title: Komission 19. kertomus tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 3820/85 soveltamisesta vuosina 1995-1996

eurovoc_concepts:
labour inspectorate
labour law
member country
road transport
working time

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 15. 02. 2000 KOM(2000) 84 lopullinen KOMISSION 19. KERTOMUS tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 3820/85 soveltamisesta vuosina 1995—1996 KOMISSION 19. KERTOMUS tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 3820/85 soveltamisesta vuosina 1995—1996 Sisällys 6. 4. 3. 5. Lainsäädännölliset toimenpiteet. 5 Hallinnolliset toimenpiteet. 5 Yhdenmukaistetut tarkastukset. 8 Tietojen vaihto. 8 Tarkastukset: yhteenveto. 9 Rikkomiset: yhteenveto. 10 Tiivistelmä. 3 Johdanto. 5 1. Kansalliset aloitteet 2. 2. 1 2. 2 Seuraamukset 3. 1 Seuraamusten laatu. 6 3. 2 Muutokset. 7 Jäsenvaltioiden suhteet ja keskinäinen yhteistyö 4. 1 4. 2 Yhteenvetotaulukot 5. 1 5. 2 Päätelmät ja huomiot 6. 1 6. 2 Jäsenvaltioiden päätelmät ja huomiot. 11 Komission päätelmät ja huomiot. 13 Liite A Rikkomistaulukko. 20 Liite B Yhteenveto jäsenvaltioilta saaduista tiedoista 1. 2. 3. Tiellä suoritetut tarkastukset. 22 Yritysten tiloissa tarkastetut kuljettajat. 23 Tiellä tarkastetut työpäivät. 24 Yritysten tiloissa tarkastetut työpäivät. 25 Tiedot ajalta. 21 Suoritettavien tarkastusten vähimmäismäärän laskenta. 21 Tarkastukset 3. 1 3. 2 3. 3 3. 4 Rikkomiset: kirjattujen rikkomisten määrä 4. 1 4. 2 4. 3 4. 4 Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 6 artikla: ajoajat. 26 Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 7 artikla: tauot. 29 Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 8 artikla: lepoajat. 31 Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 14 artikla: liikenteen aikataulu ja työvuorolista. 33 4. 2 TIIVISTELMÄ annettuihin Tässä kertomuksessa esitetään ajo- ja lepoajoista sekä tauoista asetuksella (ETY) N:o 3820/85 ja täytäntöönpanotoimia koskevia suuntauksia ja tilastoja ajanjaksolta 1995—1996. Kertomus perustuu jäsenvaltioiden toimittamiin tilastoihin ja sisältää niiden huomioita asetuksen soveltamisesta. jäsenvaltioiden säännöksiin tarkastus- liittyviä Kaikki jäsenvaltiot ovat toimittaneet komissiolle kyseistä ajanjaksoa koskevia tietoja. tekivät niin vasta, kun niitä oli uhattu jäsenyysvelvoitteen Jotkin jäsenvaltiot jotka eivät noudattamatta jättämistä koskevilla menettelyillä. antaneet vastauksia edellistä kertomusta varten, tietonsa nyt, vaikka Itävallan tiedot koskivat vain vuotta 1996. Valitettavasti Kreikan antamat tilastotiedot eivät olleet tämän kertomuksen tarpeisiin soveltuvassa muodossa, joten niitä ei voitu sisällyttää siihen. Yleisesti tietojen antaminen vakiomuotoisina oli jonkin verran parantunut, vaikka jotkin jäsenvaltiot toimittavat yhä vain yhteenlaskettuja määriä eivätkä kaikki vastaukset ole vieläkään yhdenmukaisia. Tämä on puolestaan viivyttänyt kertomuksen laatimista ja estänyt kattavan ja tehokkaan vertailun. Itävalta ja Italia, toimittivat Tilastot osoittavat, että havaittujen rikkomisten kokonaismäärä on jälleen kasvanut, mutta niiden painopiste on muuttunut. Samalla kun lepoaikoja koskevien rikkomisten määrä osoittaa edelleen laskusuuntausta vuosien 1991—1992 41 prosentista 28 prosenttiin vuosina 1995—1996, taukoihin liittyvien rikkomisten yleinen osuus on vastaavasti kasvanut vuosien 1991—1992 20 prosentista 29 prosenttiin vuosina 1995—1996, ja samantapaista kasvua on tapahtunut myöhemmin ajoaikaa koskevien rikkomisten ja vähäisemmässä määrin työvuorolistojen osalta. Suurimman rikkomisten tyypin muodostavat nyt ajoaikaa koskevien sääntöjen rikkomiset. Tilastot näyttävät kuvastavan kuljettajiin kohdistuvia lisääntyviä paineita ajaa sallittua pitempään ja olla välittämättä asetuksessa säädetyistä vähimmäistauoista. aikataulujen liikenteen osalta sekä Havaittujen rikkomisten määrällinen kehitys vaihtelee maittain. Useimmissa jäsenvaltioissa havaittujen rikkomisten määrä on kasvanut (Tanskassa, Suomessa, Saksassa, Luxemburgissa, Portugalissa, Espanjassa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa), kun taas joissakin se on supistunut (Belgiassa, Ranskassa, Irlannissa ja Alankomaissa). Saksan ilmoittama rikkomisten määrä on edelleen ylivoimaisesti sen rikkomisten kokonaismäärän suhde tarkastettujen työpäivien määrään on myös suurin, mikä osoittaa täytäntöönpanokäytäntöjen olevan hyvin kohdistettuja. suurin (80 prosenttia kaikista havaituista rikkomisista) ja Luxemburgissa Tällä kertaa myös täytäntöönpanoon liittyvien tarkastusten määrä vaihtelee maittain. Useimmissa jäsenvaltioissa tarkastusten määrä lisääntyi jälleen. Toisissa taas, kuten tarkastusten Saksassa, vähimmäismäärä jo ylittyy näissä jäsenvaltioissa, määrän väheneminen ei merkitse, että maat rikkoisivat voimassa olevia jäsenyysvelvoitteitaan. Toimitettujen tilastojen perusteella Portugalia lukuun ottamatta kaikki jäsenvaltiot täyttävätkin nyt yhden prosentin perusvaatimuksen, ja Tanskan, Saksan ja Espanjan täytäntöönpano-osuus ylittää edelleen kaksi prosenttia. väheni. Koska Irlannissa, se ja 3 Jäsenvaltioissa on toteutettu erilaisia aloitteita. Ranska on koventanut rangaistuksiaan melko huomattavasti. Ajoneuvon matkan keskeyttämistä käytetään entistä enemmän rangaistuksena sekä Ranskassa että Saksassa. Benelux-maiden täytäntöönpanoyksiköt ovat tehneet useita aloitteita edistääkseen tietojen vaihdon lisäämistä ja päästäkseen yhteisymmärrykseen täytäntöönpanokäytännöistä. Kun työaikaa koskeva lainsäädäntö on hyväksytty, se täydentää asetusta. Näiden säännösten täytäntöönpano edellyttää, että täytäntöönpanoviranomaiset ovat tarkoin selvillä niiden tulkinnasta, ja komissio pyrkii edistämään kaikissa jäsenvaltioissa noudatettavaa yhteistä tulkintaa. ajopiirturin digitaalisen käyttöönotto perustan Myös kattavammalle täytäntöönpanotoiminnalle. Komissio on nyt saanut useimmilta jäsenvaltioilta vastaukset kysymykseen asetuksen yhdenmukaisesta ja tehokkaasta täytäntöönpanosta ja aikoo laatia kertomuksen, jossa kuvataan joidenkin alueiden säädettyjen myönteistä kehitystä rangaistusten osalta. Parannusehdotusten esittäminen on mahdollista. jäsenvaltioiden välisiä lähestyy. Tämä esimerkiksi eroja luo ja Komissio aikoo tiivistäen esitettynä • ryhtyä toimiin saadakseen jäsenvaltiot parantamaan tietojen toimittamista ja • arvioida täytäntöönpanokäytännön tehokkuutta ja yhdenmukaisuutta kertomuksessa, johon liitetään tarpeen mukaan ehdotuksia. 4 1. JOHDANTO Tämä ajanjaksoa 1995—1996 koskeva kertomus on kolmas komission uudessa joka koskee yksinomaan asetusta (ETY) N:o 3820/85 1. kertomusten sarjassa, tiedot 22. helmikuuta 1993 tehdyllä päätöksellä 2 Jäsenvaltiot ovat käyttöön otetulla vakiolomakkeella. toimittaneet jäsenvaltiot ovat toimittaneet Vaikka useimmat tietonsa vakiolomaketta läheisesti muistuttavassa muodossa, niiden antamat tiedot eivät ole vielä kaikki yhdenmukaisia ja osa niistä oli hajanaista, puutteellista tai – kuten Kreikan tapauksessa – eri ajanjaksoja koskevaa tietoa. Viivästyksiä tietojen toimittamisessa oli aikaisempaa vähemmän, mutta tämä johtui vain komission uhkaamista jäsenyysvelvoitteen noudattamatta jättämistä koskevista menettelyistä. Vakiolomake ja tämän kertomuksen esittäminen samassa muodossa kuin edellinen kertomus helpottavat kuitenkin tilastotietojen vertaamista edelliskauden tietoihin. Kertomuksessa esitetään myös mahdolliset aloitteet, joita jäsenvaltiot ovat tehneet, ja siihen on sisällytetty tiedot yhteisön tason uusimmasta kehityksestä. 2. KANSALLISET ALOITTEET 2. 1. Lainsäädännölliset toimenpiteet Itävalta on ilmoittanut panneensa täytäntöön asetuksen (ETY) N:o 3820/85 säädöksin § 102 11a—11d Kraftfahrgesetz (moottoriajoneuvoja koskeva laki), Arbeitszeitgesetz (työaikalaki) ja Arbeitsruhegesetz (lepoaikoja koskeva laki). on 1997 säädöstä muutettu elokuussa Saksassa Fahrpersonalgesetz (kuljetushenkilöstöä koskeva laki) – sakkoja koskevat säännökset on siirretty kuljetushenkilöstöä koskevaan asetukseen Fahrpersonalverordnung. Asetusta, joka sisältää myös asetuksen (ETY) N:o 3820/85 13 artiklan mukaiset kansalliset poikkeukset, on muutettu AETR-sopimuksen toisen ja kolmannen muutoksen ratifioinnin jälkeen (ajopiirturit ajopäiväkirjan tilalle). Asetuksen säännöksiä sovelletaan nyt myös ajo- ja lepoaikoihin sellaisten ajoneuvojen osalta, joiden suurin sallittu paino on 2,8—3,5 tonnia, ja niiden täytäntöönpano on yhdenmukainen. 2. 2. Hallinnolliset toimenpiteet työsuojeluhallinto Itävallan tieliikenteen sosiaalilainsäädäntöön liittyvää rikosoikeudellista syytettä. Rangaistusten arvo on kaikkiaan 519 335 euroa. yhteensä pannut alulle 891 on Belgiassa on täytäntöönpanotoimenpiteiden vahvistamiseksi palkattu kahdeksan uutta tarkastajaa. 1 2 EYVL L 370, 31. 12. 1985, s. 1. EYVL L 72, 25. 3. 1993, s. 33. 5 Suomessa hallitus on tehnyt esityksen tulli- ja rajavartiolaitosten sisällyttämisestä täytäntöönpanosta vastaaviin laitoksiin. Ranskassa hallinnollisia seuraamuksia käsitteleville komissioille esitettiin vuosina 1995 ja 1996 158 tapausta, joissa oli kysymys vakavista tai toistuvista kuljetuksia koskevien sääntöjen rikkomisista, työoloja ja liikenneturvallisuutta koskevat asetukset mukaan lukien. Seuraamuksiin kuului joidenkin tai kaikkien liikennöintilupien lopullinen peruuttaminen. Tällöin peruutettiin lopullisesti 385 määräaikainen tai yhteisölupaa ja 322 liikennöintilupaa, ja väliaikaisesti peruutettiin 229 yhteisölupaa ja 243 liikennöintilupaa. Ranskan pääministeri allekirjoitti 26. syyskuuta 1996 ministeriöille tarkoitetun kiertokirjeen, jonka tarkoituksena oli tehostaa täytäntöönpanoviranomaisten tekemien tarkastusten yhteensovittamista ja kohdistamista. Täytäntöönpanovirkamiesten määrää lisättiin 44:llä, jatkuva täytäntöönpanosta vastaavan henkilöstön koulutus, tietokoneita päivitettiin ja uusia liikennettä koskevia toimenpiteitä toteutettiin. käyttöön otettiin tarkoitusta varten suunniteltu ja Saksassa 9 252 henkilöliikenteen harjoittajaa ja 198 677 tavaraliikennettä maanteitse harjoittavaa yrittäjää saivat sakkoja ja varoituksen. Rangaistusmääräys annettiin 6 517 henkilöliikenteen harjoittajalle ja 176 131 tavaraliikennettä maanteitse harjoittavalle yrittäjälle, 106 794 tavarankuljetusajoneuvon matka keskeytettiin. Tästä käy ilmi, että liikennöinnin jatkamisen estävien rangaistusten määrä on lisääntynyt merkittävästi. henkilönkuljetusajoneuvon 2 054 sekä ja Alankomaiden hallitus järjesti Haagissa 16. ja 17. syyskuuta 1996 epävirallisen jäsenvaltioissa noudatettavia tapoja jossa tarkasteltiin eri asiantuntijakokouksen, soveltaa ammattikuljettajien ajo- ja lepoaikoja koskevia eurooppalaisia säännöksiä ja rangaista niiden rikkomisesta. Seminaari osoittautui hyödylliseksi foorumiksi mielipiteiden vaihtoon. ja tietyille kuljettajiin kohdealueille epäilyksenalaisiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa kiinnitettiin vuosina 1995 ja 1996 edelleen suurta huomiota sekä liikenteenharjoittajiin kohdistettuihin täytäntöönpanotoimiin, samalla kun kuljettajien ajoaikojen noudattamista valvottiin tavanomaisin tarkastuksin. Näistä suuri osa perustui 'hiljaisista tarkastuksista' kerättyihin tietoihin, joissa ajoneuvon käyttö ja sijainti rekisteröityy ilman, että kuljettaja tietää asiasta, minkä jälkeen kuljettajan piirturilevyt tarkastetaan huolellisesti sen toteamiseksi, onko kaikki tiedot kirjattu. Tämä auttaa havaitsemaan asetuksen määräysten järjestelmällisen rikkomisen. Tilastotietoja täydennetään tiedoin poliisin täytäntöönpanotoimista, mikä auttaa kuningaskunnan luomaan täytäntöönpanotoiminnan tasosta. täydellisemmän Yhdistyneen kuvan 3. SEURAAMUKSET 3. 1. Seuraamusten laatu Viisi jäsenvaltiota (Irlanti, Itävalta, Suomi, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta) asetuksen rikkomisesta määrättyjen seuraamusten toimitti komissiolle tietoja 6 laajuudesta. Sakkorangaistusten suuruuden voidaan edelleen todeta vaihtelevan paljon jäsenvaltioiden välillä. (Ks. liite A). Itävallassa sakkojen määrä vaihtelee 37 eurosta 2 204 euroon. Tanskassa kuljettajaa sakotetaan 53 euroa ja liikennöitsijää 132 euroa jokaisesta neuvoston asetusten (ETY) N:o 3820/85 ja 3821/85 määräyksen rikkomisesta. Sakko voi kuitenkin määräytyä myös rikkomisen tyypin ja vakavuuden perusteella. Suomessa seuraamukset kohdistetaan kuljettajaan tai tämän työnantajaan sen mukaan, millaisesta rikkomisesta on kysymys. Rikkomisista määrätään päiväsakkoja, jotka vastaavat 33,3 prosenttia henkilön sosiaalikuluilla vähennetyistä päivittäisansioista. Seuraamuksen ankaruus vaihtelee rikkomisen mukaan. Ajo- ja lepoaikoja koskevien sääntöjen rikkomisesta määrätään 6—12 päiväsakkoa. Esimerkiksi piirturilevyn käytön laiminlyönnistä seuraamus on 8 päiväsakkoa, piirturilevyjen käyttöä koskevien säännösten rikkomisesta 6 päiväsakkoa jne. Irlannissa sakon enimmäismäärä on 1 266 euroa ja/tai 6 kuukautta vankeutta. vuonna 1995—1996 sekä että Yhdistyneessä kuningaskunnassa kuljettajan ajoaikaan ja piirturin käyttöön liittyvän rikkomisen aiheuttaneille tai sallineille henkilöille määrättyjen sakkojen enimmäismäärät vaihtelivat 1 299 eurosta 6 494 euroon. Pohjois-Irlannissa määrättävän sakon enimmäismäärä 6 494 euroa tuli voimaan 3. kesäkuuta 1996. Sakon lisäksi piirturilevyn väärentämisestä ja piirturin sinetin muuttamisesta tai väärentämisestä on säädetty enintään kahden vuoden vankeusrangaistus. kuljettajille 3. 2. Muutokset Ranskassa vakavia rikkomisia koskeva säännös on sisällytetty lainsäädäntöön 1. helmikuuta 1995 lailla "loi no. 95—96". Uusia seuraamuksia on otettu käyttöön ja joitakin on kovennettu tässä laissa: ajopiirturin käyttöä koskevien säännösten rikkomisesta seuraamuksen ovat enimmäismäärä on 30 489 euroa sakkoa ja yksi vuosi vankeutta alkaen. Näitä seuraamuksia sovelletaan myös nopeudenrajoittimien manipulointiin liittyvien rikkomisten yhteydessä. rangaistukset ankarampia, säädetyt entistä Ajo- ja lepoaikojen vakaviin rikkomistapauksiin ja joihinkin piirturilevyjen käyttöä koskeviin rikkomistapauksiin sovellettavia seuraamuksia on myös kovennettu 5. toukokuuta 1995 annetulla asetuksella "Decree no. 95-602". Näissä tapauksissa sakkoa määrätään nyt noin 1 517 euroa aikaisemman 758 euron sijaan. Ajoneuvoille annettujen ajokieltojen noudattamisesta kieltäytymisen seuraamusta on korotettu 5. no. 95-601". Nykyistä toukokuuta seuraamusjärjestelmää ajoneuvo hallinnolliseen ajokieltoon. luomalla mahdollisuus laajennetaan asetuksella annetulla "Decree asettaa 1995 Pohjois-Irlannissa vuosina 1995 ja 1996 sovellettuja sakkoseuraamuksia on korotettu ja ne sisältyvät Pohjois-Irlannin tieliikennettä ja henkilöiden sekä tavaroiden kuljetukseen tarkoitettujen ajoneuvojen rekisteröintilaitteita koskeviin säännöksiin "Road Traffic (Northern Ireland) Order 1981" ja "Passenger and Goods Vehicles (Recording Equipment) Regulations (Northern Ireland) Order 1981" sellaisina, kuin 7 ne ovat muutettuina 3. kesäkuuta 1996 annetulla säädöksellä "European Communities Road Traffic and Vehicles – Passenger and Goods Vehicles – (Recording Equipment) Regulations (Northern Ireland) 1996". 4. JÄSENVALTIOIDEN SUHTEET JA KESKINÄINEN YHTEISTYÖ Vaikka tätä otsikkoa ei nimenomaisesti ole mainittu vakiolomakkeessa, useat jäsenvaltiot esittivät huomioitaan, jotka liittyivät tarkastuksiin ja tietojen vaihtoon. 4. 1. Yhdenmukaistetut tarkastukset Jäsenvaltioita kehotetaan 23. marraskuuta 1988 annetussa direktiivissä 88/599/ETY vaihtamaan tietoja ja antamaan keskinäistä apua täytäntöönpanotoimenpiteiden soveltamista koskevissa asioissa. kymmenen muiden jäsenvaltioiden kanssa Tanska on kirjannut toteutettua yhteensovitettua tarkastusta: seitsemän yhdessä Saksan kanssa ja kolme yhdessä Ruotsin kanssa. Tarkastukset on kohdistettu satunnaisesti valittuihin rajan yli Tanskaan saapuviin ajoneuvoihin Padborgin maaraja-asemalla ja satunnaisesti valittuihin Tanskasta satamassa. Kukin tarkastusjakso on kestänyt kahdeksan tuntia. Tarkastettuja ajoneuvoja oli 1 170 ja rikkomisia kirjattiin 222, joista 29 koski asetusta (ETY) 3820/85. Myös Ruotsi on vahvistanut pohjoismaisten yhteensovitettuja naapureidensa kanssa. ajoneuvoihin Helsingørin toteuttaneensa tarkastuksia saapuviin ilmoitti tehneensä tarkastuksia säännöllisesti Luxemburg naapurijäsenvaltioidensa, ja esimerkiksi Benelux-maiden, Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa. Jäsenvaltioiden eri yksiköt sopivat yhteisestä ajankohdasta hoidetaan periaatteessa yhden päivän aikana kello 3:n ja kello 15:n välillä. järjestelyistä. Tällaiset yhdenmukaistettuja Saksan, Ranskan tarkastuksen toimenpiteet ja Pohjois-Irlannissa täytäntöönpanotoimenpidettä yhdessä Irlannin tasavallan viranomaisten kanssa. tarkastusviranomaiset toteuttivat kolme yhteistä 4. 2. Tietojen vaihto Tanska ilmoitti vaihtaneensa tietoja 11 muun jäsenvaltion kanssa. Ruotsi ilmoitti vaihtaneensa tietoja kaikkien pohjoismaisten naapureidensa kanssa. Luxemburg mainitsi, että Benelux-maiden välillä järjestetään neljännesvuosittain kokouksia, joissa vaihdetaan tietoja ja kehitellään yhteisiä kantoja. Belgia lisäsi, että Benelux- maissa ja myös yhdessä Ranskan ja Saksan kanssa on tehty useita aloitteita, joilla parannetaan liikennöitsijöiden syyllistymisestä vakaviin sääntöjen rikkomisiin muissa jäsenvaltioissa. Tällä hetkellä maat harkitsevat yhdessä menettelyjä tietojen vaihtamiseksi yhdenmukaisella tavalla ja asianmukaisia seuraamuksia rikkomisiin syyllistyneille yrityksille. Belgia toivoo, että Euroopan unioni huolehtisi tällaisten aloitteiden yhteensovittamisesta. esimerkiksi maiden tietojen vaihtoa omien 8 - e - Tarkastettujen työpäivien määrä suhteessa tarkastettavien päivien vähimmäis- määrään (d/a) 138 % 120 %* 265 % 130 % 135 % 128 % 129 % 38 % 162 % 102 % 407 % 177 % 261 % 173 %* 5. YHTEENVETOTAULUKOT 5. 1. Tarkastukset: yhteenveto Tosiasiallisesti tarkastettujen päivien määrä suhteessa tarkastettavien työpäivien vähimmäismäärään - a - Jäsenvaltio Tarkastet- tavien työpäivien vähimmäis- määrä - b - Tarkastettujen työpäivien määrä (kotimaasta olevat) - c - Tarkastettujen työpäivien (ulko- määrä mailta olevat) - d - Tarkastettujen työpäivien kokonais- määrä Alankomaat Belgia (2) Espanja Irlanti Italia Itävalta (1) Kreikka Luxemburg Portugali (4) Ranska Ruotsi Saksa Suomi Tanska (3) Yhdistynyt kuningaskunta (5) 538 690 675 400 1 680 000 587 199 2 589 221 277 205 65 682 591 250 2 505 000 400 000 3 638 942 191 400 198 000 2 008 698 661 498 476 387 4 049 034 703 361 3 187 139 296 491 56 979 195 641 3 534 451 348 187 9 056 565 82 256 332 437 410 902 58 981 307 476 59 194 27 607 26 350 532 742 59 824 5 749 819 - 3 347 874 126 305 743 754 808 824 4 459 936 762 342 3 494 615 355 685 84 586 221 991 4 067 193 408 011 14 806 384 339 500 517 348 3 474 179 Huomautukset (1) (2) (3) (4) (5) * ja 3. 1—3. 4 taulukosta liitteen B taulukoista 1. tammikuuta 1996 — 31. joulukuuta 1996. Tästä santarmien, 5. 1 valtiovarainministeriön (tullin) ja työvoimaministeriön suorittamia tarkastuksia koskevat luvut. Kotimaasta ja ulkomailta peräisin oleviin kuljettajiin kohdistuvia tarkastuksia ei ole tilastollisesti eritelty, vaan ne sisältyvät kokonaismäärään (d). Tätä ja taulukkoa työsuojelutarkastajien ja taulukoiden antama kuva täytäntöönpanotoiminnasta jää vaillinaiseksi. Tähän lukuun ei sisälly poliisin harjoittama täytäntöönpanotoiminta. liitteen B taulukoita 3. 1—3. 4 santarmien suorittamia ei tarkastuksia koskevia ole toimitettu lukuja. Siksi puuttuvat varten 5. 1 Jos yksittäisten maiden osalta laskettu tarkastusten ja havaittujen rikkomisten välinen suhde mukautetaan niin, että se sisältää Belgian ja Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamat taulukko 5. 2), tarkastettujen tekijänsä mukaan erittelemättömien rikkomisten määrät (ks. työpäivien koko määrä voisi olla Belgian osalta 3 661 350 ja Yhdistyneen kuningaskunnan osalta 12 876 954, mikä taas merkitsisi sitä, että Belgian tarkastussuhde olisi korjattava 542 prosentiksi ja Yhdistyneen kuningaskunnan suhde 641 prosentiksi. 9 5. 2. Rikkomiset: yhteenveto Kirjattujen rikkomisten määrä: Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 6, 7, 8 ja 14 artikla Katsaus jäsenvaltioittain Jäsenvaltio HENKILÖLIIKENNE TAVARALIIKENNE Yhteensä Koti- maasta ETY- mais- ta Kolman- sista maista Yht. ulko- mailta Alankomaat 1 021 Belgia * Espanja Irlanti Italia Itävalta Kreikka 239 81 751 404 1 939 1 859 Luxemburg 4 Portugali 598 Ranska (1) 34 417 340 24 99 217 20 66 - 9 - 2 83 67 1 13 34 426 340 26 182 284 21 79 Koti- maasta 10 887 2 567 6 376 23 352 13 790 121 5 490 ETY- maista Kolman- sista maista 1 613 4 146 214 1 053 3 679 434 250 71 138 1 177 1 627 2 29 99 Yht. ulko- mailta 1 684 4 284 215 1 230 5 306 436 279 991 13 626 *7 516 82 091 7 021 26 703 21 239 582 6 446 45 132 3 330 729 256 21 277 1 333 892 37 289 4 076 1 029 5 105 691 558 148 275 65 522 210 797 944 749 489 733 - 31 20 - 51 1 515 6 227 11 304 860 - 73 - 933 1 515 6 716 13 021 Ruotsi Saksa Suomi Tanska Yhdistynyt kuningas- kunta ** Huomautukset (1) Ranska ei erottele kotimaasta ja ulkomailta olevia kansalaisuuden vaan asuinpaikan mukaan. Rikkomisia koskevia lukuja ei ole eritelty henkilöliikenteen ja tavaraliikenteen kesken. * Seuraavat havaittuja rikkomisia koskevat luvut eivät sisälly edellä olevaan taulukkoon eivätkä liitteen B taulukoihin 4. 1—4. 4, koska niitä ei ole asianmukaisesti eritelty: Santarmit: Valtiovarainministeriö: Työvoimaministeriö: Yhteensä Yhteensä 22 260 3 988 260 26 508 ** Seuraavaa havaittuja rikkomisia koskevaa lukua ei ole sisällytetty edellä olevaan taulukkoon eikä liitteen B taulukoihin 4. 1—4. 4, koska sitä ei ole asianmukaisesti eritelty: Yhdistyneen kuningaskunnan poliisivoimat: 35 241 (1995—1996). 10 Kirjattujen rikkomisten määrä: Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 6, 7, 8 ja 14 artikla Katsaus rikkomistyypeittäin (sisältää henkilö- ja tavaraliikenteen, kotimaasta, ETY-maista ja kolmansista maista olevat) Artikla Rikkomistyyppi Rikkomisten määrä*** 6 7 8 14 Ajoajat Tauot Lepoajat 442 157 337 938 330 570 Liikenteen työvuorolista aikataulu ja 46 268 YHTEENSÄ 1 150 218 ***Ei sisällä erittelemättömiä lukuja (Itävalta 21 239, Suomi 1 515). 6. PÄÄTELMÄT JA HUOMIOT 6. 1. Jäsenvaltioiden päätelmät ja huomiot Belgia on päätellyt tilastoistaan, että ajo- ja lepoaikoja koskevat rikkomiset ovat yhä tärkein kuljettajiin liittyvä kysymys. Noin 40 prosenttia tieliikenteessä havaituista rikkomisista oli asetusten (ETY) N:o 3820/85 ja N:o 3821/85 säännösten rikkomisia. Vuoden 1997 ensimmäistä puoliskoa koskevat tilanteen jopa tason heikentyneen 42 prosenttiin. Tästä syystä Belgia harkitsee korottamista. Ehdotusluonnos uudeksi laiksi on toimitettu kaikille asianomaisille ja viivästyksistä huolimatta sen toivotaan tulevan voimaan piakkoin. Belgia huomautti, että 8 uuden tarkastajan palkkaamisen ansiosta tarkastettujen työpäivien määrä on lisääntynyt. tiedot osoittavat sakkojensa Ranska ilmoitti, että tiellä ja yritysten tiloissa suoritettujen tarkastusten määrä sekä ajoneuvojen määrä vuonna 1996 oli kirjattu kahta eri tietojenkäsittelyjärjestelmää käyttäen, eivätkä käytetyt tiedot koskeneet samoja tilastollisia alueita. Tästä on seurannut vuoden 1996 tulosten aliarviointi. Vaikka vuonna 1996 tiellä tarkastettujen ajoneuvojen määrä väheni vuoden 1995 määrään verrattuna, tiellä ja yritysten tiloissa tarkastettujen työpäivien määrä lisääntyivät kumpikin 2 prosenttia. Näin ollen työpäivien tarkastettujen vähimmäismäärään kohoaisi 163 prosenttiin. Sekä vuonna että 1996 75 prosenttia tiellä havaituista rikkomisista oli asetuksen (ETY) N:o 3820/85 säännösten rikkomisia. tarkastettavien työpäivien suhteessa määrä 1995 osa Suurin kyseisistä tarkastuksista Suomi ilmoitti, että tarkastuksia ei oltu eritelty henkilöliikenteen ja tavaraliikenteen kohdistunut mukaan. tavarankuljetusajoneuvoihin. Henkilöliikenteessä olevien ajoneuvojen osuus kaikista tarkastetuista oli noin 5 prosenttia. Suomalaisten arvioiden mukaan kutakin tiellä tarkastettua ajoneuvoa kohti on tutkittu kolme piirturilevyä, ja yritysten tiloissa tehtyjen tarkastusten yhteydessä on kussakin yrityksessä tutkittu kymmenen piirturilevyä yhtä kuljettajaa kohti. Kuljettajien kansallisuutta ei kirjattu tarkastusten yhteydessä, mutta tämä käytäntö muuttuu vuoden 1998 tilastoja varten. Liikkuvan kuitenkin on 11 poliisin tilastot osoittavat, että vuonna 1995 syytteeseen johti 670 rikkomista ja vuoden 1996 vastaava luku oli 845. Näiden rikkomisten lisäksi kumpanakin vuotena ilmeni vähäisempiä rikkomisia, jotka johtivat varoitukseen mutta joita ei kirjattu. Tällaisia rikkomisia olivat esimerkiksi jakson kirjauskytkimen väärinkäyttö tai käytön laiminlyönti. Kaiken kaikkiaan tarkastusten määrä ylitti kertomusvuosina selvästi direktiivissä 88/599/ETY vaaditun vähimmäismäärän ja tietojen keruu on myös tehostunut. että se on selvästi ylittänyt Saksa korosti, tarkastusten yhden prosentin vähimmäisvaatimuksen. Tarkastettujen ulkomaalaisten kuljettajien suhteellisen suuri määrä selittyy Saksan mukaan sillä, että kauttakulkuliikenteen osuus Saksassa on todennäköisesti Euroopan suurimpia. Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 soveltamisalaan kuuluvien ajoneuvojen määrä vuosina 1995—1996 on hieman vähentynyt verrattuna vuosiin 1993—1994. Tämä ilmenee tiellä suoritettujen tarkastusten ja tiellä tarkastettujen työpäivien määristä. Tavarankuljetusyrityksen tiloissa tarkastettujen kuljettajien määrä on hieman lisääntynyt, mutta henkilöliikennettä harjoittavien yritysten tiloissa ja omaan lukuun kuljetustoimintaa harjoittavien osalta tarkastusten määrä on vähentynyt. Ajoaikoihin ja taukoihin liittyvien havaittujen rikkomisten määrä on huomattavasti lisääntynyt tavaraliikenteessä mutta ei henkilöliikenteessä. Vakavista rikkomisista määrätyt matkan keskeyttämiset ovat selvästi lisääntyneet. Lisäksi Saksa suosittelee komission kaksivuotisessa kertomuksessa esitettävien vakiotietojen esitysmuodon muuttamista niin, tulevissa sisältäisivät asetuksen (ETY) N:o 3821/85 kertomuksissa rikkomisista ja jäsenvaltioiden välisestä tiedonvaihtoon liittyvästä yhteistyöstä. esimerkiksi tarkempia että ne tietoja RVI kuin jatkoi (Alankomaiden Kertomusajanjaksona ennaltaehkäisevien menetelmien seuraamustoimenpiteissä. Täytäntöönpanosta Alankomaat korosti, että sen täytäntöönpanokäytännön painopiste on enemmän vastaavat ennaltaehkäisyssä viranomaiset pitävät tärkeämpänä näkyvää läsnäoloaan kuin "välittömien" sakkojen antamista. kansallinen kehittämistä liikenteenvalvontavirasto) parantaakseen asetuksen noudattamista. Tavoitteena on mahdollisimman hyvä yhteisymmärrys kuljetusyrittäjien kanssa siitä, miten he edellyttävät sääntöjen noudattamista yrityksissään. Näin tehtyjen sopimusten noudattamatta jättäminen on rikollista. Tätä menetelmää noudattaen jokainen yritys tarkastetaan ainakin kerran sovitun ajanjakson aikana. Jos näissä tarkastuksissa havaitaan vakavia rikkomisia, seuraamukset määrätään välittömästi. Jos tiellä suoritetuissa tarkastuksissa havaitaan täytäntöönpanotoimiin ryhdytään heti. rikkomisia, Tällaisia tarkastusten käytetään myöhemmin tietoja kohdistamiseksi tiettyihin kuljetusyrityksiin. jotka on kirjattava virallisesti, koskevia rikkomisia toivoi pystyvänsä 88/99/ETY säädetyn Portugali tarkastusten vähimmäismäärän ajanjaksolla 1999—2000 työsuojeluviranomaisten ja santarmien suorittamia tarkastuksia lukuun ottamatta. saavuttamaan direktiivissä Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti, että tämä oli ensimmäinen kerta, kun maan poliisiviranomaisten suorittamia tarkastuksia koskevat tiedot oli mahdollista liittää sen vastaukseen, koska aikaisemmin poliisin tietoja oli ollut vaikea saada. Poliisia koskevat jossa se toteuttaa täytäntöönpanotoimenpiteitä ajoaikojen Yhdistyneessä kuningaskunnassa, koska monet yksiköt eivät vielä kirjaa tietoja – tai jos ne sen tekevät, tiedot eivät silti ole kertomuksen edellyttämässä vakiomuodossa. tiedot eivät kuitenkaan vastaa todellista laajuutta, noudattamissäännöksiin liittyviä 12 ilmoitetaan vain Yhdistyneen kuningaskunnan Poliisia koskevat vastauksen liitteessä, jota ei voitu sisällyttää vakiolomakkeeseen. Siksi ajoaikoihin liittyvän täytäntöönpanotoiminnan laajuus näkyy todellista alhaisempana. tilastotiedot Muut jäsenvaltiot eivät esittäneet huomioita. 6. 2. Komission päätelmät ja huomiot Asetus (ETY) N:o 3820/85 muodostaa edelleen yhteisen perustan tieliikenteen harjoittajien enimmäisajo- ja lepoaikojen määräämiselle yhteisössä. Sen soveltaminen jäsenvaltioissa voi olla keskeinen tekijä pyrittäessä parantamaan tieliikenteen turvallisuutta, kuljetusten tehokkuutta ja tasapuolista kilpailua Euroopan unionissa. Komissio on kuitenkin tietoinen siitä, että jäsenvaltioilla on toisistaan poikkeavia käsityksiä tämän lainsäädännön sisällyttämisestä niiden omaan lainsäädäntöön. Tarkastusten ja valvonnan suorittamistiheys ja eri viranomaiset toimivat usein erillisten kansallisten sääntöjen alaisina. Rikkomisten seuraamukset ovat Joissakin jäsenvaltioissa useat täytäntöönpanoviranomaiset voivat antaa komission kertomusta varten osittaisia tietoja ilman, että kaikkia tietoja olisi sovitettu yhteen ja koottu vakiolomakkeelle, mikä vaikeuttaa tarkkojen vertailujen tekemistä. ankaruudeltaan eritasoisia. ja tehokkuus vaihtelevat ja että kiertää Lisäksi komissio tietää, että nykyisten valvontalaitteiden käyttöä on edelleen lisätä jäsenvaltioiden mahdollista täytäntöönpanon yhteensovittamisen varmistamiseksi. Siksi se kutsui lokakuussa 1995 kansalliset asiantuntijat koolle kaksipäiväiseen kokoukseen, jossa voitiin vaihtaa näkemyksiä asetuksen tulkintaan ja täytäntöönpanoon liittyvistä kysymyksistä. joka mahdollistaa Kokous osoittautui erittäin hyödylliseksi. Karolus-ohjelmaa, jäsenvaltioiden kansallisten täytäntöönpanoviranomaisten keskinäisen ymmärtämyksen lisäämiseksi. virkamiesvaihdon, yhteistyötä käytettiin tarpeen välisen myös on Belgiassa ja Luxemburgissa havaitaan yhä paljon useammin ulkomaalaisten kuin oman maan kansalaisten tekemiä rikkomisia. Tarkastettujen ulkomaalaisten ja oman maan joten täytäntöönpanokäytännössä ei näytä tapahtuvan kansallisuuteen perustuvaa syrjintää. Komissio seuraa kuitenkin edelleen tilannetta kaikissa jäsenvaltioissa. kansalaisten kuitenkin suuret, määrät ovat yhtä 6. 2. 1. Tietojen puute on edelleen ongelma Jäsenvaltioista saatujen ajantasaisten, yksityiskohtaisten ja riittävän kattavien tietojen puuttuminen vaikeuttaa edelleen yleisten vertailujen tekemistä. Syyt tähän vaihtelevat maasta toiseen. Tämän kertomuksen osalta Kreikka oli ainoa jäsenvaltio, joka ei tilastot toimittanut vastaustaan pyydetyssä muodossa. Lisäksi sen toimittamat sisältävät kyseisten kahden vuoden yhteismäärät, joita ei ole mahdollista jakaa ja eritellä kertomuksen kattamille kahdelle perättäiselle vuodelle. Komissio on joutunut vastentahtoisesti aloittamaan seuraamusmenettelyn Kreikkaa vastaan tämän asian selvittämiseksi. Itävalta ja Italia, jotka eivät toimittaneet viime kerralla mitään tietoja, vastasivat tällä kertaa, vaikka Itävallan vastaus koski vain vuotta 1996. Kaksi muuta yhteisön uusinta jäsentä, Suomi ja Ruotsi, joiden toimittamat tiedot olivat viime kerralla puutteelliset, ovat toimittaneet kattavammat vastaukset tältä vuosia 1995— 1996 koskevalta ajanjaksolta. 13 toimittavat edelleen vain yhteenlaskettuja lukuja – niiden Jotkin jäsenvaltiot vastaukset eivät edelleenkään vastaa yhtenäistä mallia. Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 6, 7, 8 ja 14 artiklan rikkomisista Suomi ja Itävalta eivät ole vielä onnistuneet toimittamaan yksityiskohtaisia tietoja, vaan ovat antaneet kunkin rikkomistyypin joka on voitu liittää vain yleiseen tilastoon. Lisäksi Ranska ei kokonaismäärän, erottele kotimaasta ja ulkomailta olevia kansalaisuuden vaan asuinpaikan mukaan, mikä voi aiheuttaa epätarkkuuksia vertailuissa. Belgian ja Portugalin toimivaltaiset viranomaiset toimittavat yhä epätäydelliset vastaukset, mikä merkitsee tarkastusten ja niiden yhteydessä havaittujen rikkomisten osalta pienempiä kokonaislukuja sekä näin ollen todennäköisesti kätkee koko täytäntöönpanotoiminnan todellisen tason. Yhdistynyt kuningaskunta on myös ilmoittanut, että sen poliisivoimilla on täytäntöönpanossa merkittävä osuus ja että se toivoo voivansa lähitulevaisuudessa toimittaa täydelliset tilastot näistä toiminnoista. 6. 2. 2. Useimmat jäsenvaltiot ovat saavuttaneet vaaditun tarkastusten vähimmäismäärän Täytäntöönpanoon liittyvien tarkastusten kokonaismäärä EU:ssa kasvaa edelleen. jäsenvaltioiden väliset erot. Jotkin niistä kuten Tähän yleiskuvaan kuuluvat eri Ranska, Portugali toisten osalta taas ja Espanja totesivat kasvun jatkuneen, täytäntöönpanon taso pysyi suurimmaksi osaksi ennallaan ja muutamat, kuten Saksa toiminnan vähentyneen, vaikka täytäntöönpanotoimien ja Luxemburg, määrä ylitti yhä huomattavasti vähimmäisvaatimuksen. ilmoittivat Portugalia koskevat tiedot osoittavat yleistä kasvusuuntausta. Tuloksena on, että yhteenvetotilastoissa tarkastettujen työpäivien määrän suhde tarkastettavien päivien vähimmäismäärään osoittaa Portugalin lisänneen tarkastuksia. tarkastusten Irlannissa asetuksen soveltamisalaan kuuluvien ajoneuvojen määrä on kasvanut merkittävästi. Näin ollen työpäivien koko määrä on lisääntynyt jyrkästi ja samalla kasvanut, vaadittujen mutta täytäntöönpanotoiminta vastaavasti. Siksi tarkastettavien päivien vähimmäismäärän tarkastettujen työpäivien määrän ja suhteeksi saatiin 130 prosenttia, kun se oli ollut vuosien 1993–1994 kertomuksessa 386 prosenttia. vähimmäismäärä lisääntynyt on myös kehitystä ei ole tätä useimmat prosentin Yleisesti katsoen vähimmäisvaatimuksen. Vuosien 1993–1994 tavoin Tanska, Saksa ja Espanja saavuttavat edelleen yli kahden prosentin täytäntöönpanoasteen, ja Saksan yli neljän prosentin tarkastussuhde pysyy unionin korkeimpana. jäsenvaltiot helposti ylittivät yhden Merkittävä huomio on myös se, että uudet jäsenvaltiot pystyivät nostamaan vuosien 1993—1994 alle yhden prosentin tarkastusastettaan yli prosenttiin (Suomi Itävalta 0,44 prosentista 1,78 prosenttiin, Ruotsi 0,13 prosentista 1,02 prosenttiin, 1,28 prosenttiin). Vaikka Belgia lisäksi tiedot, myös sen tarkastusaste kasvoi 0,66 prosentista 1,20 prosenttiin. toimitti vain osittaiset Näin ollen kaikki jäsenvaltiot Portugalia lukuun ottamatta kasvattivat tarkastustensa osuuden vaaditun yhden prosentin yläpuolelle. Vaikka Portugalia kehotettiin täytäntöönpanoviranomaistensa toimittamaan vastauksessaan kaikkien tiedot 14 tarkastuksista, niitä ei saatu. Kaikki Portugalin kansalliset tilastot yhteensovittavan yksikön puuttuminen voi estää näkemästä sitä, että maa itse asiassa täyttää direktiivissä asetetut vähimmäisvaatimukset. Portugali onkin ilmoittanut aikovansa vuonna 1999 saavuttaa täytäntöönpanon yhden prosentin vähimmäissuhteen, mutta tämä voi perustua vain tilastoihin, jotka jokin täytäntöönpanosta vastaavista elimistä on toimittanut. 6. 2. 3. Lepoaikaa koskevien säännösten rikkomiset vähenivät, mutta kaikkien muiden säännösten rikkomiset lisääntyivät Asetuksen 6 artiklan (ajoajat), 7 artiklan (tauot) ja 14 artiklan (liikenteen aikataulu ja työvuorolista) rikkomiset ovat lisääntyneet. Ajoaikoihin liittyvien rikkomisten osuus kaikista havaituista rikkomisista on pysynyt jatkuvasti merkittävänä (38 prosenttia) ja se on jopa kasvanut (34 prosentista vuosina 1993—1994). Ajoaikoihin liittyvien rikkomisten määrä ylitti kertomusajanjaksona lepoaikoja koskevien rikkomisten määrän ja on nyt suurin rikkomisten luokka. Taukoja koskevien säännösten havaitut rikkomiset ovat edelleen lisääntyneet ja niiden osuus on nyt 29 prosenttia. Liikenteen aikatauluihin ja työvuorolistoihin liittyvien rikkomisten määrä on palautunut aikaisempaan 4 prosenttiin kaikista havaituista rikkomisista. On huomattava, että näistä rikkomisista tietoja toimittaneiden jäsenvaltioiden määrä on suurempi kuin aikaisemmin. Kuitenkin voidaan todeta, että 8 artiklaan (lepoajat) liittyvien havaittujen rikkomisten osuus on tästä huolimatta pienentynyt vuosien 1993—1994 39 prosentista 29 prosenttiin vuosina 1995—1996. Tämä ilmiö ei johdu jäsenvaltioissa havaittujen rikkomisten määrän yleisestä laskusta – joissakin maissa kuten Tanskassa ja Portugalissa on tapahtunut jopa kasvua – vaan se on osoitus alueen kehityssuuntauksesta. Luvut näyttävät osoittavan, että kuljettajiin kohdistuvat paineet ajaa sallittua pidempiä aikoja suurenevat tieliikenteen alalla, vaikka asetus on jo säädetty joustavaksi. 6. 2. 4. Havaittujen rikkomisten määrä on lisääntynyt useimmissa jäsenvaltioissa Useimmissa jäsenvaltioissa kuten Tanskassa, Suomessa, Saksassa, Luxemburgissa, Portugalissa, Espanjassa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa havaittujen rikkomisten kokonaismäärä on lisääntynyt. Toisissa se taas on vähentynyt (Belgiassa, Ranskassa, Irlannissa ja Alankomaissa). Tähän tulokseen johtaneita syitä voi olla useita. Ensiksi se voi olla merkkinä tehtyjen rikkomisten määrän todellisesta kasvusta. Toiseksi se voi myös osoittaa, että täytäntöönpanoviranomaiset ovat kohdistaneet toimintansa paremmin. Se voi myös joissakin tapauksissa myös yksinkertaisesti olla merkkinä tietojen keruun ja vertailun tehostumisesta. Joka tapauksessa se antaa kuvan säännöistä piittaamattomuuden huolestuttavasta lisääntymisestä ja tarpeesta lisätä täytäntöönpanotoimia. Jäsenvaltioiden toimittamien lukujen tarkastelu mahdollistaa tiettyjä päätelmiä. Niistä maista, joissa rikkomisten määrä on lisääntynyt, Saksassa ja Luxemburgissa työpäivien kokonaismäärä ei ole kasvanut. Tarkastuksia suoritettiin vähemmän, mutta rikkomisia täytäntöönpanotoimien kohdistamisstrategiassa ei ole ilmoitettu suurista muutoksista, havaittujen rikkomisten määrän kasvu näyttää tässä tapauksessa merkitsevän lähinnä rikkomistapausten yleistä lisääntymistä. Kuuden jäsenvaltion (Tanskan, Suomen, Portugalin, Espanjan, Ruotsin enemmän. Näin havaittiin koska ollen, 15 työpäivien kokonaismäärä on ja Yhdistyneen kuningaskunnan) vastauksissa lisääntynyt. Suomea lukuun ottamatta näissä jäsenvaltioissa tehtiin myös enemmän tarkastuksia ja havaittiin paljon enemmän rikkomisia. Tämä kasvu on merkki täytäntöönpanon yleisestä kasvusuuntauksesta. Suomessa sen sijaan tarkastusten määrän lisääntyminen ei johtanut vastaavaan kasvuun havaittujen rikkomisten määrässä. tehostumisesta mutta myös rikkomisten määrän lisäsivät ja Ranska Jäsenvaltioista, joissa rikkomisten määrä on vähentynyt (Belgiassa, Ranskassa ja Irlannissa), Belgia ja myös täytäntöönpanotoimenpiteiden kokonaismäärää. Nämä tekijät voivat merkitä sitä, että rikkomisten suhteellinen osuus on alenemassa. Alankomaat työpäivien, vähentyneen. suoritettujen Hollantilaiset katsoivat, että havaittujen rikkomisten määrän väheneminen johtui niiden ennaltaehkäisevien alakohtaisesti täytäntöönpanotoimien onnistumisesta. rikkomisten määrän tarkastettujen suunnattujen tarkastusten havaittujen työpäivien erityisten ilmoitti ja Koko unionissa havaittujen rikkomisten kokonaismäärä näyttää yleisesti kasvaneen. Tarkastusten tehostaminen tai vähentäminen ei ilman muuta johda havaittujen rikkomisten määrän vastaavaan kasvuun tai pienenemiseen. Vaikka tämä voi joissakin tapauksissa olla merkkinä lisääntyneen tarkastustoiminnan pelotusvaikutuksesta, on ilmeistä, että suuressa osassa jäsenvaltioista lisääntynyt täytäntöönpanotoiminta auttaa kasvavan yhdenmukaistaa tuomisessa. Tarve täytäntöönpanoa koko unionin alueella on kysymys, johon komissio aikoo kiinnittää huomiota tulevassa tätä aihetta koskevassa kertomuksessaan neuvostolle. ongelman tehostaa esille ja 6. 2. 5. Rikkomisten havaitsemisluvut vaihtelevat suuresti Kaikkien havaittujen rikkomisten määrän ja tarkastettujen työpäivien kokonaismäärän suhde paljastaa suuret erot siinä, miten menestyksekkäästi jäsenvaltiot kohdistavat tarkastuksia mahdollisiin säännösten rikkojiin. Saksa ja Itävalta menestyivät parhaiten, kun Saksassa havaittiin 6,4 rikkomista 100 tarkastettua työpäivää kohti ja Itävallassa vastaava tulos oli 6. Seuraavina järjestyksessä olivat Italia (3,8 rikkomista), Espanja (1,9 rikkomista) Joissakin muissa jäsenvaltioissa havaittujen rikkomisten suhteellinen määrä alitti yhden rikkomisen sataa tarkastettua työpäivää kohti. (1,8 rikkomista). ja Alankomaat Tämä osoittaa, mitä etuja voidaan saavuttaa kokemusten vaihdolla ja omaksumalla koko unionissa tehokkaimmat sekä kansallisesti soveltuvat parhaat käytännöt. 6. 2. 6. Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 tulkintaa tarkennetaan edelleen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomioilla. Katettu ajanjakso ulottuu vuoden 1998 puoliväliin. Tuomioistuin vahvisti 30. huhtikuuta 1998 asiassa Clarke & Sons and Ferne, C-47/97, Rec. 1998 s. I-2147 antamassaan tuomiossa, että asetuksen 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuna säännöllisenä liikenteenä ei ole pidettävä sellaista matkustajien kuljetusta, joka toistuu useita kertoja osana matkanjärjestäjän kokonaisvarausta ja johon sisältyy yksi lentokentän ja hotellin välinen yhdensuuntainen matka, jolloin kenties poiketaan matkailunähtävyyden luo niin, että tarkkaa ajoreittiä ei ole ennalta vahvistettu. Näin ollen kyseiselle palvelulle ei voida myöntää poikkeusta asetuksen määräyksistä. Tuomioistuin tutki, mitä 'säännöllinen liikenne' tarkoittaa asetuksen 16 (ETY) N:o 684/92 3 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tärkeimpiä huomioon otettavia tekijöitä tulisi olla, että palvelu on kaikkien käytettävissä, sillä huolehditaan henkilöliikenteestä määrätyin väliajoin määrätyllä reitillä, palvelulle on ominaista tietty säännönmukaisuus, joka ilmenee esimerkiksi saataville asetetusta aikataulusta, eikä palvelu riipu asiakkaiden tekemistä varauksista, vaan kuljetusyritys on vahvistanut sen ennalta. Asiassa Sjöberg, C-387/96, Rec. 1998 s. I-1225 tuomioistuin ratkaisi, että asetuksen 13 artiklan 1 kohdan b alakohdan poikkeussäännöstä ajoneuvoista, joita viranomaiset käyttävät julkisiin palveluihin, joilla ei kilpailla ammattimaisen liikenteen harjoittajien kanssa, ei sovelleta sellaiselle yritykselle kuuluviin ajoneuvoihin, jonka pääoma on viranomaisen omistuksessa ja joka vastaa joukkoliikenteen järjestämisestä sellaisin joilla sille on tarjouskilpailun tuloksena myönnetty määräajaksi sopimuksin, yksinoikeus tähän. Vaikka tuomioistuin tunnusti komission näkökannan, jonka mukaan olennaista asiassa on kilpailun puuttuminen sopimuksen voimassaolon ajan, se ratkaisi asian komission kannan vastaisesti ja katsoi, että poikkeussäännöksiä olisi tulkittava – liikenneturvallisuuden takaaminen ja kilpailun vääristymisen estäminen. Kilpailun puuttumista ammattimaisen liikenteen harjoittajien kanssa ei tuomioistuimen mielestä olisi arvioitava vain sopimuksen voimassaolon aikana, vaan myös sinä ajankohtana, jolloin yksinoikeus julkisen palvelun tarjoamiseen myönnetään. Siksi tuomioistuin on selvittänyt, että käsite ajoneuvoista, joita viranomaiset käyttävät julkisiin palveluihin, tarkoittaa vain joilla ei kilpailla ammattimaisen liikenteen harjoittajien kanssa, ajoneuvoja, jotka eivät millään tavalla osallistu kilpailuun edes ennen sopimuksen tekemistä. suppeasti, asetuksen voitaisiin tarkoitus täyttää jotta 6. 2. 7. Digitaalisen ajopiirturin käyttöönotto lähestyy ja sen jäsenet edustavat jäsenvaltioita, Neuvosto on hyväksynyt 24. syyskuuta 1998 neuvoston asetuksen (EY) N:o 2135/98 4. Asetuksella muutetaan valvontalaitteista annettua asetusta (ETY) N:o 3821/85 sekä asetusten (ETY) N:o 3820/85 ja (ETY) N:o 3821/85 täytäntöönpanosta annettua direktiiviä 88/599/ETY. Näin se valmistaa maaperää uuden digitaalisen ajopiirturin käyttöönotolle. Ajopiirturin käyttöönottoa käsittelevä komitea on täytäntöönpanoelimiä, perustettu, työmarkkinaosapuolia ja valmistajia, jotka suunnittelevat uutta ajopiirturia koskevia teknisiä eritelmiä. Kun eritelmistä on sovittu, ne julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, ja julkaisemispäivästä yli 24 kuukauden kuluttua ensimmäistä kertaa käyttöön otettavissa ajoneuvoissa on oltava tällainen uusi valvontalaite. Lisäksi tavaraliikenteessä käytettäviin ajoneuvoihin, joiden enimmäispaino on yli 12 tonnia, ja henkilöliikenteessä käytettäviin ajoneuvoihin, joiden enimmäispaino on yli 10 tonnia, ja jos nämä ajoneuvot on rekisteröity ensimmäistä kertaa 1. tammikuuta 1996 tai sen jälkeen ja jos signaalien siirto ajoneuvossa olevaan valvontalaitteeseen tapahtuu kokonaan sähköisesti, on asennettava digitaalinen ajopiirturi silloin, kun niiden kyseinen laitteisto on vaihdettava. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ne voivat toimittaa kuljettajakortit viimeistään 21 kuukautta edellä mainittujen eritelmien julkaisemisen jälkeen. 3 4 EYVL L 74, 20. 3. 1992, s. 1. EYVL L 274, 9. 10. 1998, s. 1. 17 Komitea on saanut eritelmien valmistelun lähes valmiiksi ja niistä toivotaan päästävän sopimukseen vuoden 1999 loppuun mennessä. 6. 2. 8. Täytäntöönpanoa koskevien mielipiteiden vaihto liittyvistä Kansalliset asiantuntijat ovat kokoontuneet useita kertoja keskustelemaan ja vaihtamaan mielipiteitä asetuksen täytäntöönpanosta sekä viime aikoina myös kansalliset digitaaliseen ajopiirturiin asiantuntijat ovat tunnistaneet useita jäsenvaltioiden välisiä mielipide-eroavaisuuksia asetuksen säännösten tulkitsemisessa ja täytäntöönpanossa. Komissio on ottanut huomioon toisistaan eroavat näkemykset ja halun edistää yhdenmukaistettua lähestymistapaa. Käydyn rakentavan keskustelun kannustamana komissio aikoo aluksi puuttua näihin huolenaiheisiin tulevassa tehokasta ja yhdenmukaista täytäntöönpanoa koskevassa kertomuksessaan neuvostolle. asioista. Näissä kokouksissa 6. 2. 9. Työajan käyttöönotto tieliikenteen alalla tarkoituksena Komissio julkisti 18. marraskuuta 1998 joukon toimenpiteitä (KOM 662/98 lopull. ) 5, direktiivin 6 joiden työajan soveltamisalan ulkopuolelle nykyisin jäävät alat ja toiminnot sen piiriin. Tieliikenteen alalla sisällyttää yleisdirektiivin soveltamisalaan, ja ajohenkilöstöä varten, yrittäjäasemassa toimivat kuljettajat mukaan lukien, on tarkoitus antaa erillinen direktiivi. ajohenkilöstöön kuulumattomat järjestelyistä työntekijät tarkoitus annetun saattaa on on työnantajaliiton vastustuksen, Komissio oli valkoisessa kirjassaan alun perin suunnitellut työaikasäännösten sisällyttämistä asetukseen, mutta on sittemmin ottanut huomioon jäsenvaltioiden laajentaa säänneltävien esittämät varaumat, toimintojen järjestelyjen olevien monimuotoisuuden ja tarpeen tunnustaa toissijaisuusperiaate – ja on näistä syistä päätynyt ehdottamaan erillisen direktiivin säätämistä. Komission ehdotuksen mukaisesti työaikaa koskevat säännökset täydentäisivät ajo- ja lepoaikoja koskevia asetuksen perussääntöjä. jäsenvaltioissa valikoimaa, käytössä toiveet Parlamentti hyväksyi ensimmäisessä käsittelyssä komission ehdotuksen ja kannatti sääntöjen tiukentamista 7. Näin toimi myös talous- ja sosiaalikomitea 8. Tätä kertomusta laadittaessa asian käsittely neuvostossa jatkuu, mutta se on edistynyt vain vähän. 6. 2. 10. Loppuhuomautukset Ajo- ja lepoaikoja koskevien sääntöjen tehokas soveltaminen on kaikkien edun mukaista. Komissio kannustaa edelleen kaikkia jäsenvaltioita tekemään yhteistyössä aloitteita, joilla edistetään tietojen ja henkilöstön vaihtoa, ja järjestämään yhteisiä toimia. Tämä voi vain parantaa täytäntöönpanokäytäntöjä ja edistää asetuksen soveltamista koskevaa ymmärtämystä. 5 6 7 8 EYVL C 43, 17. 2. 1999, s. 1. EYVL L 307, 13. 12. 1993, s. 18. EYVL C 279, 1. 10. 1999, s. 270. EYVL C 138, 18. 5. 1999, s. 33. 18 koskevaa yhdenmukaista Komissio on parhaillaan laatimassa täytäntöönpanoa perustuu joka jäsenvaltioilta saatuihin tietoihin ja niihin mahdollisesti sisältyviin täytäntöönpanon tehostamista koskeviin ehdotuksiin. Digitaalisen ajopiirturin tulevan käyttöönoton on tarkoitus olla ensimmäinen askel kohti täytäntöönpanovaatimusten ja -käytäntöjen järjestelmällisempää ja laaja-alaisempaa uudistamista. ja osoitettua kertomusta, asetuksen tehokasta neuvostolle 19 Jäsenvaltio Seuraamustyyppi Lievät rikkomiset Vakavat rikkomiset Alankomaat Kustakin asetuksen säännöksen rikkomisesta on säädetty kiinteä sakko, jonka määrä on 45—1 365 euroa. Liite A Belgia Espanja Irlanti Italia Itävalta Ranska Ruotsi Suomi Tanska Yhdistynyt kuningaskunta Huomautus 62 euroa 30—284 euroa 248 euroa 284—1 388 luokka) euroa (ensimmäinen 1 388—2 414 (toinen luokka) 1 266 euroa ja/tai kuusi kuukautta vankeutta Vähintään 16 euroa. 4 447 euroa 37 euroa Enintään 1 517 euroa. 2,204 euroa tai enintään 6 viikkoa vankeutta 1. helmikuuta 1995 annetussa laissa 95–96 määriteltiin uusia rikkomisia ja kovennettiin säädettyjä toisista seuraamuksia. Vakavista voidaan rikkomisista määrätä enintään 30 489 euroa sakkoa ja yksi vuosi vankeutta. Sakot vaihtelevat 139 eurosta 231 euroon. Sakot riippuvat tuloista: 'päiväsakko' on 33,3 prosenttia henkilön päivittäisistä tuloista sosiaalimaksut vähennettyinä. Seuraamukset rikkomisista määräytyvät tämän päiväsakkoperusteen mukaisesti; määrättyjen 'päiväsakkojen' lukumäärä riippuu rikkomisen vakavuudesta. Keskimääräinen seuraamus näiden sääntöjen rikkomisesta on 120—137 euroa. Vähintään 53 euroa sakkoa kuljettajalle ja 132 euroa yritykselle; määrä riippuu rikkomisen luonteesta ja vakavuusasteesta. vaihtelevat liittyvien tai Kuljettajien ja ajoaikoihin ja piirturin rikkomisten käyttöön sallijien aiheuttajien 1 299 enimmäissakot eurosta (taso 3) 6 494 euroon (taso 5). Myös Pohjois-Irlannissa noudatetaan nyt euron enimmäisseuraamusta. Sakon lisäksi ja piirturilevyn piirturin sinetin muuttamisesta tai väärentämisestä langetetaan enintään kahden vuoden vankeusrangaistus. väärentämisestä samaa 6 494 Belgian, asiantuntijoiden vuonna 1995 toimittamiin lukuihin. Muista jäsenvaltioista tietoja ei toimitettu. Italian, Espanjan ja Ruotsin tiedot perustuvat näistä maista olevien kansallisten 20 LIITE B Tilastotiedot 1. 2. Tiedot ajalta 1. tammikuuta 1995 — 31. joulukuuta 1996. Suoritettavien tarkastusten vähimmäismäärän laskenta (direktiivin 88/599/ETY 2 artikla) 9 Jäsenvaltio Alankomaat (3) Belgia Espanja Irlanti (2) Italia Itävalta (1) Kreikka Luxemburg Portugali Ranska Ruotsi Saksa Suomi Tanska Yhdistynyt kuningaskunta Työpäivien määrä kuljettajaa kohti kyseisenä ajanjaksona - a - Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 soveltamisalaan kuuluvien ajoneuvojen kokonaismäärä (vuotuinen keskiarvo) - b - Työpäivien kokonaismäärä a x b Tarkastusten vähimmäismäärä (1 % c:stä) - c - - d - 500 440 480 460 390 240 450 430 480 400 480 440 440 464 107 738 153 500 350 000 127 652 663 903 115 502 14 596 137 500 521 875 200 000 758 113 43 500 45 000 432 909 53 869 000 67 540 000 168 000 000 58 719 920 258 922 170 27 720 480 6 568 200 59 125 000 250 500 000 40 000 000 363 894 240 19 100 000 19 800 000 200 869 776 538 690 675 400 1 680 000 587 199 2 589 221 277 205 65 682 591 250 2 505 000 400 000 3 638 942 191 000 198 000 2 008 698 Huomautukset (1) (2) (3) julkisiin valtiossa palveluihin käytettävien 1. tammikuuta 1996 — 31. joulukuuta 1996. Luvut koskevat yli 1 524 kiloa painavien tavarankuljetukseen tarkoitettujen ajoneuvojen ja suurten ajoneuvojen kokonaismäärää. Osa näistä ajoneuvoista ei kuuluisi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 soveltamisalaan. Luvuista ei ole kuitenkaan käytettävissä erittelyä. Alankomaat selitti, että sarakkeeseen (b) kuuluviksi ilmoitettujen ajoneuvojen määrä on tässä alhaisempi kuin vuosia 1993—1994 koskevassa tutkimuksessa. Viimeksi mainittuna ajanjaksona määrän merkittävä lisääntyminen (verrattuna ajanjaksoon 1991—1994) johtuu oletettavasti sellaisten luvanhaltijoiden huomattavasta lisääntymisestä, jotka eivät tuolloin olleet riittävän hyvin tietoisia siitä, tuliko heidän käytössään oleviin ajoneuvoihin soveltaa asetuksen säännöksiä. Taulukon 2 sarakkeissa (c) ja (d) ilmoitetut, myös pienemmät luvut johtuvat suoraan tästä. rekisteröityjen 9 EYVL L 325 29. 11. 1988. s. 55. 21 3. 3. 1 Tarkastukset Tiellä suoritetut tarkastukset Jäsenvaltio Liikennetyyppi Alankomaat Belgia Espanja Irlanti Italia Itävalta (1) Kreikka Luxemburg Portugali Ranska (5) Ruotsi Saksa Suomi Tanska Yhdistynyt kuningaskunta henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne yhteensä (2) henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne yhteensä (2) henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne yhteensä (2) henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne yhteensä (2) henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne yhteensä (4) henkilöliikenne tavaraliikenne yhteensä (4) henkilöliikenne tavaraliikenne ETY-maista Kolmansista maista Yhteensä ulkomailta kotimaasta 3 906 90 683 5 294 73 689 297 521 1 120 603 9 634 42 663 55 090 71 268 825 245 792 6398 45 758 489 6091 13 869 86 020 123 977 23. 802 466. 591 4 969 92 948 98 476 221 005 3 571 455 muista jäsenvaltioista 1 311 32 558 6 235 76 734 50 424 177 198 1 795 5 056 7 383 13 450 107 403 11 597 10 119 443 7901 2 127 10 319 15 251 139 7 120 135 2 445 7 669 19 455 273 284 804 1 439 10 557 55 3 006 7 794 46 155 193 1 040 1 442 715 15 988 16 744 80 713 1 915 614 181 2 793 3 001 108 365 2 073 170 1 450 39 678 6 370 79 179 58 093 196 653 11 702 48 003 63 277 14 889 117 960 66 3 603 17 913 489 8 056 2 320 11 359 16 693 11 242 132 820 896 18 781 19 745 189 078 3 988 784 68 000 (3) - - 121 600 66 678 437 298 3 862 26 189 327 650 3 039 4 512 29 228 Huomautukset (1) (2) 1. tammikuuta 1996 — 31. joulukuuta 1996. Tämä kokonaismäärä sisältää tilastotiedot ajoneuvosta, tavaraliikenteessä tai henkilöliikenteessä käytettyihin ajoneuvoihin. ETY yhteensä kotimaiset mukaan lukien. Jos jäsenvaltiot eivät pystyneet toimittamaan yksityiskohtaisempia lukuja. Ranska ei erottele kotimaasta ja ulkomailta olevia kansalaisuuden vaan asuinpaikan mukaan. joita ei ole eritelty kuuluviksi (3) (4) (5) 22 3. 2 Yritysten tiloissa tarkastetut kuljettajat Jäsenvaltio Henkilöliikenne Tavaraliikenne Liikenne omaan lukuun Liikenne vuokraa tai palkkiota vastaan Alankomaat Belgia Espanja Irlanti Italia Itävalta (1) Kreikka Luxemburg Portugali Ranska Ruotsi Saksa Suomi Tanska Yhdistynyt kuningaskunta 4 690 106 18 510 455 794 801 632 4 757 12 739 445 26 384 - 7 274 9 242 3 906 62 272 5 357 2 174 9 372 2 893 9 876 110 041 1 295 112 180 11 000 (2) - 34 310 2 832 56 9 538 2 264 (3) 6 410 399 71 244 3 447 (3) 3 162 6 927 44 - 3 467 37 23 966 58 - 119 313 726 - 4 938 28 882 Huomautukset (1) (2) (3) 1. tammikuuta 1996 —31. joulukuuta 1996. Toimitettu kokonaismäärä. Tähän määrään eivät sisälly 101 kuljetusta, joita ei voitu eritellä kuuluviksi omaan lukuun taikka vuokraa tai palkkiota vastaan suoritettuihin kuljetuksiin. 23 3. 3 Tiellä tarkastetut työpäivät Jäsenvaltio Liikennetyyppi ETY-maista Kolmansista maista Yhteensä ulkomailta Alankomaat Belgia Espanja Irlanti Italia Itävalta (1) Kreikka Luxemburg Portugali Ranska (5) Ruotsi Saksa Suomi Tanska Yhdistynyt kuningaskunta henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne yhteensä (2) henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne yhteensä (2) henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne yhteensä (2) henkilöliikenne tavaraliikenne henkilöliikenne tavaraliikenne yhteensä (4) henkilöliikenne tavaraliikenne yhteensä henkilöliikenne tavaraliikenne muista jäsenvaltioista 2 622 65 116 24 104 297 721 78 948 287 414 608 4 068 70 082 195 622 33 2 337 35 849 988 26 083 3 829 11 928 21 779 kotimaasta 7 812 181 366 15 387 254 982 445 552 1 713 091 3 134 50 959 236 309 2 763 763 2 339 19 307 133 855 1 159 18 912 24 304 123 748 155 949 75 743 1 587 879 14 051 287 734 302 825 411 473 6 792 922 278 14 240 564 10 048 13 848 30 692 104 108 4 789 36 983 171 8 977 23 345 105 431 1 316 2 401 4 571 2 900 79 356 24 668 307 769 92 796 318 106 3 846 55 135 74 871 232 605 204 11 314 59 194 1 093 26 514 5 145 14 329 26 350 37 681 495 061 2 753 56 870 59 824 243 299 5 506 520 2 173 47 547 49 841 119 627 3 008 370 580 9 323 9 983 123 672 2 498 150 221 000 (3) - - - 484 364 180 639 1 553 063 18 046 91 179 1 020 3 445 13 635 21 491 104 814 Huomautukset (1) (2) 1. tammikuuta 1996 —31. joulukuuta 1996. Tämä kokonaismäärä sisältää tilastotiedot ajoneuvosta, tavaraliikenteessä tai henkilöliikenteessä käytettyihin ajoneuvoihin. ETY-maista yhteensä kotimaasta olevat mukaan lukien. Jos jäsenvaltiot eivät pystyneet toimittamaan yksityiskohtaisempia lukuja. Ranska ei erottele kotimaasta ja ulkomailta olevia kansalaisuuden vaan asuinpaikan mukaan. joita ei ole eritelty kuuluviksi (3) (4) (5) 24 3. 4 Yritysten tiloissa tarkastetut työpäivät Jäsenvaltio Henkilöliikenne Tavaraliikenne Alankomaat Belgia Espanja Irlanti Italia Itävalta (1) Kreikka Luxemburg Portugali Ranska Ruotsi Saksa Suomi Tanska Yhdistynyt kuningaskunta 187 600 5 463 293 693 37 068 36 359 12 619 3 222 852 233 789 10 286 401 801 5 115 320 065 Liikenne omaan lukuun Liikenne vuokraa tai palkkiota vastaan 28 320 256 400 222 437 258 129 (3) 5 910 38 287 489 - 38 297 271 259 196 1 667 954 391 078 (3) 337 095 124 002 15 841 - 1 832 532 23 483 - 284 720 200 555 1 596 698 612 200 150 708 150 017 33 686 38 840 1 637 040 35 076 1 450 369 118 500 (2) 26 849 1 294 107 187 633 1 097 522 Huomautukset (1) (2) (3) 1. tammikuuta 1996 —31. joulukuuta 1996. Ilmoitettu kokonaismäärä. Tähän määrään eivät sisälly 61 kuljetusta, joita ei voitu eritellä kuuluviksi omaan lukuun taikka vuokraa tai palkkiota vastaan suoritettuihin kuljetuksiin. 25 4. Rikkomiset Kirjattujen rikkomisten määrä 4. 1 Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 6 artikla: ajoajat Jäsenvaltio Rikkomistyyppi HENKILÖLIIKENNE TAVARALIIKENNE koti- maasta ETY- mais- ta kolman- sista maista yhteensä ulkomailta koti- maasta ETY- maista kolman- sista maista yhteensä ulko- mailta HENKILÖ- JA TAVARA- LIIKENNE koti- maasta ulko- mailta Alankomaat Belgia Espanja Irlanti Italia - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa 19 - - 79 - - 23 843 41 323 55 18 13 579 215 34 12 - - 146 - - 97 - 4 2 1 29 17 1 - - - - - - 1 0 0 51 3 - 12 - - 146 - - 97 - - 5 2 1 80 20 1 2 915 781 - 89 1 715 - - 2 340 - - 2 - 1 756 43 144 8 760 954 854 43 17 13 404 26 63 27 - - 69 - - - - - 76 6 - 808 2 934 820 - - 2 409 2 - 43 17 13 480 32 63 - 89 1 794 - - 23 843 41 23 1 811 61 157 9 339 1 169 888 - - 2 555 2 - 97 - - 48 19 14 560 52 64 26 Jäsenvaltio Rikkomistyyppi HENKILÖLIIKENNE TAVARALIIKENNE koti- maasta ETY- mais- ta kolman- sista maista yhteensä ulkomailta koti- maasta ETY- maista kolman- sista maista yhteensä ulko- mailta HENKILÖ- JA TAVARA- LIIKENNE koti- maasta ulko- mailta Itävalta (1) Kreikka Luxemburg Portugali Ranska (3) Ruotsi (2) - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - - - 258 - - 1 - - 16 - - - - - 6 - - 1 - - 22 - - 54 176 - - 2048 7 - - - 99 - - - - - 11 - - 176 - - 110 - - 54 - - 2 306 7 - 11 381 131 177 - - 132 - - 5 856 57 } } 156 } } } } 59 } } } } 8 } } } } 67 } } } } 638 } } } } 274 } } } } 31 } } } } 305 } } } } 794 } } } } 372 } } 27 Saksa Suomi (1) Tanska (2) Yhdistynyt kuningas- kunta - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään - kahdessa viikossa - päivittäinen ajoaika - kuudessa päivässä enintään (4) - kahdessa viikossa 10 780 931 593 1 524 260 244 58 070 24 598 82 668 271 024 84 192 1 288 528 17 14 } } 10 } } 2 - 1 44 - 7 6 2 2 - 1 23 16 6 525 3 086 426 39 1 378 3 347 1 804 3 386 7 813 3 614 1 827 3 402 } } 617 } } 4 - 2 1 427 172 - 43 - 8 4 - 0 176 1 471 - 8 - 50 180 - 10 (1) (2) (3) (4) Eriteltyjä lukuja ei ole toimitettu. Ajoaikoihin liittyvät rikkomiset yhteensä ilman erittelyä tyypeittäin. Ranska ei erottele kotimaasta ja ulkomailta olevia kansalaisuuden vaan asuinpaikan mukaan. Kuudessa päivässä noudatettavaan enimmäisajoaikaan liittyvät rikkomiset sisältyvät viikoittaista lepoaikaa koskeviin rikkomisiin. 28 4. 2 Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 7 artikla: tauot Jäsenvaltio Rikkomistyyppi HENKILÖLIIKENNE TAVARALIIKENNE koti- maasta ETY- mais- ta kolman- sista maista yhteensä ulkomailta koti- maasta ETY- maista kolman- sista maista yhteensä ulko- mailta HENKILÖ- JA TAVARALIIKENNE koti- maasta ulko- mailta Alankomaat Belgia Espanja Irlanti Italia Itävalta (1) Kreikka Luxemburg Portugali - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot 110 - 7 5 10 611 - 132 41 631 137 4 - 69 6 2 - 8 9 46 - 8 4 29 2 - 8 21 3 - - - - - - 10 3 - - 3 - 1 255 - 210 146 719 532 7 108 1 783 36 - 1 942 457 68 - 385 111 89 38 242 107 157 14 89 22 1 - 14 2 - 1 47 9 - 1 11 2 69 - 399 113 89 39 289 116 157 15 100 24 1 365 - 217 151 10 611 851 573 7 739 1 920 40 - 2 011 463 71 - 407 122 46 97 43 328 121 157 23 124 27 2 - 8 9 46 8 4 39 5 - - 24 3 29 Jäsenvaltio Rikkomistyyppi HENKILÖLIIKENNE TAVARALIIKENNE koti- maasta ETY- mais- ta kolman- sista maista yhteensä ulkomailta koti- maasta ETY- maista kolman- sista maista yhteensä ulko- mailta HENKILÖ- JA TAVARA- LIIKENNE koti- maasta ulko- mailta 6 898 2 869 Ranska (3) Ruotsi Saksa Suomi (1) Tanska (2) Yhdistynyt kuningas- kunta (4) - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot - yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa - liian lyhyet tauot 134 35 6 41 233 97 24 121 367 162 6 233 6 134 494 140 113 132 607 272 108 838 112 291 27 069 17 015 9 091 3 627 36 160 20 642 115 071 118 425 36 767 20 914 145 2 500 208 - - - 6 025 78 2 80 6 233 80 (1) (2) (3) (4) Eriteltyjä lukuja ei ole toimitettu. Ilmoitettu kokonaismäärä. Taukoihin liittyvien rikkomisten ilmoitettu kokonaismäärä. Ranska ei erottele kotimaasta ja ulkomailta olevia kansalaisuuden vaan asuinpaikan mukaan. 'Liian lyhyet tauot' -rikkomisluokka sisältyy luokan 'yli 4,5 tunnin ajo ilman taukoa' lukuihin. 30 4. 3 Asetuksen (ETY) N:o 3280/85 8 artikla: lepoajat Jäsenvaltio Rikkomis- tyyppi HENKILÖLIIKENNE TAVARALIIKENNE koti- maasta ETY- mais- ta kolman- sista maista yhteensä ulkomailta koti- maasta ETY- maista kolman- sista maista yhteensä ulko- mailta HENKILÖ- JA TAVARA- LIIKENNE koti- maasta ulko- mailta 892 - 43 18 1 969 241 70 7 196 62 19 - 26 25 - - 1 1 20 1 Alankomaat - päivässä Belgia Espanja Irlanti Italia - viikossa - päivässä - viikossa - päivässä - viikossa - päivässä - viikossa - päivässä - viikossa Itävalta (1) - päivässä - viikossa Kreikka - päivässä - viikossa Luxemburg - päivässä - viikossa - - - 1 - - 3 - - - 15 1 - - 43 - 53 - - - 31 8 - - 807 - 1 345 16 14 - 219 31 7 508 13 538 19 1 969 241 3 128 131 2 864 1 287 826 - 1 374 41 - - 15 1 254 33 82 5 28 3 82 6 19 - 29 25 - - 1 1 35 2 - 1 6 616 13 764 - 495 1 292 1 16 3 058 124 2 668 1 225 14 - 188 23 28 3 82 5 31 Jäsenvaltio Rikkomis- tyyppi HENKILÖLIIKENNE TAVARALIIKENNE HENKILÖ- JA TAVARA- LIIKENNE koti- maasta ETY- mais- ta kolman- sista maista yhteensä ulkomailta koti- maasta ETY- maista kolman- sista maista yhteensä ulkomailta koti- maasta ulko- mailta Ranska (2) - päivässä Ruotsi - viikossa - päivässä - viikossa 276 152 6 158 462 521 44 565 11 921 5 342 175 738 126 723 Saksa - päivässä 10 365 2 454 - viikossa 1 780 14 170 8 2 624 194 108 43 111 20 452 63 563 204 473 66 187 22 6 466 2 545 29 2 574 8 246 2 596 Suomi (1) Tanska Yhdistynyt kuningas- kunta - päivässä - viikossa - päivässä - viikossa - päivässä - viikossa 333 (3) 291 173 15 2 27 1 42 3 2 662 1 147 3 110 (3) 458 144 52 15 510 159 2 953 1 320 552 162 Huomautukset (1) (2) (3) Eriteltyjä lukuja ei ole toimitettu. Ranska ei erottele kotimaasta ja ulkomailta olevia kansalaisuuden vaan asuinpaikan mukaan. Päivässä ja viikossa noudatettaviksi säädettyjä lepoaikoja koskevat rikkomiset yhteensä. 32 4. 4 Asetuksen (ETY) N:o 3820/85 14 artikla: liikenteen aikataulu ja työvuorolista Jäsenvaltio Alankomaat Belgia Espanja Irlanti Italia Itävalta (1) Kreikka Luxemburg Portugali Ranska (2) Ruotsi Saksa Suomi (1) Tanska Yhdistynyt kuningaskunta Rikkomis- tyyppi - virheellinen - väärin noudatettu - virheellinen - väärin noudatettu - virheellinen - väärin noudatettu - virheellinen - väärin noudatettu - virheellinen - väärin noudatettu - virheellinen - väärin noudatettu - virheellinen - väärin noudatettu - virheellinen - väärin noudatettu - virheellinen - väärin noudatettu - virheellinen - väärin noudatettu - virheellinen - väärin noudatettu - virheellinen - väärin noudatettu - virheellinen - väärin noudatettu - virheellinen - väärin noudatettu - virheellinen - väärin noudatettu Kotimaasta ETY-maista Kolmansista maista Yhteensä ulkomailta - - - 87 12 939 31 784 68 - 68 17 - - 89 23 57 106 56 125 - 10 } } 274 (3) } } } 1 (3) } 1 - - 203 40 157 3 - - - - 10 5 7 3 7 2 10 - - - - - - 6 - - - 1 - - - 1 - - - 1 1 4 - - - 1 - - 209 40 157 3 1 - - - 11 5 7 3 8 3 14 - - - } } 102 (3) } (1) (2) Eriteltyjä lukuja ei ole toimitettu. Ranska erottelee kotimaasta ja ulkomailta olevat asuinpaikan mukaan eikä kansalaisuuden mukaan. 33


title: Verordnung (EG) Nr. 338/2000 der Kommission vom 15. Februar 2000 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: L 43/12 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 16. 2. 2000 VERORDNUNG (EG) Nr. 338/2000 DER KOMMISSION vom 15. Februar 2000 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, (2) ihrem Anhang angeführten Erzeugnisse und Zeiträume festgelegt. In Anwendung der genannten Kriterien sind die im Anhang zur vorliegenden Verordnung ausgewiesenen pauschalen Einfuhrwerte zu berücksichtigen — gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 3223/94 der Kommission vom 21. Dezember 1994 mit Durchführungsbestimmungen zur Einfuhrregelung für Obst und Gemüse (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1498/98 (2), insbesondere auf Artikel 4 Absatz 1, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) Die in Anwendung der Ergebnisse der multilateralen Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde von der Kommission festzulegenden, der pauschalen Einfuhrwerte zu berücksichtigenden Kriterien sind in der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 für die in zur Bestimmung HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 genannten pauschalen Einfuhrwerte sind in der Tabelle im Anhang zur vorliegenden Verordnung festgesetzt. Diese Verordnung tritt am 16. Februar 2000 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 15. Februar 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 337 vom 24. 12. 1994, S. 66. (2) ABl. L 198 vom 15. 7. 1998, S. 4. 16. 2. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 43/13 zu der Verordnung der Kommission vom 15. Februar 2000 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise ANHANG KN-Code Drittland-Code (1) (EUR/100 kg) Pauschaler Einfuhrpreis 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 624 999 052 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 220 624 999 052 204 999 052 204 464 600 624 999 052 600 999 060 400 404 720 728 999 388 400 528 720 999 53,2 245,4 149,3 132,6 159,4 146,0 217,7 217,7 133,2 58,3 141,9 111,1 38,0 38,8 41,1 23,6 62,0 40,7 53,6 70,2 61,9 68,1 63,1 120,7 79,9 64,9 79,3 39,7 64,9 52,3 48,4 89,2 84,4 76,2 82,9 76,2 102,8 109,1 100,3 55,0 91,8 (1) Nomenklatur der Länder gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2543/1999 der Kommission (ABl. 307 vom 2. 12. 1999, S. 46). Der Code „999“ steht für „Verschiedenes“


title: Verordening (EG) nr. 341/2000 van de Commissie van 15 februari 2000 tot vaststelling van de koers voor de omrekening van bepaalde bedragen met betrekking tot bepaalde soorten rechtstreekse steun en structuur- of milieumaatregelen

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
aid per hectare
environmental policy
exchange rate
structural policy

formats: html pdf print

text: 16. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 43/19 VERORDENING (EG) Nr. 341/2000 VAN DE COMMISSIE van 15 februari 2000 tot vaststelling van de koers voor de omrekening van bepaalde bedragen met betrekking tot bepaalde soorten rechtstreekse steun en structuur- of milieumaatregelen DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 2799/98 van de Raad van 15 december 1998 tot vaststelling van het agromonetaire stelsel voor de euro (1), Gelet op Verordening (EG) nr. 1410/1999 van de Commissie van 29 juni 1999 tot wĳziging van Verordening (EG) nr. 2808/98 houdende bepalingen voor de toepassing van het agromonetaire stelsel voor de euro in de landbouwsector (2), en met name op artikel 2, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) Volgens artikel 42 van Verordening (EG) nr. 2342/1999 van de Commissie (3) tot vaststelling van uitvoeringsbe- palingen van Verordening (EG) nr. 1254/1999 van de Raad van 17 mei 1999 houdende een gemeenschappe- lĳke ordening der markten in de sector rundvlees met betrekking tot de premieregelingen (4), geldt de datum van indiening van de premieaanvraag als ontstaansfeit op grond waarvan wordt bepaald aan welk jaar de premies worden toegerekend voor de dieren waarvoor de premieregelingen in de rundvleessector worden toege- past. Op grond van het bepaalde in artikel 43 van die verordening worden deze premies in nationale valuta omgerekend aan de hand van het pro rata temporis berekende gemiddelde van de wisselkoersen die van toepassing zĳn in de maand december die voorafgaat aan het jaar van toerekening. Volgens artikel 4, lid 2, van Verordening (EG) nr. 2808/ 98 van de Commissie van 22 december 1998 houdende bepalingen voor de toepassing van het agromonetaire stelsel voor de euro in de landbouwsector (5), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1410/1999, is het ontstaansfeit voor de wisselkoers voor bedragen in het kader van structuur- of milieumaatregelen 1 januari van het jaar waarin het besluit tot toekenning van de steun wordt genomen. Luidens artikel 4, lid 3, van Verorde- ning (EG) nr. 2808/98 is de voor de omrekening toe te passen koers het pro rata temporis berekende gemid- delde van de wisselkoersen in de maand vóór de datum van het ontstaansfeit. Volgens artikel 12 van Verordening (EG) nr. 293/98 van de Commissie van 4 februari 1998 houdende vaststel- ling van de ontstaansfeiten voor de sector groenten en fruit, voor de sector verwerkte producten op basis van groenten en fruit, voor sommige maatregelen in de levende planten en producten van de bloe- sector (1) PB L 349 van 24. 12. 1998, blz. 1. (2) PB L 164 van 30. 6. 1999, blz. 53. (3) PB L 281 van 4. 11. 1999, blz. 30. (4) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 21. (5) PB L 349 van 24. 12. 1998, blz. 36. menteelt en voor sommige in bĳlage I van het EG- Verdrag genoemde producten en houdende intrekking van Verordening (EG) nr. 1445/93 (6), laatstelĳk gewĳ- zigd bĳ Verordening (EG) nr. 1410/1999, is de koers voor de jaarlĳkse omrekening in nationale valuta van het in artikel 2 van Verordening (EG) nr. 790/89 van de Raad (7), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1825/97 van de Commissie (8), vastgestelde maximum- bedrag per hectare van de steun voor verbetering van kwaliteit en afzet in de sector dopvruchten en sint-jans- brood gelĳk aan het pro rata temporis gewogen gemid- delde van de wisselkoersen in de maand vóór 1 januari van de jaarlĳkse referentieperiode in de zin van artikel 19 van Verordening (EEG) nr. 2159/89 van de Commissie (9), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1363/95 (10). Volgens artikel 6, lid 2, van Verordening (EEG) nr. 2700/ 93 van 30 september 1993 tot vaststelling van uitvoe- ringsbepalingen inzake de premie ten behoeve van schapen- en geitenvleesproducenten (11), laatstelĳk gewĳ- zigd bĳ Verordening (EG) nr. 1410/1999, is de koers voor de omrekening van het premiesaldo in de sector schapen- en geitenvlees gelĳk aan het pro rata temporis gewogen gemiddelde van de wisselkoersen in de maand vóór de laatste dag van het verkoopseizoen waarvoor de premie wordt toegekend. Volgens artikel 6, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 2700/ 93 is de koers voor de omrekening van het premievoor- schot in de sector schapen- en geitenvlees het pro rata temporis gewogen gemiddelde van de wisselkoersen in de maand vóór de eerste dag van het verkoopseizoen waarvoor de premie wordt toegekend, (4) (5) HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De koers voor de omrekening van: 1. — de in Verordening (EG) nr. 1254/1999 bedoelde premies in de rundvleessector, — het in artikel 2 van Verordening (EEG) nr. 790/89 vastge- stelde maximumbedrag per hectare van de steun voor verbetering van kwaliteit en afzet in de sector dopvruchten en sint-jansbrood, en — de in artikel 5 van Verordening (EG) nr. 2799/98 bedoelde bedragen in verband met structuur- of milieumaatregelen is vastgesteld in bĳlage I. (6) PB L 30 van 5. 2. 1998, blz. 16. (7) PB L 85 van 30. 3. 1989, blz. 6. (8) PB L 260 van 23. 9. 1997, blz. 9. (9) PB L 207 van 19. 7. 1989, blz. 19. (10) PB L 132 van 16. 6. 1995, blz. 8. (11) PB L 245 van 1. 10. 1993, blz. 99. L 43/20 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 16. 2. 2000 De koers voor de omrekening van het premiebedrag en het saldo als bedoeld in artikel 5, lid 6, vierde 2. alinea, van Verordening (EG) nr. 2467/98 van de Raad (1) en voor het in mindering te brengen bedrag als bedoeld in artikel 4 van Verordening (EEG) nr. 3493/90 van de Raad (2) is vastgesteld in bĳlage II. 3. De koers voor de omrekening van het in artikel 5, lid 6, tweede alinea, van Verordening (EG) nr. 2467/98 bedoelde voorschot en voor het in mindering te brengen bedrag als bedoeld in artikel 4 van Verordening (EEG) nr. 3493/90 is vastgesteld in bĳlage III. Deze verordening treedt in werking op de zevende dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 15 februari 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 312 van 20. 11. 1998, blz. 1. (2) PB L 337 van 4. 12. 1990, blz. 7. 16. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 43/21 BĲLAGE I In artikel 1, lid 1, bedoelde omrekeningskoers 1 EUR = (gemiddelde 1. 12. 1999 — 31. 12. 1999) 7,44023 Deense kroon 329,655 Griekse drachme 8,58622 0,626674 Zweedse kroon Pond sterling BĲLAGE II In artikel 1, lid 2, bedoelde omrekeningskoers 1 EUR = (gemiddelde 2. 12. 1999 — 1. 1. 2000) 7,44036 Deense kroon 329,705 Griekse drachme 8,58643 0,626326 Zweedse kroon Pond sterling BĲLAGE III In artikel 1, lid 3, bedoelde omrekeningskoers 1 EUR = (gemiddelde 3. 12. 1999 — 2. 1. 2000) 7,44048 Deense kroon 329,762 Griekse drachme 8,58502 0,626045 Zweedse kroon Pond sterling


title: Regolamento (CE) n. 338/2000 della Commissione, del 15 febbraio 2000, recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

text: L 43/12 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 16. 2. 2000 REGOLAMENTO (CE) N. 338/2000 DELLA COMMISSIONE del 15 febbraio 2000 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 3223/94 della Commissione, del 21 dicembre 1994, recante modalità di applicazione del regime di importazione degli ortofrutticoli (1), modificato da ultimo dal in particolare l'articolo 4, regolamento (CE) n. 1498/98 (2), paragrafo 1, considerando quanto segue: (1) Il regolamento (CE) n. 3223/94 prevede, in applicazione dei risultati dei negoziati commerciali multilaterali nel quadro dell'Uruguay Round, i criteri in base ai quali la Commissione fissa i valori forfettari all'importazione dai paesi terzi, per i prodotti e per i periodi precisati nell'al- legato. (2) In applicazione di tali criteri, i valori forfettari all'impor- tazione devono essere fissati ai livelli figuranti nell'alle- gato del presente regolamento, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I valori forfettari all'importazione di cui all'articolo 4 del rego- lamento (CE) n. 3223/94 sono fissati nella tabella riportata nell'allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 16 febbraio 2000. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 15 febbraio 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 337 del 24. 12. 1994, pag. 66. (2) GU L 198 del 15. 7. 1998, pag. 4. 16. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 43/13 al regolamento della Commissione, del 15 febbraio 2000, recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli ALLEGATO Codice NC Codice paesi terzi (1) (EUR/100 kg) Valore forfettario all'importazione 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 624 999 052 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 220 624 999 052 204 999 052 204 464 600 624 999 052 600 999 060 400 404 720 728 999 388 400 528 720 999 53,2 245,4 149,3 132,6 159,4 146,0 217,7 217,7 133,2 58,3 141,9 111,1 38,0 38,8 41,1 23,6 62,0 40,7 53,6 70,2 61,9 68,1 63,1 120,7 79,9 64,9 79,3 39,7 64,9 52,3 48,4 89,2 84,4 76,2 82,9 76,2 102,8 109,1 100,3 55,0 91,8 (1) Nomenclatura dei paesi stabilita dal regolamento (CE) n. 2543/1999 della Commissione (GU L 307 del 2. 12. 1999, pag. 46). Il codice «999» rappresenta le «altre origini»


title: PREGUNTA ESCRITA P-0486/00 de Raffaele Costa (PPE-DE) a la Comisión. Remuneración de los funcionarios del Banco Europeo de Inversiones (BEI).

eurovoc_concepts:
European Investment Bank
confidentiality
decision-making body (EU)
pay cut
remuneration of work
tax on income
wage cost

text: 24. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 303 E/197 (2000/C 303 E/225) PREGUNTA ESCRITA E-0473/00 de Olivier Dupuis (TDI) a la Comisi(cid:243)n (24 de febrero de 2000) Asunto: Adhesi(cid:243)n de Albania a la OMC En su respuesta 2526/99 (1) a la pregunta escrita sobre la adhesi(cid:243)n de Albania a la OMC, el Comisario Lamy da informaciones evasivas sobre los progresos realizados en la aplicaci(cid:243)n de normas coherentes con las de la OMC y afirma que la adhesi(cid:243)n de Albania a la OMC se encuentra en la fase final de la preparaci(cid:243)n. El Comisario Lamy ha omitido, no obstante, responder a la pregunta principal planteada a la Comisi(cid:243)n y, en particular, indicar si dicha instituci(cid:243)n puede confirmar o desmentir las informaciones segœn las cuales la adhesi(cid:243)n de Albania a la OMC resultar(cid:237)a ser un rehØn de un contencioso entre Francia y otro pa(cid:237)s miembro de la OMC, contencioso completamente ajeno a la estricta cuesti(cid:243)n de la adhesi(cid:243)n de Albania a la OMC. En caso afirmativo, ¿quØ medidas ha adoptado o piensa adoptar la Comisi(cid:243)n para que, de conformidad con la decisi(cid:243)n adoptada por la Uni(cid:243)n Europea, Albania pueda convertirse rÆpidamente en miembro de pleno derecho de la OMC? (1) DO C 219 de 1. 8. 2000, p. 177. Respuesta del Sr. Lamy en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de marzo de 2000) La Comisi(cid:243)n siente que Su Seæor(cid:237)a pensara que la anterior respuesta era evasiva. El hecho es que la Comunidad no pudo aceptar los compromisos propuestos por Albania en lo referente a los servicios audiovisuales. Estos compromisos, de materializarse, obstaculizar(cid:237)an el desarrollo de las futuras relaciones entre Albania y la Comunidad en el campo de la pol(cid:237)tica audiovisual, y se correr(cid:237)a el riesgo de que Albania fuese excluida de la posibilidad de participar en diversos programas comunitarios como Media. Estos compromisos fueron propuestos, a petici(cid:243)n de los Estados Unidos, cuando casi todas las negociacio- nes bilaterales para la adhesi(cid:243)n albanesa a la Organizaci(cid:243)n Mundial del Comercio (OMC) hab(cid:237)an concluido. las peticiones Dados los limitados intereses comerciales de la industria estadounidense en Albania, americanas corr(cid:237)an el riesgo de ser contraproducentes dado que podr(cid:237)an retrasar la futura integraci(cid:243)n de Albania en Europa, lo cual es el punto clave de la estrategia comunitaria en los Balcanes. Por ello, la Comisi(cid:243)n participa de forma activa en las negociaciones con las partes interesadas para que la adhesi(cid:243)n de Albania a la OMC pueda ser completada rÆpidamente, ya que la Comunidad apoya enØrgicamente dicha adhesi(cid:243)n. (2000/C 303 E/226) PREGUNTA ESCRITA P-0486/00 de Raffaele Costa (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (15 de febrero de 2000) Asunto: Remuneraci(cid:243)n de los funcionarios del Banco Europeo de Inversiones (BEI) Considerando que el presupuesto del Banco Europeo de Inversiones (BEI) destina aproximadamente 129 millones de ecus (250 000 millones de liras italianas) para las retribuciones de los casi 1 000 empleados del instituto (exactamente 998); Considerando asimismo que en dicho importe estÆn incluidos no s(cid:243)lo algunos directivos, para los que el desembolso es de casi 260 000 ecus (500 millones de liras) al aæo, sino tambiØn los administradores: 1. 2. 3. ¿Puede la Comisi(cid:243)n dar a conocer la composici(cid:243)n de los (cid:243)rganos directivos del BEI? ¿Puede dar a conocer el rØgimen pecuniario y fiscal (retribuci(cid:243)n bruta y neta, incluidos los accesorios)? ¿CuÆl es la retribuci(cid:243)n media global de los directivos (empleados del BEI)? C 303 E/198 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 24. 10. 2000 4. ¿Es verdad que el gasto por cada uno de los 1 000 empleados del BEI, calculando el promedio de las retribuciones a todos los niveles, incluidas las cargas correspondientes, asciende a 250 millones de liras al aæo (aproximadamente 130 M€), es decir, el doble de la media europea para los bancarios, que es de aproximadamente 100 millones de liras al aæo (menos de 52 000 €?) 5. ¿Es verdad que los miembros del comitØ de direcci(cid:243)n del instituto cobran 50 millones netos de liras al mes? 6. ¿Es verdad que los directores generales cobran 40 millones netos de liras al mes? 7. ¿Es verdad que s(cid:243)lo son de dominio pœblico los sueldos hasta el grado de jefe de divisi(cid:243)n? 8. 9. ¿Es verdad que algunos administradores del banco obtienen rentas procedentes del instituto equiva- lentes a 500 000 € al aæo (equivalentes a 1 000 millones de liras italianas)? ¿No considera que se debe reducir en un 30 % dicho rØgimen pecuniario a partir del 1 de enero de 2000? 10. ¿CuÆl ha sido la retribuci(cid:243)n exacta de todos los administradores y empleados del BEI en 1998? Respuesta del Sr. Solbes Mira en nombre de la Comisi(cid:243)n (13 de marzo de 2000) Dado el carÆcter espec(cid:237)fico de la pregunta de Su Seæor(cid:237)a la Comisi(cid:243)n la ha transmitido al Banco Europeo de Inversiones (BEI), el cual ha dado la siguiente respuesta: «Los (cid:243)rganos de direcci(cid:243)n del BEI estÆn constituidos por: 1) el Consejo de Gobernadores, compuesto por un Ministro por Estado miembro, generalmente el titular de Hacienda, de Econom(cid:237)a o del Tesoro, 2) el Consejo de administraci(cid:243)n, constituido por 25 miembros y 13 suplentes, 3) el ComitØ de direcci(cid:243)n, (cid:243)rgano ejecutivo residente del BEI, compuesto por el Presidente del Banco y siete Vice- presidentes, y 4) el ComitØ de Verificaci(cid:243)n, (cid:243)rgano de auditor(cid:237)a externa del BEI, formado por cuatro personalidades elegidas entre los medios de control externo de la hacienda pœblica o privada en la Uni(cid:243)n Europea». El Consejo de Gobernadores nombra a los miembros de los (cid:243)rganos contemplados en los puntos 2) a 4). La composici(cid:243)n y las responsabilidades de los (cid:243)rganos de direcci(cid:243)n del BEI se documentan en el Informe anual del Banco, al cual puede remitirse Su Seæor(cid:237)a. [(cid:133)] El BEI dedica 126,359 M€ a gastos de personal, como consta tambiØn en el Informe anual del Banco (1). Estos costes abarcan el personal del Banco (998 puestos) y los ocho miembros del ComitØ de Direcci(cid:243)n. Conviene aclarar que solamente se dedica a remuneraciones un 70 % de este importe (88,5 M€), puesto que el saldo (37,589 millones) se destina a gastos de carÆcter social. En efecto, a diferencia de otras instituciones de la Uni(cid:243)n, el BEI asume directamente los gastos relativos al seguro de enfermedad, a las pensiones, a la guarder(cid:237)a y al centro para niæos en edad preescolar, as(cid:237) como a la subvenci(cid:243)n de los restaurantes y cafeter(cid:237)as de su personal. En cuanto a la remuneraci(cid:243)n de los directivos del Banco, cabe destacar que, por decisi(cid:243)n del Consejo de Gobernadores, los miembros del ComitØ de direcci(cid:243)n tienen un rØgimen de retribuciones idØntico al del Presidente y los Vicepresidentes de la Comisi(cid:243)n. Paralelamente, los Directores Generales del BEI tienen una remuneraci(cid:243)n similar a la de sus hom(cid:243)logos de las demÆs instituciones europeas. Por consiguiente, la cifra mencionada por Su Seæor(cid:237)a de un salario neto de 40 millones de LIT al mes (20 658,28 €) para los Directores Generales del BEI supera los honorarios reales percibidos en mÆs de un 35 %. Los miembros del Consejo de administraci(cid:243)n, que se reœnen 11 veces al aæo, no perciben remunera- ci(cid:243)n del Banco; œnicamente se les pagan unas dietas globales de € 50 para cubrir los gastos que se derivan de su participaci(cid:243)n efectiva en una reuni(cid:243)n del Consejo. Este importe no ha variado desde 1958. Los miembros del Consejo de Gobernadores no perciben del Banco ni remuneraci(cid:243)n, ni dietas por reuni(cid:243)n. 24. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 303 E/199 La estructura del sueldo base del personal del BEI reflejo ampliamente el de los funcionarios y agentes de las Comunidades, y se distribuye del siguiente modo: Sueldo base del BEI (1998) Categor(cid:237)a de empleo Ejecutivos Administrativos Directivos M(cid:237)nimos 1. 891,48 3. 715,03 7. 466,13 (en €) MÆximos 4. 950,88 10. 651,64 14. 610,10 Estos datos reflejan una diferencia mÆxima te(cid:243)rica de 1 a 7,7 entre las remuneraciones mÆs bajas y las mÆs elevadas, considerablemente inferior a lo que se practica en el sector bancario en Europa. AdemÆs, conviene destacar que, hasta ahora, ninguno de los directivos del BEI ha percibido la remuneraci(cid:243)n te(cid:243)rica mÆxima indicada en el cuadro. Todos estos sueldos estÆn sometidos al impuesto comunitario, cuyo porcentaje marginal mÆximo es del 45 %, y que se paga al Presupuesto de las Comunidades. Conviene recordar a Su Seæor(cid:237)a algunos elementos espec(cid:237)ficos del BEI que deben tenerse en cuenta en la valoraci(cid:243)n de los datos detallados anteriormente: (cid:129) Contrariamente a otras instituciones de la Uni(cid:243)n, el BEI estÆ, en virtud de sus estatutos, supeditado a la autosuficiencia financiera y cubre sus costes de funcionamiento por su margen de intermediario bancario. As(cid:237) pues, el BEI garantiza su funcionamiento sin apoyarse en los recursos presupuestarios de las Comunidades ni de sus Estados miembros. (cid:129) TambiØn a diferencia de las demÆs instituciones, la relaci(cid:243)n laboral entre el Banco y su plantilla es de carÆcter contractual y no estatutario; ademÆs, la duraci(cid:243)n semanal de trabajo se ha mantenido en 40 horas. Estos dos elementos, as(cid:237) como la naturaleza bancaria de las actividades del BEI, reflejada por una preponderancia de personal administrativo o directivo (55 % de la plantilla) deben tenerse en cuenta en la evaluaci(cid:243)n del nivel medio de retribuci(cid:243)n del personal del Banco. (cid:129) Por œltimo, conviene tener en cuenta que, de acuerdo con los usos bancarios, los salarios del personal del BEI se definen individualmente y forman parte del informe de trabajo que vincula al empleado con la empresa. Sin embargo, cada uno de los funcionarios del Banco tiene conoci- miento de los m(cid:237)nimos y mÆximos de su categor(cid:237)a de empleo. En conclusi(cid:243)n, conviene destacar que el importe efectivamente dedicado a las remuneraciones del personal del Banco (88,5 M€ sobre 126,359 millones de costes de personal) es un 30 % inferior a la cifra mencionada por Su Seæor(cid:237)a. Finalmente, la Comisi(cid:243)n quiere seæalar que el BEI es una instituci(cid:243)n independiente bajo el poder directo de los Estados miembros y que actœa con arreglo a directrices establecidas por sus gobernadores. Cualquier otra aclaraci(cid:243)n sobre la remuneraci(cid:243)n de los funcionarios del BEI debe recabarse directamente de los gobernadores o del banco. (1) Cuenta «Beneficios y PØrdidas», Informe anual del BEI 1998, pÆgina 74. Los datos a los cuales se refiere Su Seæor(cid:237)a que es la de 1998, las cifras recogidas en la presente respuesta se refieren a este mismo ejercicio, el œltimo a haber sido objeto de una certificaci(cid:243)n de las cuentas. (2000/C 303 E/227) PREGUNTA ESCRITA P-0498/00 de Luciana Sbarbati (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (17 de febrero de 2000) Asunto: Medidas en favor de las personas que padecen enfermedades neurovegetativas Ante el proceso de aumento de la esperanza de vida, se plantea el problema del aumento generalizado de los problemas de salud debidos a la edad. Permitir que los ancianos conserven durante el mayor tiempo posible su autonom(cid:237)a, en particular mediante los cuidados preventivos, servicios de asistencia y estructuras de informaci(cid:243)n sobre las enfermedades constituye una prioridad de la pol(cid:237)tica social de la Uni(cid:243)n Europea


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 347/2000 της Επιτροπής, της 15ης Φεβρουαρίου 2000, για τον καθορισμό των δασμών κατά την εισαγωγή στον τομέα των σιτηρών

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing

text: L 43/32 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 16. 2. 2000 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 347/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 15ης Φεβρουαρίου 2000 για τον καθορισµό των δασµών κατά την εισαγωγή στον τοµέα των σιτηρών Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί κοινής οργανώσεως της αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 (2), τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1249/96 της Επιτροπής, της 28ης Ιου- νίου 1996, περί λεπτοµερειών εφαρµογής του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου όσον αφορά τους δασµούς κατά την εισαγωγή στον τοµέα των σιτηρών (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2519/98 (4), και ιδίως το άρθρο 2 παράγραφος 1, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) Το άρθρο 10 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 προ- βλέπει ότι κατά την εισαγωγή των προϊόντων που αναφέρο- νται στο άρθρο 1 του εν λόγω κανονισµού, εισπράττονται οι δασµοί του κοινού δασµολογίου. Εντούτοις, για τα προϊό- ντα που αναφέρονται στην παράγραφο 2 του άρθρου αυτού, ο δασµός κατά την εισαγωγή ισούται µε την τιµή παρεµβάσεως που ισχύει για τα προϊόντα αυτά κατά την εισαγωγή προσαυξηµένη κατά 55 % και µειωµένη κατά την τιµή cif κατά την εισαγωγή που εφαρµόζεται στην εν λόγω αποστολή. Εντούτοις, ο δασµός αυτός δεν είναι δυνατόν να υπερβαίνει το δασµό του κοινού δασµολογίου. (2) ∆υνάµει του άρθρου 10 παράγραφος 3 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92, οι τιµές cif κατά την εισαγωγή υπο- λογίζονται µε βάση τις αντιπροσωπευτικές τιµές για το εν λόγω προϊόν στη διεθνή αγορά. (3) (4) (5) (6) Ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 1249/96 έχει καθορίσει τις λεπτο- µέρειες εφαρµογής του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 όσον αφορά τους δασµούς κατά την εισαγωγή στον τοµέα των σιτηρών. Οι δασµοί κατά την εισαγωγή εφαρµόζονται έως ότου ισχύει νέος καθορισµός. Εξακολουθούν επίσης να ισχύουν, εάν δεν διατίθεται καµία τιµή για το χρηµατιστήριο αναφοράς που αναφέρεται στο παράρτηµα ΙΙ του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1249/96 κατά τη διάρκεια των δύο εβδοµάδων που προη- γούνται του προσεχούς καθορισµού. Για να καταστεί δυνατή η κανονική λειτουργία του καθεστώ- τος των δασµών κατά την εισαγωγή, πρέπει, για τον υπολο- γισµό αυτό, να ληφθούν υπόψη οι αντιπροσωπευτικές τιµές της αγοράς που διαπιστώθηκαν κατά τη διάρκεια µιας περιό- δου αναφοράς. Η εφαρµογή του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1249/96 οδηγεί στον καθορισµό των δασµών κατά την εισαγωγή, σύµφωνα µε το παράρτηµα του παρόντος κανονισµού. ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι δασµοί κατά την εισαγωγή στον τοµέα των σιτηρών που αναφέ- ρονται στο άρθρο 10 παράγραφος 2 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 καθορίζονται στο παράρτηµα Ι του παρόντος κανονι- σµού, µε βάση τα στοιχεία που περιλαµβάνονται στο παράρτηµα ΙΙ. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 16 Φεβρουαρίου 2000. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 15 Φεβρουαρίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 161 της 29. 6. 1996, σ. 125. (4) ΕΕ L 315 της 25. 11. 1998, σ. 7. 16. 2. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 43/33 ∆ασµοί κατά την εισαγωγή των προϊόντων που αναφέρονται στο άρθρο 10 παράγραφος 2 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ I Κωδικός ΣΟ Περιγραφή των εµπορευµάτων 1001 10 00 Σιτάρι σκληρό υψηλής ποιότητας µέσης ποιότητας (1) 1001 90 91 Σιτάρι µαλακό που προορίζεται για σπορά: 1001 90 99 Σιτάρι µαλακό, εκλεκτής ποιότητας εκτός από εκείνο που προορίζε- ται για σπορά (3) µέσης ποιότητας βασικής ποιότητας 1002 00 00 Σίκαλη 1003 00 10 Κριθάρι που προορίζεται για σπορά 1003 00 90 Κριθάρι εκτός από αυτό που προορίζεται για σπορά (3) 1005 10 90 Καλαµπόκι για σπορά εκτός από το υβρίδιο 1005 90 00 Καλαµπόκι εκτός από αυτό που προορίζεται για σπορά (3) 1007 00 90 Σόργο σε κόκκους εκτός από το υβρίδιο που προορίζεται για σπορά ∆ασµός κατά την εισαγωγή που διε- ξάγεται δια ξηράς, ποταµού ή θαλάσσης και προέρχεται από λιµάνια της Μεσογείου, της Μαύρης Θάλασ- σας ή της Βαλτικής Θάλασσας (σε EUR/τόνο) ∆ασµός κατά την εισαγωγή που διε- ξάγεται αεροπορικώς ή δια θαλάσσης προερχόµενη από άλλα λιµάνια (2) (σε EUR/τόνο) 22,84 32,84 36,12 36,12 71,05 82,08 80,45 80,45 80,45 84,53 84,53 80,45 12,84 22,84 26,12 26,12 61,05 72,08 70,45 70,45 70,45 74,53 74,53 70,45 (1) Για το σκληρό σιτάρι που δεν πληροί τις ελάχιστες ποιοτικές προδιαγραφές για το σκληρό σίτο µέσης ποιότητας που αναφέρονται στο παράρτηµα Ι του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1249/96, ο εφαρµοζόµενος δασµός είναι εκείνος που καθορίζεται για το µαλακό σιτάρι χαµηλής ποιότητας. (2) Για τα εµπορεύµατα που φθάνουν στην Κοινότητα από τον Ατλαντικό Ωκεανό ή µέσω της διώρυγας του Σουέζ [άρθρο 2 παράγραφος 4 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1249/96] ο εισαγωγέας µπορεί να επωφεληθεί µειώσεως των δασµών κατά: — 3 EUR ανά τόνο εάν το λιµάνι βρίσκεται στην Μεσόγειο θάλασσα ή, — 2 EUR ανά τόνο εάν το λιµάνι εκφόρτωσης βρίσκεται στην Ιρλανδία, στο Ηνωµένο Βασίλειο, στη ∆ανία, στη Σουηδία, στη Φινλανδία ή από την πλευρά του Ατλαντικού της Ιβηρικής χερσονήσου. (3) Ο εισαγωγέας µπορεί να επωφεληθεί κατ’ αποκοπή µειώσεως 14 ή 8 EUR ανά τόνο όταν πληρούνται οι προϋποθέσεις που καθορίζονται στο άρθρο 2 παράγραφος 5 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1249/96. L 43/34 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 16. 2. 2000 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ ΙΙ Στοιχεία υπολογισµού των δασµών (περίοδος από τις 1. 2. 2000 έως τις 14. 2. 2000) 1. Μέσοι όροι της περιόδου των δύο εβδοµάδων που προηγούνται της ηµέρας του καθορισµού: Χρηµατιστηριακές τιµές Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Minneapolis Προϊόν (% πρωτεΐνες έως 12 % υγρασία) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 µέσης ποιότητας (*) US barley 2 Τιµή (EUR/τόνο) 119,66 108,64 98,06 88,86 162,05 (**) 152,05 (**) 104,44 (**) Πριµοδότηση για τον Κόλπο του Μεξικού (EUR/ τόνο) 29,11 5,20 4,75 11,50 Πριµοδότηση για τις µεγάλες λίµνες (EUR/τόνο) — — — — (*) Αρνητική πριµοδότηση 10 EUR ανά τόνο [άρθρο 4 παράγραφος 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1249/96]. (**) Fob Golfe. — — — — — — 2. Ναύλος/κόστος: Κόλπος του Μεξικού-Rotterdam: 16,05 EUR/τόνο. Μεγάλες Λίµνες-Rotterdam: 28,78 EUR/τόνο. 3. Επιδοτήσεις που προβλέπονται στο άρθρο 4 παράγραφος 2 τρίτο εδάφιο του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1249/96: 0,00 EUR/τόνο (HRW2) 0,00 EUR/τόνο (SRW2)