietoja vuodesta 1996 vuoden 1999 toiseen vuosineljän- nekseen saakka. b) Terästuotannon jaksottainen luonne 211) Valituksen tekijän mukaan teräsmarkkinoilla esiintyy kausivaihteluja siinä mielessä, että kalenterivuoden kaksi ensimmäistä neljännestä ovat yleensä parempia kuin viimeiset kaksi neljännestä. Nämä kausivaihtelut näkyivät lähinnä myyntitoiminnassa. Myynti heikkenee yleensä vuoden kolmannen neljänneksen aikana käyttäjäyritysten lomakauden vuoksi ja kohenee taas neljännen vuosinel- jänneksen aikana. Koska eräät yhteisön tuotannonalan edellyttivät esittämistä neljännesvuosikohtaista tärkeää varmistaa, ettei mahdollisesti havaittu kehitys johtunut yksinomaan tavanomaisista neljännesvuosittaisista kausi- vaihteluista. Arviointi on erityisen tärkeää, koska vali- tuksen tekijä väitti, että kehityksessä tutkimusajanjak- sona todetut muutokset olivat huomattavasti tavan- omaisia kausivaihteluja suurempia. edellä mainituista tarkastelua, väitteistä oli 210) yleiskuvan tuotannonalan Saadakseen toiminnan kausittaisesta luonteesta ja varmistaakseen sen taloudellisen tilan neljännesvuosikehitystä koskevat tulokset komissio keräsi vuosineljänneksiä koskevia yhteisön 212) Kuumavalssattujen kelojen tuotannon kausittaisen luon- teen arvioinnin yhteydessä komissio totesi, että yhteisön tuotannonalan tuotanto ja myynti kehittyivät vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana seuraavasti: 1. vuosi- neljännes 2. vuosi- neljännes 3. vuosi- neljännes 4. vuosi- neljännes (%) Tuotanto — 1996 — 1997 — Tutkimusajanjakso (1998) Myyntimäärät — 1996 — 1997 — Tutkimusajanjakso (1998) Myynnin arvo — 1996 — 1997 — Tutkimusajanjakso (1998) 93 97 100 87 97 100 100 95 100 97 100 94 90 100 87 96 100 88 95 97 77 91 97 68 89 99 63 100 97 70 100 97 61 94 98 51 213) Tuotannon osalta voitiin todeta, että toiminta ei välttä- mättä ollut vähäisintä vuoden kolmannen neljänneksen aikana. Suurin vuosina 1996 ja 1997 todettu ero oli 7 prosenttia vuoden 1996 ensimmäisen ja neljännen ja tuotannon kehitys kyseisinä neljänneksen välillä, vuosina oli tasaista. Tutkimusajanjakson aikana tuotan- tomäärät olivat kuitenkin huomattavasti alhaisempia vuoden kolmannella neljänneksellä ja neljännellä neljän- neksellä kuin ensimmäisellä neljänneksellä, mikä viittaa siihen, että todetut vaihtelut olivat paljon tavanomaisia kausivaihteluja suurempia. 215) voidaan pitää paljon tavanomaisia suurempana. kausivaihteluja koskeva neljännesvuosikohtainen Edellä esitetty vuosia 1996 ja 1997 sekä tutkimusajan- tarkastelu jaksoa osoittaa, että kehityksessä viimeksi mainittuna ajanjak- sona todetut muutokset ovat huomattavasti suurempia kuin kuumavalssattujen kelojen tuotannon kausittaiseen luonteeseen liittyvät tavanomaiset vaihtelut. 214) Myyntimäärissä todettu laskusuunta oli vieläkin selvempi tutkimusajanjakson kolmannella ja neljännellä neljän- neksellä. Tutkimusajanjakson jälkimmäisen puoliskon ja todettua eroa myynti oli poikkeuksellisen vähäistä, c) Todettavissa oleva kulutus ja ylivarastot 216) Kuten edellä johdanto-osan 155 kappaleessa mainitaan, todettavissa olevan kulutuksen vuotuinen kehitys oli melko vakaata, erityisesti vuoden 1997 ja tutkimusajan- jakson välisenä aikana. Korostettakoon, että todettavissa oleva kulutus jo määritelmänsäkään mukaisesti kuvasta tosiasiallista kulutusta eli sitä, kuinka paljon ei 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/65 todellisuudessa kuluttavat tuotetta. tuotteen käyttäjät Todettavissa olevan kulutuksen ja tosiasiallisen kulu- tuksen ero on lähinnä jakeluketjun eri tasoilla pidettyjen varastojen määrä; tässä tapauksessa ketjun eri tasoja ovat tuojat, kauppiaat, välittäjät, ja käyttäjät. teräspalvelukeskukset tutkimusajanjakson tiedot. Käyttäjän varastot olivat puolivälissä yli kaksi kertaa suuremmat kuin jakson alussa, mutta tämän toiminnassa ei kuitenkaan tutki- musajanjakson alussa ja lopussa ollut havaittavissa merkittävää eroa. 217) Asian tarkastelusta kävi ilmi, että todettavissa oleva tutkimusajanjakson kahden ensimmäisen kulutus oli neljänneksen aikana huomattavasti suurempaa kuin kahdella viimeisellä neljänneksellä. Lisäksi vuoden 1997 todettavissa olevan kulutuksen verrattain vakaata kehi- tystä ei ollut havaittavissa tutkimusajanjaksona. Kehitys- suuntausten ero ilmeni erityisen selvästi verrattaessa vuoden 1997 loppua ja tutkimusajanjakson alkua: todet- tavissa oleva kulutus lisääntyi huomattavasti näiden ajanjaksojen välillä. Tämä viittaisi varastojen kasvuun; tilanne on kuitenkin päinvastainen, kun verrataan vuoden 1997 viimeistä neljännestä tutkimusajanjakson viimeiseen neljännekseen, varastot pienenivät huomattavasti tutkimusajanjakson kahdella viimeisellä neljänneksellä. sillä 218) Koska on väitetty, että varastoilla oli erityisen suuri merkitys markkinoiden kehityksen kannalta tutkimus- ajanjakson aikana, katsottiin tarpeelliseksi määrittää neljännesvuosittainen todettavissa oleva kulutus paitsi tutkimusajanjakson myös vuoden 1997 ajalta. 219) Näiden päätelmien tosiasiallisen vahvistamiseksi olisi kulutuksen pitänyt määrittää myös vastaava kehitys. Määrittämistä vaikeutti kuitenkin se, että jakelu- ketjun ja käyttäjätason eri osapuolten yhteistyössä oli puutteita. Komissio pystyi kuitenkin määrittämään kaup- piaiden pitämien varastojen määrän Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen mukaisesti kerät- tyjen Eurostatin tietojen perusteella. 220) Tiedoista ilmeni, että kauppiaiden varastot kasvoivat huomattavasti vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson alun välillä, mikä tukee edellä esitettyjä todettavissa olevaa kulutusta koskevia päätelmiä. Vuoden 1997 neljännen neljänneksen ja tutkimusajanjakson ensimmäisen neljän- neksen välillä todettiin olevan kasvua 29 prosenttia ja tutkimusajanjakson ensimmäisen ja toisen neljänneksen välillä vielä 11 prosenttia. 221) Tiedot vahvistavat sen, että varastot pienenivät huomat- tavasti tutkimusajanjakson loppua kohti (väheneminen 22 prosenttia). Varastojen käyttö tuli selvästi ilmi, kun verrattiin niiden kokoa tutkimusajanjakson ensimmäisen ja toisen puolivuotiskauden lopulla. Myös varastojen neljännesvuosikehityksen vertailu vuoden 1997 ja tutki- musajanjakson välillä vahvistaa edellä esitetyt päätelmät. 223) Tutkimus vahvisti näin yhteisön tuotannonalan väitteen siitä, että tutkimusajanjakson alussa syntyi huomattavia ylivarastoja. Todettavissa oleva kulutus oli tutkimusajan- aikana jakson huomattavasti suurempaa kuin tosiasiallinen kulutus, kun taas tutkimusajanjakson kolmannen ja neljännen neljänneksen aikana ero kääntyi päinvastaiseksi. ensimmäisen neljänneksen kahden 224) Todettavissa olevan kulutuksen todettiin olevan tutki- musajanjakson ensimmäisellä puoliskolla absoluuttisesti mitattuna noin 1,5 miljoonaa tonnia suurempi kuin vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla. 225) Eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että tutkimusajan- jakson ensimmäisellä puoliskolla todetun ylivarastoinnin aiheuttajana oli lähinnä yhteisön tuotannonala. Tältä osin olisi mainittava, että kuten jäljempänä esitetään, yhteisön tuotannonalan myynti alkoi vähentyä heti tutkimusajanjakson alussa. Tämä viittaa siihen, että yhteisön tuotannonala ei merkittävästi vaikuttanut yliva- rastoinnin syntymiseen. d) Tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste 226) Neljännesvuosikohtaisesti tarkasteltuna tuotanto väheni tutkimusajanjakson 23 kolmannella prosenttia ja neljännellä neljänneksellä 30 prosenttia verrattuna ensimmäiseen neljännekseen. neljänneksellä 227) Tuotannon vähentyessä myös kapasiteetin käyttöaste pieneni 12 prosenttia tutkimusajanjakson kolmannella neljänneksellä ja 17 prosenttia neljännellä neljänneksellä tutkimusajanjakson ensimmäiseen neljännekseen verrat- tuna. 228) Samoin voitiin todeta, että tuotanto ja kapasiteetin käyt- töaste pienenivät myös suhteessa vuoden 1997 vastaa- viin vuosineljänneksiin. Vuoden 1997 kolmannen neljänneksen ja tutkimusajanjakson kolmannen neljän- neksen välillä tuotanto väheni 20 prosenttia ja kapasi- teetin käyttöaste pieneni 12 prosenttia; neljänsien neljän- nesten välillä tuotanto supistui 11 prosenttia ja kapasi- teetin käyttöaste 18 prosenttia. e) Myyntimäärät, myyntihinnat ja kannattavuus 222) Tutkimusajanjakson kahden ensimmäisen neljänneksen ylivarastointikehitystä tuki myös erään tutkimuksen kohteena olleen vientiä harjoittavan tuottajan saama ilmoitus ja erään tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisön markkinoilla runsaasti käyttävän osapuolen antamat 229) Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä oli tutkimus- ajanjakson kolmannella neljänneksellä 32 prosenttia ja neljännellä neljänneksellä 39 prosenttia pienempi kuin ensimmäisellä neljänneksellä. i ) M y y n t i m ä ä r ä t L 31/66 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 230) Kuten jo todettiin vuosikohtaisen arvioinnin osalta, yhteisön tuotannonala väitti, että arvioinnin olisi oltava tarkempi ja eriytetympi eri tuotelajien ja myyntikanavien osalta, koska tällöin kävisi ilmi, että tarkasteltavana oleva tuonti vaikuttaa paljon enemmän sen kanssa suoraan kilpaileviin myyntiin kuin muuhun myyntiin. Mustien kelojen ja peitattujen kelojen välillä olevan eron lisäksi yhteisön tuotannonala väitti, että osa sen myynnistä johtui muun muassa autoteollisuuden kanssa tekemis- tään pitkäaikaisista toimitus- ja myyntisopimuksista. sovitaan tietyillä hinnoilla Tällaisissa tapahtuvista tietyn määrän toimituksista yleensä enin- tään vuodeksi kerrallaan. Asianomaiset vientiä harjoit- tavat tuottajat eivät periaatteessa toimita tuotteita asiak- kaille tällaisten sopimusten perusteella. sopimuksissa 231) 232) 233) Edellä mainitut myynnin lajit ryhmiteltiin pitkän aika- välin myynniksi ja muuksi myynniksi yksityiskohtaisen arvioinnin tekemistä varten. Vastaavalla tavalla arvioitiin mustien ja peitattujen kelojen myynnin, myyntihintojen ja kannattavuuden kehitystä tutkimusajanjakson aikana. Pitkän aikavälin myyntimäärät olivat tutkimusajanjakson neljänneksestä toiseen paljon vakaampia kuin muun myynnin määrät. Pitkän aikavälin myynnin määrä oli tutkimusajanjakson 20 kolmannella prosenttia ja neljännellä neljänneksellä 22 prosenttia pienempi kuin ensimmäisellä neljänneksellä. Muun myynnin määrä väheni paljon selvemmin: se oli tutki- musajanjakson kolmannella neljänneksellä 35 prosenttia ja neljännellä neljänneksellä 43 prosenttia pienempi kuin ensimmäisellä neljänneksellä. neljänneksellä tutkimusajanjaksona Sama todettiin tarkasteltaessa mustien kelojen myyntiä peitattujen kelojen myyntiin nähden. Peitattujen kelojen tasai- myynnin määrä kehittyi semmin kuin mustien kelojen myynti. Mustien kelojen myynnin määrä oli tutkimusajanjakson kolmannella neljänneksellä jopa 39 prosenttia ja neljännellä neljän- neksellä jopa 44 prosenttia ensimmäistä neljännestä sitä vastoin peitattujen kelojen myynnin pienempi; määrä väheni vastaavana ajankohtana vain 21 ja 29 prosenttia. i i ) Y h t e i s ö n t u o t a n n o n a l a n m y y n t i h i n n a t 234) Tutkimusajanjakson kahden ensimmäisen neljänneksen aikana kuumavalssattujen kelojen myyntihinnat olivat yleisesti ottaen vakaat. Mustien kelojen myyntihinta oli 306 ecua tonnilta ja peitattujen kelojen 308 ecua ton- nilta. Hinnat alenivat 286 ecuun tonnilta tutkimusajan- jakson kolmannella neljänneksellä ja 254 ecuun neljän- nellä neljänneksellä. Tämän perusteella kokonaismyynti supistui tutkimusajanjaksona 17 prosenttia. 235) Tuotelajeittain eriytetystä tarkastelusta ilmeni, että pitkän aikavälin myynnin hinnat pysyivät pääosin vakaana tutkimusajanjakson ensimmäisen kolmen neljänneksen aikana, sillä hinnat alenivat 320 ecusta tonnilta 312 ecuun tonnilta eli vain 2 prosenttia. Alenemista tapahtui 10 prosenttia, kun vertaillaan tutkimusajanjakson ensim- mäistä ja neljättä neljännestä keskenään. Sitä vastoin muun myynnin hinnat olivat jo laskeneet 10 prosenttia tutkimusajanjakson ensimmäisen ja kolmannen neljän- neksen välillä ja 21 prosenttia ensimmäisen ja neljännen neljänneksen välillä. 236) Mustien kelojen ja peitattujen kelojen hintojen kehit- yksen vertailusta kävi ilmi, että mustien kelojen hinnat alenivat paljon voimakkaammin kuin peitattujen kelojen hinnat. Näiden eriävien kehityssuuntausten vuoksi tuote- luokkien hintojen väliset erot olivat paljon suuremmat tutkimusajanjakson lopussa alkuun verrattuna. Peitat- tujen kelojen hinnat alenivat 328 ecusta tonnilta 316 ecuun tonnilta eli vain 4 prosenttia. Hinnat alenivat 12 prosenttia, kun vertaillaan tutkimusajanjakson ensim- mäistä ja neljättä neljännestä keskenään. Sitä vastoin mustien kelojen hinnat olivat jo laskeneet 10 prosenttia tutkimusajanjakson ensimmäisen ja kolmannen neljän- neksen välillä ja 22 prosenttia ensimmäisen ja neljännen neljänneksen välillä. i i i ) K a n n a t t a v u u s 237) Neljännesvuosikohtainen tarkastelu paljasti, että kannat- tavuus oli erittäin hyvä tutkimusajanjakson ensimmäi- sellä puoliskolla. Hintojen nopea lasku seuraavien vuosi- neljännesten aikana johti siihen, että kannattavuus heik- keni tutkimusajanjakson ensimmäisen neljänneksen 16,8 prosentista – 2,6 prosenttiin neljännellä neljänneksellä. 238) Myynnin eriytetty tarkastelu osoitti, että mustien kelojen myynti pitkän aikavälin myyntiä lukuun ottamatta heik- keni huomattavasti heti tutkimusajanjakson alusta. 239) Tutkimuksesta kävi ilmi, että pitkän aikavälin myynti oli erittäin kannattavaa tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla (noin 21 prosenttia) ja säilyi kannattavana koko tutkimusajanjakson; se oli 8 prosenttia neljännellä neljänneksellä. Muu myynti oli samoin kannattavaa; sen kannattavuusprosentti oli 16 tutkimusajanjakson ensim- mäisellä kelojen kysynnän kehityksen tavoin muun myynnin kannatta- vuus romahti tutkimusajanjakson kolmannella ja neljän- nellä neljänneksellä ja kannattavuus kääntyi tappiolli- seksi (– 7 prosenttia) neljännellä neljänneksellä. Kuumavalssattujen puoliskolla. 240) Samat huomiot tehtiin tarkasteltaessa eriytetysti mustien kelojen ja peitattujen kelojen kannattavuutta, joka molempien osalta oli hyvä tutkimusajanjakson ensim- mäisellä puoliskolla. Peitattujen kelojen myynti pysyi kannattavana koko tutkimusajanjakson (4,5 prosenttia neljännellä neljänneksellä), kun taas mustien kelojen myynti väheni huomattavasti kolmannella neljänneksellä ja muuttui hyvin tappiolliseksi (– 16,5 prosenttia) tutki- musajanjakson neljännellä neljänneksellä. 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/67 vähemmän vientituella 241) Tiivistäen voidaan sanoa, että kokonaismyynti väheni, hinnat alenivat ja kannattavuus heikkeni tutkimusajan- jaksona. Tämä myynnin kehityssuuntaus oli huomatta- joilla vasti heikompi sellaisilla markkinasegmenteillä, ilmeni tuontia. Hintojen ja kannattavuuden osalta yhteisön tuotan- nonalan tilanne säilyi melko vakaana niin kauan kuin todettavissa oleva kulutus oli voimakasta. Tutkimuksesta myös ilmeni, että yhteisön tuotannonala ei lisännyt myyntimääriään todettavissa olevan kulutuksen lisäänty- mistä vastaavasti. Sitä vastoin hinnat säilyivät korkeina ja kannattavuus hyvänä voimakkaan ja kasvavan kysynnän vallitessa. tapahtuvaa 242) Tutkimuksen mukaan keskeisimpien tuotantokustannuk- siin vaikuttavien hyödykkeiden hankintahinnat alenivat tutkimusajanjakson aikana. Rautamalmin hinta laski 12 prosenttia ja rautaromun hinta 40 prosenttia, samalla kun öljyn hinta aleni vuoden 1970 tasolle. Näin ollen raaka-ainekustannukset tap- pioiden suuruutta etenkin tutkimusajanjakson aikana. alenivat, mikä vähensi 243) Myyntimääriä ja -hintoja sekä kannattavuutta arvioi- taessa todettiin, että tämä talouden tunnuslukujen suun- taus oli heikkenevä vuoden 1997 asianomaisten neljän- nesten lukuihin verrattuna. Vuoden 1997 kolmanteen ja neljänteen neljännekseen verrattuna myynti väheni tutki- musajanjakson kolmantena neljänneksenä 24 prosenttia ja myyntihinnat alenivat 6 prosenttia; neljäntenä neljän- neksenä myynti väheni 27 prosenttia ja myyntihinnat laskivat 19 prosenttia. Kannattavuuden osalta todettiin, että se oli 15 prosenttiyksikköä alhaisempi tutkimusajan- jakson neljännellä neljänneksellä kuin vuoden 1997 neljännellä neljänneksellä. 244) Kuten jäljempänä mainitaan, myyntimäärien, myyntihin- tojen ja kannattavuuden kehitystä arvioitaessa on tärkeää pitää mielessä, että yhteisön tuotannonalan asiakkai- densa kanssa käymien hintaneuvottelujen ja sen lasku- tuksen ja toimitusten välillä on tietty viive. Näin ollen kun arvioidaan erityisesti muun myynnin hintojen kehi- tystä ensimmäisen neljänneksen aikana, on syytä muistaa, että kyseisistä hinnoista neuvoteltiin itse asiassa vuoden 1997 neljän- nellä neljänneksellä. tutkimusajanjakson esimerkiksi f) Yhteisön tuotannonalan tilanteen ja markkinoiden kehityksen välinen viive liittyvä tuotannon 246) Tutkimuksesta kävi ilmi, että tehokkaaseen kapasiteetin käyttöön aiheutti tilauksen ja myynnin välisen viiveen. Viiveen todettiin olevan vähintään neljännesvuoden pituinen. Toisin sanoen tutkimusajanjakson ensimmäisen neljänneksen myynti oli vuoden 1997 neljännellä neljänneksellä neuvoteltujen ja tehtyjen tilausten tulosta. suunnittelu tilauksissa 247) Koska tämä viive on olemassa, yhteisön tuotannonalan vuosineljänneksittäin todettiin saamissa huomattavaa vähenemistä tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön väitteen mukaisesti tämä kielteinen kehitys on voimakas heti tutkimusajanjakson ensimmäisestä neljän- neksestä alkaen myyntimäärään ja tuotannon kehityk- seen verrattuna. Tutkimusajanjakson toisena neljännek- senä saatujen tilausten tilausmäärä oli 17 prosenttia alhaisempi kuin ensimmäisenä neljänneksenä. Lisäksi kävi ilmi, että vuoden 1997 neljännellä neljänneksellä oli saatu melko paljon tilauksia, mikä heijastui tutkimus- ajanjakson ensimmäisen neljänneksen toimituksiin/ myyntiin. 248) Nämä päätelmät ovat näin ollen yhdenmukaisia yhteisön tuotannonalan esittämän väitteen kanssa, jonka mukaan puoliskon melko tutkimusajanjakson ensimmäisen myönteinen taloudellinen tilanne johtuu ainoastaan vuoden 1997 viimeisen neljänneksen ja tutkimusajan- jakson ensimmäisen neljänneksen aikana -eli silloin, kun kysyntä oli vielä runsasta — saatujen tilausten runsaasta määrästä. g) Yhteisön tuotannonalan tilannetta tutkimusajan- jakson aikana koskevat päätelmät 249) Neljännesvuosikohtaisesta tarkastelusta kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne huononi tutkimusajanjaksona koko ajan merkittävästi. Muutos oli niin suuri, että se ei voinut johtua edellisvuosina tode- tuista neljännesvuosittaisista kausivaihteluista. 250) Tässä yhteydessä todettiin erityisesti, että tutkimusajan- jakson kolmannen neljänneksen aikana kaikki vahingon osoittimet muuttuivat kielteiseen suuntaan tutkimusajan- tuotanto jakson keskimääräiseen tasoon verrattuna: väheni 6 prosenttia, myyntimäärät 14 prosenttia, myyntihinnat 2,4 prosenttia ja kannattavuus 2,1 prosenttiyksikköä. kapasiteetin prosenttia, käyttöaste 10 245) Kuten edellä olevassa vuosikohtaisessa arvioinnissa mainitaan, yhteisön tuotannonala väitti, että sen hintojen ja kannattavuuden kehitystä arvioitaessa olisi otettava huomioon tavaroiden myynnin ja asiakkaiden kanssa kyseiseen myyntiin liittyen käytyjen neuvottelujen välinen viive. Väitettiin, että käytännössä neuvottelut käydään vähintään neljännesvuosi ennen myyntiä. 251) Vastaava vertailu tutkimusajanjakson neljännen neljän- neksen osalta osoittaa, että yhteisön tuotannonalan tilanne jatkoi heikkenemistään tutkimusajanjakson keski- määräiseen tilanteeseen verrattuna: tuotanto väheni 18 prosenttia, kapasiteetin käyttöaste 9 prosenttia, myynti- määrät 22 prosenttia ja myyntihinnat 13 prosenttia, minkä lisäksi kannattavuus kääntyi tappiolliseksi (– 2. 6 prosenttia nettoliikevaihdosta) eli vähennystä oli 15,5 prosenttiyksikköä. L 31/68 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 5. Tutkimusajanjakson jälkeinen kehitys 252) Kuten edellä todettiin, tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla tapahtunut ylivarastointi johti melko myön- teiseen markkinatilanteeseen, minkä ansiosta yhteisön markkinoiden hintataso oli hyvä kyseisenä ajanjaksona. Tämän vuoksi yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli edelleen hyvä. Koska tilanne ei kuitenkaan perimmiltään johtunut käyttäjämarkkinoilla tapahtuneesta myöntei- sestä kehityksestä vaan odotettavissa oli kehityksen kääntyminen kielteiseen suuntaan tietyllä viiveellä, katsottiin tarpeelliseksi vahvistaa tämä kehitysennuste tarkastelemalla tutkimusajanjakson jälkeen tapahtunutta kehitystä. 253) Yhteisön tuotannonalan tuottamien ja myymien tuot- teiden määrän todettiin kasvaneen jonkin verran vuoden 1999 alussa, kuten tietyt vientiä harjoittavat tuottajat olivat huomauttaneetkin. Olisi kuitenkin huomattava, että tuotanto- ja myyntimäärät olivat huomattavasti pienempiä kuin tutkimusajanjakson alussa ja vuonna 1997. Tältä osin tutkimus osoitti, että yhteisön tuotan- nonalan taloudellinen tilanne jatkoi heikkenemistään tutkimusajanjakson jälkeen ja että laskua oli havaitta- vissa erityisesti myyntihinnoissa ja kannattavuudessa vuoden 1999 kahden ensimmäisen neljänneksen aikana. 254) Tämä vahvisti ne kielteiset vaikutukset, joita oli tutki- musajanjakson alussa tapahtuneella voimakkaalla yliva- rastoinnilla ja sillä varastojen vähentämisellä, joka alkoi tutkimusajanjakson kolmannella neljänneksellä ja jatkui, tosiasiallisen tuonnin vähenemisestä huolimatta, koko vuoden 1999 ensimmäisen puoliskon. Viive, jolla tämä toteutui, yhteisön tuotannonalan kielteinen kehitys johtui ylivarastoinnin vaikutusten lisäksi että yhteisön tuotannonalan toiminta suhteessa asiakkaisiin tapahtui myös viiveellä. Tämä käy ilmi sekä tuotannon, kaltaisten myynnin, vahingon osoittimien kehittymisestä yhteisön tuotannonalan saamien tilausten kehityksestä. kannattavuuden hintojen siitä, että ja ajanjaksoon ja toimenpiteiden käyttöönotosta luopu- minen sen johdosta antaisi vientiä harjoittaville tuotta- jille mahdollisuuden harjoittaa viennissään eräänlaista ”jarruttelupolitiikka”. aiheuttaisi Tällainen runsaasti häiriöitä minkä tahansa tuotteen markkinoilla yhteisössä, eikä mainittua syytä voida näissä oloissa käyttää perusteena tasoitustoimenpiteiden käyttöön- otosta luopumiselle. tilanne 257) runsas Lisäksi myös väitettiin, että tutkimusajanjaksoon kes- kittynyt tuonti oli vain lyhytaikainen ilmiö. Yhteisön markkinahinnat ovat sen jälkeen kohonneet tasolle, joka turvaa yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen nopean elpymisen. 258) Olisi huomattava, että suoritetun yksityiskohtaisen tarkastelun mukaan yhteisön tuotannonalan hinnat laskivat edelleen ja päätyivät erittäin alhaiselle tasolle vuoden 1999 kahden ensimmäisen neljänneksen aikana. Hintojen lasku sai aikaan sen, että yhteisön tuotannonala kärsi merkittäviä taloudellisia tappioita huomattavan pitkän ajanjakson ajan. 6. Vahinkoa koskevat päätelmät yhteisön tuotannonalan 259) Yhteisön tuotannonalan tilannetta vuoden 1995 ja tutki- musajanjakson välillä koskeva vuosikohtainen tarkastelu osoitti, että kehitys oli monessa suhteessa kielteistä. Lisäksi neljännesvuosikohtaisesta tarkastelusta kävi ilmi, että tilanne huononi tutkimusajanjaksona koko ajan merkittävästi. Kun otetaan huomioon ylitarjontaan ja tilausten ja toimitusten väliseen viiveeseen liittyvät yhteisön markki- noiden erityispiirteet, kehitys on tyypillistä tämä yhteisön tuotannonalan taloudelliselle tilanteelle koko tutkimusajanjakson ajan, toisin kuin eräät vientiä harjoit- tavat tuottajat väittivät. taloudellinen 255) Eräät osapuolet väittivät, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto tämän menettelyn yhteydessä oli tarpee- tonta, koska tarkastelun kohteena oleva tuonti loppui tutkimusajanjakson jälkeen. jatkui 260) Tutkimus on myös osoittanut, että tämä kielteinen tutkimusajanjakson ja jopa voimistui kehitys tavalla jälkeen, mikä on vaikuttanut merkittävällä yhteisön markkinoiden tilanteeseen ja toimintaan. Muutoksen huonompaan suuntaan on todettu olleen niin suuri, että se ei voinut johtua edellisvuosina tode- tuista neljännesvuosittaisista kausivaihteluista. 256) Tutkimus osoitti, että tuonti on yleisesti saatavilla olevien tai vahvistamattomien tietojen perusteella arvioi- tuna vähentynyt erityisesti joidenkin tässä menettelyssä asianomaisina olevien maiden osalta tutkimusajanjakson alun jälkeen. Tämä ei kuitenkaan ole mitenkään epäta- vallista vientituki- ja polkumyyntitutkimusten yhtey- dessä, koska markkinoiden eri toimijat, erityisesti tuojat, ottavat toiminnassaan huomioon sen seikan, että tutki- mukset edellyttävät markkinoiden huolellista arviointia, koska ne voivat johtaa tasoitus- ja polkumyyntitoimen- piteiden toimijoiden reaktio voi olla enemmän tai vähemmän selvä. Tuonnin väheneminen saattaa kuitenkin rajoittua vain tiettyyn käyttöönottoon. Markkinoilla 261) Tiivistäen voidaan todeta, ja että väheni neljännellä neljänneksellä tutkimusajanjakson kolmannella kaikki vahingon osoittimet kehittyivät kielteiseen suuntaan tutkimusajanjakson keskimääräiseen tasoon verrattuna: tuotanto 10 kolmannella prosenttia ja neljännellä neljänneksellä 18 prosenttia, vastaavasti kapasiteetin käyttöaste supistui 6 ja 10 prosenttia, myyntimäärät vähenivät 14 ja 22 prosenttia, myyntihintojen taso sovittiin 2,4 ja 13 prosenttia tutki- musajanjakson keskihintoja alhaisemmaksi ja kannatta- vuus heikkeni 2,1 ja 15,5 prosenttiyksikköä. neljänneksellä 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/69 262) Samoin voitiin todeta, että nämä talouden tunnusluvut osoittivat tilanteen heikenneen myös suhteessa vuoden 1997 vastaaviin vuosineljänneksiin. Tutkimusajanjakson kolmannella ja neljännellä neljänneksellä verrattuna vuoden 1997 kolmanteen ja neljänteen neljännekseen tuotanto väheni 20 prosenttia (kolmas neljännes) ja 11 prosenttia (neljäs neljännes), kapasiteetin käyttöaste heik- keni 12 ja 18 prosenttia ja myyntihinnat alenivat 6 ja 19 prosenttia. Toiminta oli kannattavaa sekä vuonna 1997 että tutkimusajanjaksona, mutta tulos oli tutkimusajan- jakson viimeisellä neljänneksellä 15 prosenttiyksikköä heikompi kuin vuoden 1997 viimeisellä neljänneksellä. Tutkimusajanjakson jälkeisten kahden vuosineljänneksen kehitys vahvisti kaikki nämä kehityssuuntaukset. 263) Tutkimus osoitti myös, että kehitys olisi ollut vieläkin kielteisempää ilman sellaista erityismyyntiä kuin pitkäai- tai peitattujen kaisiin sopimuksiin perustuva myynti kelojen myynti, joihin tarkasteltavina olevalla tuonnilla on vähemmän vaikutusta. Yhteisön tuotannonalan saamien, tutkimusajanjakson viimeisen neljänneksen toimituksia koskevien tilausten määrä oli 31 prosenttia pienempi kuin tutkimusajanjakson ensimmäisellä neljän- neksellä tavaroita koskevien tilausten määrä. toimitettavia 264) Vuosikohtainen tarkastelu osoitti toisaalta, että keski- määräinen tuotto kasvoi vuodesta 1997 tutkimusajan- jaksoon päätyen 12,9 prosenttiin. Tuoton määrä ja tutkimusajanjakson vakaina myyntihinnat ensimmäisten neljännesten aikana. pysyivät 265) Näiden tulosten perusteella saattaisi ensi näkemältä vaikuttaa siltä, että vahinkoa ei ole aiheutunut, mutta tutkimus on osoittanut, että tulokset johtuvat tutkimus- ajanjakson ensimmäisen puoliskon korkeasta todetta- vissa olevasta kulutuksesta, joka ei kuitenkaan vastannut todellista kulutusta. Tämän seurauksena yhteisön tuotan- nonalan (jonka myynti ei kehittynyt ylivarastointia vastaavasti) hinnat ja tuotot pysyivät vakaina, mutta heikkenivät väistämättä myöhemmin, koska kyseiseen liit- merkittävään todettavissa olevaan kulutukseen ei tynyt vastaavaa todellista kulutusta. Tutkimusajanjakson toisella puoliskolla todettavissa oleva kulutus romahti, kun kerätyt valtavat varastot otettiin käyttöön, mikä puolestaan johti hintojen ja tuottojen merkittävään laskuun. 266) Yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen kehitty- misestä vuoden 1999 kahden ensimmäisen neljänneksen aikana tehty myöhempi tarkastelu vahvisti, että nämä kielteiset kehityssuuntaukset eivät tutki- musajanjaksoon ja että ne olivat välitöntä seurausta tutkimusajanjakson kehityksestä. Tuotanto- ja myynti- määrät kasvoivat jonkin verran tutkimusajanjakson jälkimmäiseen puoliskoon verrattuna, mutta myynti- edelleen. On hinnat huomattava, ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön kannattavuus heikkenivät peruspäätöksen rajoittuneet säännösten että ja mukaan tutkimusajanjakson lopun jälkeistä ajanjaksoa koskevat tiedot voidaan ottaa huomioon erityisesti silloin, kun halutaan tutkia, jatkuvatko tutkimusajanjak- sona todetut kehityssuunnat. sekä välillä 267) Ottaen huomioon edellä selostetun kehityksen yhteisön tuotannonalan tilanteessa vuoden 1995 ja tutkimusajan- jakson tutkimusajanjaksona erityisesti komissio päättelee, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut tutkimusajanjaksona vahinkoa. Oli väitetty, että talouden tunnusluvut, jotka osoittivat, että vahinkoa ei ollut aiheutunut, pääosin mitätöivät vahinkoon viittaa- vien tunnuslukujen merkityksen, mutta edellä selostettu yksityiskohtainen tutkimus osoitti, että kaikki talouden tunnusluvut ja myynti- ja erityisesti voittomarginaali hinnat olivat kehittyneet kielteiseen suuntaan muutaman kuukauden viiveellä. Aiheutunut vahinko on niin suuri, että sitä voidaan pitää merkittävänä peruspäätöksen 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti. F. SYY-YHTEYS 1. Johdanto 268) Tämän tarkastelun yhteydessä olisi muistettava, että tarkasteltavana oleva tuote on erittäin altis hintavaihte- luille. Lisäksi tuotteen markkinoilla on, kuten edellä selostetusta käy ilmi, useita ominaispiirteitä: yhteisön tuotannonalalla ja tietyillä käyttäjäyrityksillä on pitkäai- kainen yhteistyösuhde, tuotannon järjestelyjen ja suun- nittelun vuoksi tilauksen ja toimituksen välille jää tietty viive ja yhteisön tuotannonalalla on enemmän toimintaa tietyillä markkinasegmenteillä kuin asianomaisilla vientiä eivät harjoittavilla kuitenkaan saata kyseenalaiseksi että yhteisön tuotannonalan valmistamat ja myymät tuotteet ja tarkasteltavina olevista maista tuodut tuotteet ovat samankaltaisia tuotteita. Kyse on vain siitä, että tietyt myyntikanavat ja tuotelajit ovat muita alttiimpia asian- omaisen tuonnin aiheuttaman kilpailun vaikutuksille. tuottajilla. Nämä ominaispiirteet sitä tosiasiaa, 269) Yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syitä koskevien päätelmien tekemiseksi komissio tarkasteli asianomaisista maista vientituella tapahtuvan tuonnin vaikutuksia. Samalla tarkasteltiin myös muita tiedossa olevia tekijöitä ja niiden mahdollisia vaikutuksia tuotan- nonalan tilanteeseen. Tällä varmistettiin, se että muiden tekijöiden kuin vientituella tapahtuvan tuonnin aiheut- tama vahinko tulisi todetuksi, eikä sen katsottaisi johtu- neen kyseisestä tuonnista. 270) Muut ylitarjonta tarkastellut tekijät olivat seuraavat: kulutuksen yhteisön markkinoilla, muista kehitys, kolmansista maista yhteisöön tuotujen kuumavalssat- tujen kelojen vaikutus, yhteisön tuotannonalan määri- telmän tuottajien jätettyjen toiminta, yhteisön tuotannonalan vientitulos ja teräsalan yleismaailmallinen tilanne. ulkopuolelle yhteisön L 31/70 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 2. Vientituella tapahtuneen tuonnin vaikutukset a) Vientituella tapahtuneen tuonnin määrän ja tuot- teiden varastoinnin vaikutukset 271) Tutkimuksesta ilmeni, että kyseinen tuonti lisääntyi merkittävästi erityisesti vuoden 1997 ja tutkimusajan- jakson välisenä aikana. Kun yhteisön markkinoille tuotiin vuonna 1995 vain 8 000 tonnia kuumavalssat- tuja keloja asianomaisista maista, määrä kasvoi 47 000 tonniin vuonna 1997. 277) Kun tätä kehitystä arvioidaan, on otettava huomioon, että yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni erityisen selvästi ja nopeasti niiden myyntikanavien ja tuotelajien osalta, jotka kuuluvat vientiä harjoittavien tuottajien pääasialliseen toiminta-alueeseen. Nämä tuottajat eivät käytä kovinkaan aktiivisesti myyntikanavia, joiden kautta tehdään Yhteisön pitkäaikaisia myyntisopimuksia. tuotannonala on menestynyt suhteellisesti paremmin tämän tyyppisessä myynnissä kuin niillä myynnin osa- alueilla, joilla kilpailu tuontituotteiden kanssa on kovempaa. Edellä on myös osoitettu, että yhteisön tuotannonalan myynti on koko tutkimusajanjakson ajan kehittynyt erittäin kielteiseen suuntaan mustien kelojen osalta, joiden osuus asianomaisesta tuonnista on noin 90 prosenttia. 272) Tutkimuksesta kävi lisäksi kahden ilmi, että tuonti lisääntyi eniten vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä ja erityisesti tutki- aikana (kasvu oli 797 000 tonnia) musajanjakson neljänneksen aikana. Kyseisen ajanjakson aikana yhteisön markkinoille toimitettiin tuotetta yli 550 000 tonnia. Tämä on yli 10 kertaa enemmän kuin vuoden 1997 toisella puoliskolla tuotu määrä. Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson väli- senä aikana kyseisten maiden markkinaosuus kasvoi 4 prosenttiyksikköä. ensimmäisen 273) Vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä yhteisön kulutus kasvoi 9 prosenttia, mutta yhteisön tuotan- nonalan myynnin määrä lisääntyi vain 1 prosentin, mistä syystä se menetti 3,7 prosenttiyksikköä markkina- osuudestaan. 274) Tuonnin voimakas kasvu vuoden 1997 ja tutkimusajan- jakson välillä osuu ajallisesti yksiin yhteisön tuotan- nonalan tilanteen heikkenemisen kanssa. Tuotanto väheni 9 prosenttia ja määrällinen myynti 12 prosenttia. Markkinaosuus ja tilausten määrä väheni 17 prosenttia. prosenttiyksikköä supistui 6,6 275) Lisäksi kun tuontimäärien kehittymistä tarkastellaan yhdessä aiemmin selostetun todettavissa olevan kulu- tuksen kehityksen kanssa, voidaan todeta, että kyseiset vientituella tuodut tuotteet käytettiin lähinnä varastojen lisäämiseen, mistä syystä ne lisäsivät todettavissa olevaa kulutusta ensimmäisen neljänneksen aikana samalla, kun yhteisön tuotan- nonalan myynti väheni heti tutkimusajanjakson alusta alkaen. tutkimusajanjakson kahden yhteisön tuotannonalalta 276) Tutkimus osoitti, että toisin kuin asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat yhteisön tuotannonala ei juurikaan myy kyseistä tuotetta kauppiaille. Tietyt suuret toimijat tilasivat vain vähän tai eivät lainkaan kuumavalssattuja keloja tutkimusajanjakson kolmannen ja neljännen neljänneksen aikana. Tämä johti tutkimusajanjakson myynnin merkittävään kolmannella neljänneksellä (– 28 prosenttia) ja jatkui neljännellä neljänneksellä (– 12 prosenttia). Tällä puoles- taan oli huomattavan kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan hintoihin ja kannattavuuteen tutkimus- ajanjakson kahdella viimeisellä neljänneksellä. laskuun b) Tuonnin hintatason toiminnan vaikutukset ja teräsmarkkinoiden 278) Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan tilanne pysyi vakaana hintojen ja siten myös kokonaiskannatta- vuuden osalta tutkimusajanjakson kahden ensimmäisen asianomaisista maista vaikka neljänneksen aikana, tulevan tuonnin hinnat laskivat koko tutkimusajanjakson ajan. Tutkimuksen mukaan yhteisön tuotannonalan hintojen ja tuottojen kehitykseen vaikuttivat toisaalta markkinoiden rakenne ja yleinen toiminta, joista johtuen asiakkaiden tekemien tilausten ja niiden perusteella tapahtuneiden toimitusten välillä on tietty viive, ja toisaalta varastojen kertyminen ja näin ollen todettavissa oleva kulutus tutkimusajanjaksona. 279) Markkinoiden yleisen toiminnan osalta todettiin, että kun otetaan huomioon tilausten ja toimitusten välinen viive (vähintään yksi vuosineljännes), yhteisön tuotan- nonalan ensimmäisen voidaan sanoa pohjimmiltaan neljänneksen aikana jotka heijastaneen niiden tilausten määrää, saatiin vuoden 1997 neljännellä neljänneksellä, jolloin tuonti alkoi tutkimusajanjakson lisääntyä. tilanteen 280) Todettavissa olevan kulutuksen kehittymisen osalta todettiin, että yhteisön markkinoiden tilanne yleensä ja erityisesti yhteisön tuotannonalan tilanne tutkimusajan- jakson ensimmäisellä neljänneksellä oli sopusoinnussa samaan aikaan tapahtuneen varastojen ja siten myös todettavissa olevan kulutuksen voimakkaan kasvun kanssa. Sen ansiosta hinnat ja tuotot pysyivät korkeina, vaikka samanaikaisesti. Vientituella tapahtuneen tuonnin vaikutus yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen oli näin ollen suurin siinä vaiheessa, kun kävi selväksi, että varastojen ja siten todettavissa olevan kulutuksen kasvu ei vastannut todel- lisen kulutuksen kasvua. Kun kuumavalssattujen kelojen tutkimusajanjakson kysyntä heikkeni merkittävästi lopussa, yhteisön tuotannonalan hinnat laskivat 17 prosenttia ja kannattavuus kääntyi negatiiviseksi. lisääntyi tuonti 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/71 281) Yhteisön tuotannonala väitti, että vientiä harjoittavat tuottajat harjoittivat koko tutkimusajanjakson ajan järjestelmällistä ja myivät kyseistä tuotetta jatkuvasti halvemmalla kuin yhteisön tuotannonala. Tämä nopeutti myyntihintojen laskua yhteisön markkinoilla kyseisenä aikana. hinnanalennuspolitiikkaa 282) Tutkimuksesta kävi ilmi, että vientiä harjoittavat tuot- tajat todellakin laskivat hintojaan huomattavasti tutki- musajanjakson aikana, kun taas yhteisön tuotannonala pyrki pitämään hintansa ennallaan vuoden 1998 kesä- kuuhun saakka. Heinäkuussa 1998 yhteisön tuotan- nonala laski myyntihintojaan. Sen myyntihinnat, jotka olivat yli 300 ecua tonnilta tammikuussa 1998, laskivat joulukuuhun 1998 mennessä noin 250 ecuun tonnilta. kyseisen tuottajat jatkoivat 283) Tämä hintojen voimakas lasku selittyy sillä, että vientiä tuotteen harjoittavat myymistä yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisempaan hintaan koko tutkimusajanjakson ajan. On huomattava, että hinnan alittavuus oli vähäisempää tutkimusajan- jakson alussa ja muuttui sitten yhä merkittävämmäksi tutkimusajanjakson kuluessa. Yhteisön tuotannonalan oli tutkimusajanjakson puolivälin jälkeen alennettava hinto- jaan pystyäkseen jatkamaan toimintaansa markkinoilla. 284) Tältä osin on huomattava, että teräs on tärkeä perushyö- dyke ja että kuumavalssattujen kelojen perusviitehinta julkaistaan päivittäin alan sanomalehdissä ja kaikki markkinoilla toimivat sen hyvin. Yhteisön tuntevat tuotannonalan tuottamat ja myymät tuotteet ja asian- omaisista maista tuotavat tuotteet ovat erittäin alttiita hintavaihteluille ja niiden hinnassa tapahtuvat muutokset leviävät nopeasti koko markkinoiden tietoon. Edellä esitetyn perusteella tutkimuksen voidaan todeta osoittaneen, että tarkasteltavana oleva tuonti on syynä yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkene- miseen. c) Päätelmät vientituella tapahtuneen tuonnin vaiku- tuksista 285) Yhteisön markkinoille tuotiin erittäin lyhyen ajan kuluessa vientituella suuria määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta, minkä katsotaan painaneen hintoja alaspäin ja johtaneen yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden pienenemiseen. Tuonnin suuren määrän vuoksi tietyt suuret yhteisöön sijoittautuneet käyttäjät pystyivät kerää- mään varastoja, millä oli kielteisiä vaikutuksia yhteisön tuotannonalan kanssa käytyihin hintaneuvotteluihin jo tutkimusajanjakson toisen neljänneksen aikana, minkä lisäksi ne pidensivät jonka aikana kyseinen tuonti vaikutti hintoja alentavasti. Lisäksi sen, markkinoiden yleinen avoimuus että yhteisön markkinoilla ja ostajat huomasivat nopeasti vientiä harjoittavien tuottajien harjoittaman alennushintapolitiikan. Tämä nopeutti myyntihintojen laskua, mikä puolestaan vaikutti haitalli- aiheutti toimivat käyttäjät sitä ajanjaksoa, yhteisön tuotannonalan markkinaosuuteen ja sesti kannattavuuteen. 286) Näin ollen päätellään, että halvat, vientituella tuodut tuotteet vaikuttivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen ja siten kyseiselle tuotannon- alalle tutkimusajanjaksona aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. 3. Muiden tekijöiden vaikutus a) Kulutuksen kehittyminen 287) Yhteisön markkinoiden todettavissa oleva kulutus kasvoi tarkastelujakson aikana 9 prosenttia. Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä todettavissa oleva kulutus kasvoi 0,4 prosenttia. 288) Koska kulutus siten kehittyi koko ajan myönteiseen suuntaan vuoden 1996 jälkeen, sen ei voida katsoa vaikuttaneen yhteisön tuotannonalalle tutkimusajanjak- sona aiheutuneeseen vahinkoon. b) Ylitarjonta yhteisön markkinoilla ylitarjonnasta tutkittiin myös. 289) Väitteet yhteisön markkinoilla tutkimusajanjakson alussa Eräät vallitsevasta osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonala lisäsi koko ajan toimituksiaan markkinoille, mistä syystä se oli päävastuussa ylitarjonnasta. Ne väittivät tämän vuoksi, että yhteisön tuottajien suurista toimituksista johtuva korkea kapasiteetin käyttöaste teki mahdottomaksi kaikki väitteet siitä, että asianomaisista maista peräisin oleva tuonti olisi aiheuttanut vahinkoa. 290) Vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson todettavissa olevan kulutuksen yksityiskohtainen vertaileva tarkastelu osoitti, että todettavissa oleva kulutus oli tutkimusajanjakson kahden ensimmäisen neljänneksen aikana 1,4 miljoonaa tonnia suurempi kuin vastaavana aikana vuonna 1997. Tämän vertailun yhteydessä olisi otettava huomioon, että tutkimusajanjakson kahden ensimmäisen neljän- neksen aikana asianomaisista maista tuotiin vientituella yhteisöön 551 000 tonnia kuumavalssattuja keloja, kun tuonnin määrä vastaavana aikana vuonna 1997 oli noin 4 000 tonnia. Tuonnin määrä oli siten kasvanut yli 0,5 miljoonalla tonnilla tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla. 291) varastojaan tutkimusajanjakson Lisäksi on muistettava, että kauppiaat lisäsivät merkittä- västi ensimmäisellä puoliskolla, mikä myötävaikutti osaltaan yhteisön markkinoiden ylitarjontatilanteeseen. Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonala ei myy asianomaista tuotetta kovin aktiivisesti kauppiaille, kun taas vientiä harjoit- tavat tuottajat myivät merkittäviä määriä kauppiaiden välityksellä. Näin ollen kauppiaiden tutkimusajanjaksona varastoimat tuotteet eivät olleet peräisin yhteisön tuotan- nonalalta. L 31/72 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 292) Tutkimuksen voidaan siten todeta osoittaneen, että vien- tituella tapahtuva tuonti tutki- musajanjakson aikana, kun taas yhteisön tuotannonalan myynti ja tuotanto väheni, mikä johti markkinaosuuden menetykseen. Vientituella tapahtuvan tuonnin lisäänty- minen vaikutti siten suuresti ylitarjontatilanteen synty- miseen. lisääntyi merkittävästi 300) Näin ollen eräiden vientiä harjoittavien tuottajien väitettä siitä, että kuumavalssattujen kelojen tuonti menettelyjen ulkopuolisista muista kolmansista maista olisi syynä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, ei voida ottaa huomioon. c) Kuumavalssattujen kelojen tuonti muista kolman- sista maista 293) Tämän tukien vastaisen menettelyn kohteena olevien maiden lisäksi muihin viejämaihin, nimittäin Bulgariaan, Iraniin ja Jugoslavian liittotasavaltaan kohdistui polku- myyntitutkimus. 294) 295) Lisäksi muut maat veivät kuumavalssattuja keloja yhteisön markkinoille. Suurimpia viejiä tutkimusajan- jakson aikana olivat Venäjä, Slovakia, Romania, Unkari, Etelä-Korea ja Indonesia. Eräät vientiä harjoittavat tulleensa asiattomasti syrjityiksi suhteessa joihinkin muihin edellä mainittuihin kolmansien maihin, jotka jätettiin tutki- muksen ulkopuolelle. tuottajat väittivät 296) Tältä osin on huomattava, että edellä mainittujen kolmansien maiden osalta ei ole tehty valitusta, minkä vuoksi tukemisesta ja vahingosta ei ole saatu sellaista alustavaa näyttöä, joka oikeuttaisi panemaan vireille niitä koskevan tutkimuksen. Tutkimuksen kuluessa ei myös- kään ole saatu näyttöä siitä, että näiden kolmansien maiden viennissä esiintyisi vahingollisia vientitukikäytän- joten syrjintää koskeva väite on perusteeton. töjä, tarkastelujaksolla, kokonaistuonnista 297) Muiden kolmansien maiden osuus tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön markkinoille vaikka pysyikin edelleen pieneni merkittävänä. Tuonnin määrä väheni vuonna 1995 tode- tusta 3 miljoonasta tonnista 2,4 miljoonaan tonniin tutkimusajanjaksona, mikä vastaa 20 prosentin määräl- listä vähennystä. Tämän tuonnin osuus tuonnin koko- naismäärästä oli 99 prosenttia vuonna 1995, mutta vain 74 prosenttia tutkimusajanjaksona. Muiden kolmansien maiden osuus yhteisön markkinoista pieneni siten 20 prosenttia tarkastelujakson aikana. 298) Kyseisistä kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden tuontihinnat noudattivat yhteisön markkinoilla vallit- sevaa yleistä laskusuuntausta ja alenivat 9 prosenttia. 299) Edellä esitettyjen tosiasioiden ja huomioiden perusteella todettiin, että tuonti menettelyjen ulkopuolisista muista kolmansista maista yhteisön markkinoille jatkui ja oli tarkastelujakson aikana. Kävi edelleen merkittävää kuitenkin myös ilmi, että samalla kun yhteisön tuotan- nonalan tilanne vain heikkeni entisestään, erityisesti vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä, vientituella tapahtuvan tuonnin lisääntyessä voimakkaasti, tuonti muista kolmansista maista lisääntyi erittäin vähän. d) Yhteisön muut tuottajat 301) Yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle jätet- tyjen yhteisön tuottajien osuus yhteisön kokonaistuotan- nosta oli tutkimusajanjakson aikana 35 prosenttia. 302) Muiden kuumavalssattuja keloja valmistavien yhteisön tuottajien tilanne vastasi käytettävissä olevien tietojen mukaan tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan tilan- netta. Tutkimusajanjakson aikana niiden määrällinen myynti kasvoi 5 prosenttia, mikä on vähemmän kuin kulutuksessa tapahtunut kasvu. Niiden markkinaosuus pieneni siten 4 prosenttia. Lisäksi myös nämä tuottajat kärsivät hintojen alenemisesta, kuten myynnin arvon 6 ja niiden myyntihinnat olivat prosentin lasku osoittaa, samantasoisia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. 303) Näin ollen yhteisön muiden tuottajien vaikutus yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen oli vähäinen. e) Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta 304) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkeneminen johtui sen vien- titoiminnan vähenemisestä tarkastelujakson aikana. 305) Tutkimus osoitti, että kolmansiin maihin vietäviksi myytyjen tuotteiden määrä väheni 536 000 tonnilla vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä ja 299 000 tonnilla vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä. Nämä määrät merkitsevät 4,8 prosentin ja 2,9 prosentin vähennystä yhteisön tuotannonalan kokonaismyyntiin. Tämän vuoksi komissio ei voi sulkea pois sitä mahdolli- suutta, että tämä vientimyynnin väheneminen on vaikut- tanut yhteisön tuotannonalan yleiseen taloudelliseen tilanteeseen. On kuitenkin muistettava, tämä tutkimus rajattiin koskemaan yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta siltä osin, kuin se liittyy yhteisön vapaisiin markkinoihin. Näin ollen vientimyynnissä veloitetut hinnat ja siitä saadut tulot jätettiin vahinkoa koskevan tarkastelun ulkopuolelle. että f) Yhteisön tuotannonalan etusijalle asettamat toimi- tukset kytkösmarkkinoille 306) Useat yhteisön markkinoilla toimivat ilmoittivat, tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjät että yhteisön tuotannonala oli yrittänyt lisätä toimintansa integrointia tarkastelujakson aikana. Väitteen mukaan yhteisön tuotannonala oli vuoden 1997 lopussa antanut etusijan 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/73 jotka oli tarkoitettu kytkösmarkkinoilla toimituksille, toimiville etuyhteydessä oleville osapuolille, minkä tuloksena vapailla markkinoilla toimivien riippumatto- mien käyttäjien oli pakko hankkia tuotetta yhteisön ulkopuolelta. Tämän vuoksi tuonnin kehittyminen ei ollut voinut aiheuttaa vahinkoa. toimitukset noudattivat 307) Komissio totesi, että vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä myynti sekä etuyhteydessä oleville että etuyhtey- dettömille asiakkaille väheni. Se, että kytkösmarkkinoille tarkoitetut kehitys- suuntaa, osoittaa, että tuotantokapasiteettia oli vielä käytettävissä. Tämä myynnin määrän väheneminen osoittaa, että tarkasteltavana olevan tuotteen tarjonta joka olisi markkinoilla ei ollut riittämätöntä tavalla, voinut johtaa etuyhteydettömille osapuolille myydyn määrän vähenemiseen. samaa g) Teräsalan yleismaailmallinen tilanne 308) Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että yhteisön tuotannonalan tilanteeseen etenkin tutkimusajanjakson toisella puoliskolla vaikutti suuresti se, että terästeolli- suuden tilanne heikkeni kaikkialla maailmassa. 309) Käytettävissä olevista tiedoista ilmeni, että tutkimusajan- jakson aikana oli meneillään yleismaailmallinen lasku- Japa- suhdanne. Myyntihinnat nissa todettiin Etelä-Koreassa. Myyntihintojen kuitenkin olleen Yhdysvalloissa 15 prosenttia, Japanissa 24 prosenttia ja Etelä-Koreassa 7 prosenttia korkeampia tutkimusajanjakson lopussa kuin yhteisössä. laskivat Yhdysvalloissa, ja 310) Yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkene- minen tarkastelujaksolla ei näin ollen voi johtua te- räsalan yleismaailmallisesta tilanteesta ja erityisesti tilan- teesta Kaakkois-Aasiassa. 4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät 311) Edellä esitetystä tarkastelusta ilmenee, että asianomaisista maista vientituella tapahtuneen tuonnin lisäksi myös muut tekijät ovat saattaneet osaltaan vaikuttaa yhteisön tuotannonalan vaikeaan tilanteeseen tutkimusajanjakson aikana. Tutkimus on kuitenkin osoittanut, että tuonnin äkillisellä kasvulla, hintojen laskulla ja vientiä harjoitta- vien tuottajien soveltamalla alihinnoittelulla oli merkit- tävä kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilantee- seen. Tästä syystä päätellään, että kyseinen tuonti on erikseen tarkasteltuna aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. G. YHTEISÖN ETU 1. Alustavat huomiot 312) Tasoitustoimenpiteiden tarkoituksena yhteisön tuotannonalaan vahingollisesti vaikuttavien, hyvän kaup- patavan vastaisten käytäntöjen korjaaminen ja tehok- kaan kilpailun palauttaminen yhteisön markkinoille. Tukemisen sekä vahingon ja sen syiden lisäksi komissio on joiden tutki, oliko olemassa sellaisia pakottavia syitä, vuoksi olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei ole yhteisön edun mukaista. Mahdollisesti käyttöön otettavien toimenpiteiden vaikutuksia kaikkiin tähän menettelyyn kuuluviin osapuoliin sekä toimenpiteiden käyttöönoton tai niiden käyttöönotosta luopumisen seurauksia tarkasteltiin tästä syystä peruspäätöksen 31 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä olevien todis- teiden pohjalta. 2. Yhteisön tuotannonalan etu 313) Tehokkaan kilpailun edellytysten palauttaminen on yhteisön tuotannonalan edun mukaista, kun kyse on vahingollisesta vientituella tapahtuvasta halpatuonnista. 314) Tutkimuksesta on ilmennyt, että yhteisön kuumavalssat- tujen kelojen markkinoille oli ominaista se, että siellä oli joita asianomaisista maista peräisin olevia tuotteita, myytiin yhteisön tuotannonalan tuotteita halvemmin hinnoin. Tästä johtuva vahinko oli hallittavissa niin kauan kuin tuontimäärät olivat vähäisiä. Vientituella yhteisön markkinoilla tuotujen erittäin lyhyen ajan kuitenkin kasvoi voimakkaasti kuluessa aiheutti tutkimusajanjakson aikana, mikä hintojen laskun, jolla puolestaan oli merkittävä vaikutus yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Tämä heikensi vakavasti yhteisön tuotannonalan tilaa, joten tilanteen korjaaminen on sen edun mukaista. tuotteiden määrä 315) Tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonala ja muut yhteisöön sijoittautuneet tuottajat ryhtyivät huomatta- viin toiminnan järkiperäistämis- ja rakenneuudistustoi- miin, jotka ovat yhä käynnissä. Näiden toimien toteutta- minen on tärkeää teräsmarkkinoiden globaalistumisen vuoksi. Nämä yhteisön tuotannonalan maailmanlaajuisia markkinoita silmällä pitäen toteuttamat toimet osoit- tavat sen olevan sopeutumis- ja kilpailukykyinen sekä elinkelpoinen. 316) joka parani Jos tasoitustoimenpiteet otetaan käyttöön, alan työlli- syys, tarkastelujakson aikana, voitaisiin turvata ja työpaikkojen määrää mahdollisesti jopa lisätä kulutuksen kehityksestä riippuen. Tutkimuksen tulokset osoittavat, että yhteisön tuotannonalan myynti on vähentynyt merkittävästi ja sen hinnat laskeneet erityi- sesti tutkimusajanjakson loppupuolella. Ehdotetut tasoi- tustullit, joiden suuruus painotettuna keskiarvona ilmais- tuna on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta noin 6 prosenttia, tarjonnevat yhteisön tuotannonalalle tilaisuuden toipua vahinkoa aiheutta- neesta tilanteesta joko nostamalla hintojaan ja/tai kasvat- tamalla myyntimääriään. L 31/74 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 317) Kun otetaan huomioon yhteisön tuotannonalan vuosien 1996 ja 1997 riittämätön kannattavuus ja sen tutki- musajanjaksona kärsimä merkittävä vahinko, on erittäin todennäköistä, että sen taloudellinen tilanne heikkenee entisestään, jos toimenpiteisiin vientituella tapahtuvan tuonnin kielteisten vaikutusten korjaamiseksi ei ryhdytä. Tilanne saattaa lopulta johtaa tuotannon supistuksiin tai tiettyjen tuotantolaitosten sulkemiseen ja on näin ollen uhka yhteisön työllisyydelle. 3. Käyttäjien ja muiden vastaavien yhteisön toimi- joiden etu 318) Arvioidakseen toimenpiteiden käyttöönoton tai niiden käyttöönotosta luopumisen vaikutuksia tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiin komissio lähetti kyselylomak- tiedossa oleville yhteisön markkinoilla toimiville keet käyttäjille. Erään merkittävän käyttäjän toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti sen toimittamien tietojen todenta- miseksi. Seuraavat päätelmät perustuvat käyttäjiltä saatuihin vastauksiin. 319) Käyttäjien todettiin itse tuoneen yhteisöön 40 prosenttia asianomaisista maista kuumavalssattujen kelojen kokonaismäärästä. Niillä on 4 000 työntekijää yhteisössä. tuotujen 320) Käyttäjät väittivät, että jos toimenpiteet otettaisiin käyt- töön, ne eivät enää voisi valita hankintalähteitään, ja ne pelkäsivät tulevansa täysin riippuvaisiksi yhteisön tuotta- jien suopeudesta. Näillä tuottajilla väitettiin erityisesti olevan laajat kytkösmarkkinat, joille niiden oli toimitet- tava tuotteitaan, minkä lisäksi niiden hallussa oli väit- teiden mukaan jo 75 prosenttia yhteisön vapaista mark- kinoista. Käyttäjät muistuttivat, että yhteisön tuottajien kytkösmarkkinoille myymät tuotteet ja suuri osa niiden myynnistä vapailla markkinoilla oli suunnattu tuottajiin etuyhteydessä oleville yrityksille, joiden jatkojalostamat tuotteet kilpailivat suoraan käyttäjien omien tuotteiden kanssa. Kyseiset käyttäjät totesivat myös, että yhteisön tuotannonala toimitti tuotteita riippumattomille käyttä- jille vasta, kun niihin etuyhteydessä olevien yritysten tarpeet oli täysin tyydytetty. Ne väittivät myös, että tuot- tajiin etuyhteydessä olevat käyttäjäyritykset ostivat jo kyseistä tuotetta markkinahintaa alhaisemmin hinnoin. Näin ollen käyttäjät katsoivat, että tasoitustoimenpi- teiden käyttöönotto antaisi yhteisön tuotannonalalle ratkaisevan ja perusteettoman kilpailuedun jatkojalostus- tuotteiden markkinoilla, mikä ei olisi yhteisön edun mukaista. 321) Käyttäjät että lisäksi väittivät, tasoitustullien käyt- töönotto johtaa todennäköisesti siihen, että riippumatto- mille ostajille ei olisi tarjolla tavaraa, kuten kävi yhteisön markkinoilla vuoden 1997 lopussa. Tällainen tilanne olisi selvästi ristiriidassa Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen määräysten kanssa. 322) On syytä huomata, että tasoitustoimenpiteiden käyt- töönoton tarkoituksena ei ole estää käyttäjiä tuomasta kuumavalssattuja keloja asianomaisista maista vaan pikemminkin varmistaa, että tuonti tapahtuu vahinkoa aiheuttamattomilla hinnoilla. Vaikka tasoitustoimenpi- teet otettaisiin käyttöön, näitä tuotteita olisi aina jatkos- sakin yhteisön markkinoilla ja näin ollen käyttäjäyri- tykset voisivat edelleen valita hankintalähteensä. 323) Komission arvion mukaan 6 prosentin suuruisen paino- tetun keskimääräisen tasoitustullin käyttöönotto asian- omaisista maista peräisin olevien kuumavalssattujen enimmillään noin 1,2 kelojen tuonnissa käyttäjäyritysten prosentin raaka-ainekustannusten kokonaismäärässä. Tämä lisäkus- tannus nostaisi kokonaistuotantokustannuksia arviolta 0,8 prosenttia, kun otetaan huomioon käytössä olevat eri hankintalähteet ja jatkojalostustuotteiden keskimää- räinen arvonlisäys. korotukseen suuruiseen johtaisi 324) Tämä käyttäjäyrityksille arviolta aiheutuva tuotantokus- tannusten lisäys, jonka ne voivat halutessaan siirtää asiakkaittensa maksettavaksi, ei ole niin suuri, että se vaarantaisi kyseisten yritysten kannattavuuden. Tätä lisä- kustannusta arvioitaessa on lisäksi otettava huomioon se myönteinen kehitys, joka on odotettavissa kuumavalssat- tujen kelojen markkinoilla, kun tehokkaan kilpailun edellytykset on saatu palautettua. 325) Vapailla markkinoilla vallitsevasta myyntihintojen tasosta voidaan todeta, että yhteisön tuotannonalan siihen etuyhteydessä olevilta asiakkailta ja riippumatto- milta asiakkailta veloittamien hintojen välillä ei havaittu merkittäviä eroja. Myöskään väitettä, jonka mukaan yhteisön tuotannonala ei toimittanut kuumavalssattuja keloja tai oli asettanut niiden toimitukset tärkeysjärjes- tykseen sen mukaan, mikä oli sen suhde ostajaan tarkas- telujakson aikana, ei voida ottaa huomioon, koska asiasta ei ole esitetty näyttöä. Tietoon on sitä vastoin tullut, että tietyt yhteisön tuotannonalan kanssa tehdyt myyntisopimukset oli peruttu. 326) 327) vientituella Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että asianomaisista vastaisten tapahtuvan maista toimenpiteiden mahdolliset kielteiset vaikutukset käyttä- jiin ovat vähäisempiä kuin ne myönteiset vaikutukset, joista kaikki muut yhteisön markkinoilla toimivat pääsevät hyötymään. tuonnin 4. Vaikutukset yhteisön markkinoiden kilpailutilan- teeseen että väittivät, Eräät osapuolet tasoitustoimenpiteet vähentäisivät kilpailua yhteisön markkinoilla edistäen näin suurten teräskonsernien syntyä. Ne totesivat, että sellaiset suuret teräalan yritykset kuin British Steel ja Sollac olivat äskettäin kasvattaneet kokoaan sulautu- malla toisiin yrityksiin tai ostamalla toisia teräsalan yrityksiä. Nämä konsernit kilpailevat lisäksi jatkojalostus- tuotteiden valmistuksessa riippumattomien käyttäjien kanssa, jotka ovat lähinnä pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Tällainen keskittymiskehitys voi lopulta johtaa monien riippumattomien käyttäjien toiminnan lakkaamiseen ja siten työpaikkojen menetykseen yhteisössä. 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/75 328) Kilpailun rajoittamista koskevaa väitettä tarkasteltaessa on syytä muistaa, että vaihtoehtoisia hankintalähteitä on useita, sillä muun muassa Venäjä, Indonesia, Unkari, Romania, Etelä-Korea, Slovakia ja Brasilia vievät kuuma- valssattuja keloja yhteisöön. Lisäksi monta sataa teräspal- tukkuliikettä ja kauppiasta myy asian- velukeskusta, omaista tuotetta lähinnä pienille ja keskisuurille käyttäjä- yrityksille. Yhteisössä toimii lisäksi yhteisön tuotannon- alaan kuuluvien yritysten ohella useita muita terästä tuottavia yrityksiä, jotka sijaitsevat Suomessa, Ranskassa, Itävallassa ja Kreikassa. 329) Ehdotetut toimenpiteet eivät myöskään ole taloudelli- sesta näkökulmasta katsottuina tasoltaan sellaisia, että ne asianomaisten maiden tuotteiden pääsyn estäisivät yhteisön markkinoille, joten vaaraa kilpailun rajoittami- sesta yhteisön markkinoilla ei näyttäisi olevan. 5. Yhteisön markkinoiden riittämätön tarjonta 330) Tietyt asianomaisten maiden vientiä harjoittavat tuottajat ja yhteisön käyttäjät väittivät, että tasoitustoimenpiteiden tarjonnan puutteeseen erityisesti käyttöönotto johtaisi riippumattomien käyttäjien kannalta. Väitteen peruste- luna esitettiin, että yhteisön tuotannonala ei pysty yksinään tyydyttämään yhteisön vapaiden markkinoiden koko kysyntää erityisesti siitä syystä, että sen kapasi- teetin käyttöaste on tällä hetkellä korkea. 331) Eräät muut että asianomaiset osapuolet yhteisön tuotannonalan kapasiteetti ei riitä tyydyttämään vapaiden markkinoiden kysyntää edes siihen etuyhtey- dessä olevien yritysten osalta, eikä se näin ollen kykenisi korvaamaan sitä tuonnin vähennystä, jonka tasoitustoi- menpiteiden käyttöönotto aiheuttaisi. väittivät, 332) Tältä osin on todettava, että koska yhteisön tuottajat eivät pysty tyydyttämään vapaiden markkinoiden koko kysyntää, tuontia kolmansista maista tarvitaan jatkos- sakin ja tällainen tuonti yhteisön markkinoille tulee aina olemaan mahdollista, edellyttäen että se tapahtuu perus- päätöksen säännösten mukaisesti. 333) Yhteisön tuotannonala, muut yhteisön tuottajat ja muiden kolmansien maiden vientiä harjoittavat tuottajat voivat joka tapauksessa jatkaa kyseisen tuotteen toimit- tamista yhteisön markkinoille. Myös asianomaisten maiden vientiä harjoittavien tuottajien toimitukset yhteisön markkinoille voivat sillä ehdotetut toimenpiteet eivät sulje markkinoita niiltä. jatkua, 334) Edellä esitettyjen tosiasioiden ja huomioiden perusteella todetaan, että väite, jonka mukaan tasoitustoimenpi- teiden käyttöönotto johtaa tarjonnan riittämättömyy- teen, on perusteeton. tehokkaan kilpailun edellytykset kaikkien palauttaa yhteisön toimijoiden osalta. Kaikkien tähän menettelyyn liittyvien etujen tarkastelu on osoittanut, ettei ole olemassa sellaisia pakottavia syitä, jotka edellyttäisivät lopullisten tasoitustullien käyttöönotosta luopumista. Lopullisten tasoitustullien käyttöönotto ei näin ollen ole yhteisön edun vastaista. H. LOPULLISET TOIMENPITEET 336) Koska on todettu, että Intiasta ja Taiwanista vientituella tapahtunut tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle ja että pakottavia syitä toimen- piteistä luopumiseen ei ole, on syytä ottaa käyttöön lopulliset tasoitustoimenpiteet. 1. Vahingon korjaava taso 337) Tullin tason määrittämisessä on otettu huomioon todetut tukimarginaalit sekä se tullin määrä, jota tarvi- taan vientituella tapahtuneen tuonnin yhteisön tuotan- nonalalle aiheuttaman vahingon poistamiseksi. Tarvit- tava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alit- tavuuden laskemisessa määriteltyä painotettua keskimää- räistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien erityyppisten kuumavalssattujen kelojen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. 338) Katsottiin, että vahingollisen tukemisen vaikutusten pois- tamisen edellyttämä tullin määrä antaisi yhteisön tuotan- nonalalle mahdollisuuden kattaa tuotantokustannuk- sensa ja saada kohtuullinen myyntituotto. Yhteisön tuotannonalan 12,9 prosentin osuutta liikevaihdosta (ennen veroja) pidettiin sopivana perustana, kun otetaan tässä yhteydessä ja se huomioon pitkän aikavälin investointitarpeet tuotto, jonka yhteisön tuotannonala kohtuudella voisi odottaa saavansa, jos vahingollista tukemista ei esiintyisi. voittomarginaaliksi esittämää 339) Vahingon korjaava taso määritettiin tämän perusteella tuotelajikohtaisesti ja ottaen huomioon yhteisön tuotan- nonalan tutkimusajanjakson aikainen voiton määrä siten, että kyseinen taso vastasi yhteisön tuotannonalan todellisen nettomyyntihinnan ja vastaavan tuontimallin todellisen nettomyyntihinnan välistä eroa. Tämä ero ilmaistiin sitten prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana. 6. Yhteisön etua koskevat päätelmät 2. Lopullisten tullien taso 335) Komissio katsoo, että tasoitustullien käyttöönotto on välttämätöntä, jos halutaan estää hinnaltaan alhaisen vientituella tapahtuvan tuonnin jatkuminen ja yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkeneminen entisestään. Lisäksi tasoitustoimenpiteillä voidaan tässä tapauksessa 340) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että peruspäätöksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti olisi otettava käyttöön lopullinen tasoitustulli, joka vastaa tasoltaan todettua tukimarginaalia, mutta joka ei kuitenkaan ole edellä määriteltyä vahinkomarginaalia korkeampi. L 31/76 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 341) Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -hintaan sovellettavat tasoitustullit ovat seuraavat: Maa/yritys Vahinkomarginaali Kokonaistukimarginaali Ehdotettu tasoitustulli (%) Intia — Essar — Sail — Tisco Taiwan — CSC — Yieh Loong 23,8 6,4 23,8 6,4 29,3 8,9 3,9 13,1 4,9 12,3 8,7 4,4 4,4 0,3 13,1 4,9 12,3 6,4 4,4 4,4 0,0 342) Tässä päätöksessä vahvistetut yrityskohtaiset tasoitus- tullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perus- teella. Näin ollen ne kuvastavat edellä mainittujen yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin maakohtaisia ”kaik- kiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan tarkasteltavana olevasta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin yksilöityjen oikeussub- jektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Minkä tahansa muun yrityksen (mukaan lukien etuyhteydessä olevat yritykset), jota ei ole mainittu erikseen nimineen ja osoit- teineen tämän päätöksen artiklaosassa, tuottamiin tuota- viin tuotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. 343) Kaikki näiden yrityskohtaisten tasoitustullien soveltami- seen liittyvät pyynnöt (esim. yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komis- siolle (1) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimer- kiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- liittyviä tai myyntiyksiköihin mahdollisesti yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä päätöstä neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle. sessa kuitenkin ylittää laskelmaa ei ole tarpeen tehdä. vahinkokynnyksen, kyseistä 3. Sitoumukset 346) Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat tarjonneet peruspäätöksen 13 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaista hintasitoumusta. 347) Komissio katsoo, että kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien hintasitoumukset voidaan hyväksyä. Hintasi- toumuksen hyväksymisen edellytykseksi on asetettava jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettävä pätevä sitou- muslasku, josta käy selvästi ilmi tuottaja ja joka sisältää liitteessä luetellut tiedot. Jos tällaista laskua ei esitetä, sovelletaan asianmukaista tasoitustullia. 348) Jos sitoumusta rikotaan tai se peruutetaan, tasoitustulli voidaan ottaa käyttöön peruspäätöksen 13 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti. I. MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN 349) Menettely olisi päätettävä Etelä-Afrikan osalta sieltä peräisin olevan tuonnin määrää koskevien päätelmien perusteella, 344) Koska yhteistyöstä kieltäytymisen palkitseminen ha- luttiin välttää, yhteistyöhön osallistumattomiin yrityksiin sovellettava tulli katsottiin Intian osalta aiheelliseksi vahvistaa korkeimman määritetyn yksittäisistä tukijärjes- telmistä saadun hyödyn mukaisesti 13,1 prosentiksi. ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 345) Myös taiwanilaisten viejien vähäinen yhteistyöhalukkuus jäännöstullin määrittämiseen saattaisi korkeammaksi. Koska jäännöspolkumyyntimarginaali Taiwania koskevassa rinnakkaisessa polkumyyntitapauk- oikeuttaa (1) Euroopan komissio, Kauppapolitiikan pääosasto, Linja C, DM 24— 8/38 Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel, Belgia. peräisin olevien, CN-koodeihin 7208 26 00, 7208 37 90, Otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli Intiasta tai 1. 7208 10 00, Taiwanista 7208 36 00, 7208 25 00, 7208 37 10, 7208 38 90, 7208 39 10 ja 7208 39 90 kuuluvien raudasta tai seostamatto- masta teräksestä valmistettujen, vähintään 600 millimetrin levyisten pleteroimattomien ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempää valmistettujen kuin kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuon- nissa. 7208 27 00, 7208 38 10, 5. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 31/77 Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -hintaan sovellettavat tullit ovat seuraavassa taulukossa 2. lueteltujen yritysten valmistamien tuotteiden osalta seuraavat: Maa Yritys Tasoitustulli Taric-lisäkoodi Intia Kaikki yritykset Taiwan China Steel Corp. , 1 Chung Kang Road, Hsiao Kang, Kaoh- siung 81233 Yieh Loong Enterprise Co. , Ltd. , 317 Yu Liao Road, Chiao Tou Hsiang, Kaohsiung Hsien kaikki muut yritykset 13,1 4,4 0,0 4,4 A999 A071 A072 A999 (%) Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, lopullista tullia ei sovelleta tuonnin yhteydessä tuotteisiin, 3. jotka luovutetaan vapaaseen liikkeeseen 2 artiklan säännösten mukaisesti. 4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. Hyväksytään seuraavien yritysten tämän tukien vastaisen menettelyn yhteydessä tarjoamat sitou- 1. mukset: 2 artikla Yritys Maa Taric-lisäkoodi Essar Steel Ltd, 27th KM, Surat Hazira Road, Hazira 394270, Dist: Surat, Estado: Gujarat Steel Authority of India Limited, Ispat Bhavan, Inegrated Office Complex, Lodhi Road, New Delhi — 110 0031 Tata Iron & Steel Company Limited, 43 Chrowringhee Road, Calcutta — 700 071 Intia Intia Intia A073 A074 A075 Näiden sitoumusten nojalla vapaaseen liikkeeseen luovutettavat tuotteet vapautetaan 1 artiklan 2 2. kohdassa säädetystä tasoitustullista, jos 1 kohdassa olevassa taulukossa mainittu yritys on valmistanut ne ja vienyt ne suoraan yhteisössä sijaitsevalle tuontiyritykselle laskuttaen tätä niistä ja jos ne on ilmoitettu tullattavaksi asianmukaista Taric-lisäkoodia käyttäen. Vapautus tullista on mahdollista saada ainoastaan esittämällä asianomaisen jäsenvaltion tulliviranomaisille vientiä harjoittavan yrityksen antama pätevä sitoumuslasku, joka sisältää liitteessä luetellut keskeiset tiedot. 3 artikla Jäsenvaltioiden komissiolle päätöksen N:o 1889/98/EHTY 24 artiklan 6 kohdan mukaisesti antamissa kertomuksissa on ilmoitettava kunkin vapaaseen liikkeeseen luovutuksen osalta tuontivuosi ja -kuukausi, CN- ja Taric-koodit sekä Taric-lisäkoodit, toimenpiteen laji, alkuperämaa, määrä, arvo, tasoitustulli, tuontijä- senvaltio ja tarvittaessa tuotantotodistuksen sarjanumero. L 31/78 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 5. 2. 2000 4 artikla Päätetään tiettyjen Etelä-Afrikasta peräisin olevien, raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen, vähintään 600 millimetrin levyisten pleteroimattomien ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempää valmistettujen kuin kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskeva tukien vastainen menettely. Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 5 artikla Tämä päätös on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 4 päivänä helmikuuta 2000. Komission puolesta Pascal LAMY Komission jäsen Päätöksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa sitoumuslaskussa ilmoitettavat tiedot LIITE 1) Tuotteen ilmoituskoodi (ilmoitetaan asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan esittämässä sitoumuksessa), johon sisältyvät tuotelajit- ja CN-koodit. 2) Tavaroiden tarkka kuvaus, johon sisältyy: — kauppalaskun numero, — kauppalaskun päivämäärä, — yrityksen käyttämä tuotekoodi, — Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuna laskuun sisältyvät tavarat voidaan tullata yhteisön rajalla (ilmoitetaan päätök- sessä), — määrä (kilogrammoina), — sovellettava vähimmäishinta. 3) Myyntiehdot, joihin sisältyy: — kilohinta, — sovellettavat maksuehdot, — sovellettavat toimitusehdot, — kaikki alennukset ja hyvitykset. 4) Sen tuojan nimi, jota yritys suoraan laskuttaa. 5) Sitoumuslaskun laatineen työntekijän nimi ja seuraava allekirjoitettu ilmoitus: 6) ”Allekirjoittanut vahvistaa, etttä tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti Euroopan yhteisöön suoraan vietäviksi tapahtuu. (yrityksen nimi) esittämän ja Euroopan komission päätöksellä N:o 284/2000/EHTY hyväksymän sitou- muksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti ja että tässä laskussa esitetyt tiedot ovat täydelliset ja asianmukaiset. ”