title: PREGUNTA ESCRITA E-0959/00 de Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) a la Comisión. Tasa municipal por estancia en hoteles.

eurovoc_concepts:
European tax cooperation
VAT resource
competence of the Member States
tax
tourism

text: C 26 E/134 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 26. 1. 2001 (2001/C 26 E/166) PREGUNTA ESCRITA P-0953/00 de Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (22 de marzo de 2000) Asunto: Abastecimiento de lomos de atœn a la industria europea de conservas de atœn En la reuni(cid:243)n del Consejo de Pesca del 30 de marzo de 1999, la Comisi(cid:243)n se comprometi(cid:243) a iniciar un estudio con vistas a realizar un balance de abastecimiento del mercado comunitario de lomos de atœn, el cual fue conocido a principios del presente aæo con el t(cid:237)tulo «Estudio de la Demanda y Suministros de Lomos de Atœn (cid:129) Evaluaci(cid:243)n del Suministro de Lomos de Atœn al Mercado de la Comunidad en corto y medio plazo». En las conclusiones de este estudio, se dice que para ayudar a la industria italiana a realizar su reestructuraci(cid:243)n y no perjudicar a los demÆs pa(cid:237)ses de la Uni(cid:243)n Europea, se deber(cid:237)a permitir una apertura entre 1 000 y 2 000 TM procedentes de terceros pa(cid:237)ses. ¿C(cid:243)mo puede, por tanto, la Comisi(cid:243)n proponer ahora, el pasado 21 de febrero, una apertura de 4 000 TM a un arancel del 6 % para el aæo 200, si, tal como se dice en el estudio, esto perjudicarÆ a la gran mayor(cid:237)a de las industrias de la Uni(cid:243)n Europea de conservas de atœn? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (27 de abril de 2000) Su Seæor(cid:237)a se refiere al estudio realizado por la Comisi(cid:243)n sobre el abastecimiento de lomos de atœn en el mercado comunitario. Tal como se recoge en la respuesta dada a las preguntas escritas E-0756/00 a E-0761/00 de Su Seæor(cid:237)a (1), la Comisi(cid:243)n considera que este estudio muestra la existencia de un dØficit limitado y de carÆcter temporal de este producto. Es cierto que para el aæo 2000 la Comisi(cid:243)n propone una cantidad superior a la preconizada en el estudio, pero tambiØn propone un arancel del 6 % mientras que el estudio aboga por un arancel cero. AdemÆs, la cantidad y el nivel de los derechos de aduana que figuran en la propuesta de la Comisi(cid:243)n para el aæo 2000 se sitœan plenamente en la l(cid:237)nea del acuerdo pol(cid:237)tico suscrito por el Consejo y la Comisi(cid:243)n el 17 de diciembre de 1999. El Consejo ha confirmado esta l(cid:237)nea de actuaci(cid:243)n y ha adoptado por unanimidad la propuesta presentada por la Comisi(cid:243)n para el aæo 2000. (1) Ver pÆgina 104. (2001/C 26 E/167) PREGUNTA ESCRITA E-0959/00 de Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (29 de marzo de 2000) Asunto: Tasa municipal por estancia en hoteles Se va generalizando la prÆctica impositiva mediante la cual se grava la estancia en los hoteles, en virtud del llamado uso de bienes de interØs general, de propiedad municipal, y que todos los ciudadanos de una comunidad urbana deben de mantener. Por dicho motivo, se invita a los visitantes de una ciudad a que, al tiempo de pagar su factura de hotel, abonen una tasa para compensar el uso que han efectuado de los bienes, de carÆcter municipal, que el visitante disfruta durante la estancia en un hotel de una ciudad que impone este criterio fiscal. Dada la trascendencia que puede suponer el que las municipalidades generalicen, en todo el Æmbito de la Uni(cid:243)n Europea, la referida prÆctica impositiva, ¿puede indicar la Comisi(cid:243)n cuÆl es su postura al respecto, su conformidad con implantar esta prÆctica y su pretensi(cid:243)n recaudatoria, indirecta, sobre dicha tasa tur(cid:237)stica, a travØs del IVA? 26. 1. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 26 E/135 Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (26 de mayo de 2000) En ausencia de una legislaci(cid:243)n comunitaria sobre la materia, la aprobaci(cid:243)n de impuestos municipales aplicable a los turistas que residen en el municipio con el fin de que participen en la financiaci(cid:243)n de los servicios suplementarios necesarios a causa de la afluencia de los turistas, es œnicamente competencia de los Estados miembros. No obstante, las legislaciones aprobadas con este fin no deben contener medidas discriminatorias que afecten al ejercicio de las libertades fundamentales previstas por el Tratado de la CE, como, por ejemplo, el hecho de que se grave s(cid:243)lo a los turistas extranjeros o la aplicaci(cid:243)n de un tipo mÆs elevado en el caso de Østos. Por tanto, siempre que no existan tales disposiciones discriminatorias, los impuestos municipales ligados a la estancia de los turistas no son contrarios al Derecho comunitario. (2001/C 26 E/168) PREGUNTA ESCRITA E-0966/00 de Esko Sepp(cid:228)nen (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (31 de marzo de 2000) Asunto: Repercusiones de los telØfonos m(cid:243)viles sobre la salud La Comisi(cid:243)n ha subrayado en numerosos documentos el liderazgo de Europa en cuanto a la utilizaci(cid:243)n de telØfonos m(cid:243)viles, y ha presentado estrategias para mantener ese liderazgo. ¿Ha confirmado la Comisi(cid:243)n mediante estudios cient(cid:237)ficos que los campos electromagnØticos que se generan al utilizar los telØfonos no tienen efectos negativos para el cerebro humano o que no exponen a las personas a enfermedades cancer(cid:237)genas? Respuesta del Sr. Busquin en nombre de la Comisi(cid:243)n (25 de abril de 2000) En el contexto del tercer y del cuarto programas marco de investigaci(cid:243)n y desarrollo (I+D), la Comisi(cid:243)n financi(cid:243) varios proyectos destinados a estudiar los efectos de las radiaciones electromagnØticas (radiofre- cuencias RF) en la salud. El primero de ellos fue un proyecto COST (COST 244 en 1992, y a continuaci(cid:243)n COST 244 bis en 1998) sobre los efectos biomØdicos de las radiaciones electromagnØticas, que todav(cid:237)a no ha finalizado. Asimismo, el programa Biomed 2 subvencion(cid:243) dos estudios sobre la relaci(cid:243)n entre dichas radiaciones y el cÆncer. El programa «Medidas y ensayos» financi(cid:243) un proyecto sobre la medici(cid:243)n de las radiaciones electro- magnØticas emitidas por los telØfonos m(cid:243)viles y las estaciones de radioenlace y sobre la cuantificaci(cid:243)n de la exposici(cid:243)n de las personas a tales radiaciones. Los resultados de este proyecto servirÆn para elaborar normas de medici(cid:243)n y evaluar los riesgos que entraæan los telØfonos m(cid:243)viles y las estaciones de radioenlace. La Comisi(cid:243)n destin(cid:243) a estos proyectos una dotaci(cid:243)n global de unos 2 M€. Ninguno de estos estudios (referidos a los efectos tØrmicos y a las posibles alteraciones metab(cid:243)licas celulares debidas a los diversos tipos de campos electromagnØticos) ha demostrado que existan efectos nocivos para la salud, si bien serÆ preciso obtener resultados suplementarios para responder a las preocupaciones de los ciudadanos. Dentro del quinto programa marco, los estudios sobre los efectos de las radiaciones electromagnØticas estÆn incluidos espec(cid:237)ficamente en el programa de trabajo de la acci(cid:243)n clave no 4 (Medio ambiente y salud) del tema no 1 (Calidad de vida y gesti(cid:243)n de los recursos vivos). En la convocatoria de propuestas de 1999 se seleccionaron cinco proyectos, a los que se destin(cid:243) una dotaci(cid:243)n global de aproximadamente 9 M€. Dichos proyectos acaban de iniciarse y sus resultados se darÆn a conocer dentro de tres o cuatro aæos. Entre estos proyectos figura un estudio epidemiol(cid:243)gico de gran envergadura (Interphone), coordinado por el Centro Internacional de Investigaciones sobre el CÆncer (CIIC), cuya finalidad es determinar si las radiaciones electromagnØticas emitidas por los telØfonos m(cid:243)viles pueden ser cancer(cid:237)genas. El estudio


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-1049/00 från Olivier Dupuis (TDI) till kommissionen. OLAF.

eurovoc_concepts:
European Anti-fraud Office
European official
defamation
recruitment
regulations for civil servants
trade union rights

formats: html pdf print

text: 6. 3. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 72 E/15 Med avseende p(cid:229) forskares f(cid:246)rslag att bed(cid:246)ma ansjovisbest(cid:229)ndet i b(cid:246)rjan av fiskes(cid:228)songen, f(cid:246)r att sedan kunna fatta ett beslut i mitten av (cid:229)ret betr(cid:228)ffande den totala till(cid:229)tna f(cid:229)ngsten (TAC), har kommissionen redan antagit denna metod f(cid:246)r (cid:229)r 2000 och studerar m(cid:246)jligheten att anv(cid:228)nda den som en f(cid:246)rvaltnings- strategi n(cid:228)rhelst det utf(cid:228)rdats en varning f(cid:246)r ett visst fiskbest(cid:229)nd. R(cid:229)d har beg(cid:228)rts fr(cid:229)n den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittØn f(cid:246)r fiskeri. Kommissionen inst(cid:228)mmer i att uppr(cid:228)ttandet av en provisorisk TAC, som revideras under (cid:229)ret i v(cid:228)ntan p(cid:229) vetenskaplig analys, kan leda till sv(cid:229)righeter f(cid:246)r fiskeindustrin. Av den orsaken kommer kommissionen bara att anv(cid:228)nda ett s(cid:229)dant (cid:229)tg(cid:228)rdsschema i de fall n(cid:228)r den biologiska (cid:246)verlevnaden riskeras. I normala fall kommer den traditionella metoden med en (cid:229)rlig TAC att anv(cid:228)ndas. (1) EGT L 341, 31. 12. 1999. (2001/C 72 E/018) SKRIFTLIG FR¯GA P-1049/00 fr(cid:229)n Olivier Dupuis (TDI) till kommissionen (29 mars 2000) ˜mne: OLAF Kan kommissionen, med h(cid:228)nsyn till svaret fr(cid:229)n kommissionsledamot Kinnock p(cid:229) fr(cid:229)ga E-0262/00 (1), svara p(cid:229) f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: (cid:129) Har det sedan UCLAF inr(cid:228)ttades f(cid:246)rekommit att man handlat i strid med artikel 28 i tj(cid:228)nstef(cid:246)re- skrifterna liksom artiklarna 12. 2 och 55 i RAA (anst(cid:228)llningsvillkor f(cid:246)r (cid:246)vriga anst(cid:228)llda) n(cid:228)r det g(cid:228)ller personalen vid sj(cid:228)lva UCLAF eller OLAF? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet, kan kommissionen (cid:129) med iakttagande av uppgifternas sekretess (cid:129) rapportera om sakf(cid:246)rh(cid:229)llandena och om vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som den har vidtagit? (cid:129) Kan den bekr(cid:228)fta att den, vad g(cid:228)ller (cid:228)rekr(cid:228)nkande handlingar, inte kommer att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder direkt mot den person som varit upphov till den (cid:228)rekr(cid:228)nkande handlingen, utan att den, i enlighet med artikel 24, kommer att l(cid:229)ta f(cid:246)rsvaret ske p(cid:229) den (cid:228)rekr(cid:228)nktes initiativ? Kan kommissionen dessutom precisera p(cid:229) vilket s(cid:228)tt den kan bitr(cid:228)da den (cid:228)rekr(cid:228)nkte med st(cid:246)d av artikel 24? Hur avser kommissionen att se till att innehav av sekretessbelagda uppgifter som en tj(cid:228)nsteman inom OLAF f(cid:229)tt tillg(cid:229)ng till i tj(cid:228)nsten, och samme tj(cid:228)nstemans eventuella fackliga verksamhet inte ger upphov till etiska konflikter (avseende beh(cid:246)righet)? (1) EGT C 374 E, 28. 12. 2000, s. 48. Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (23 maj 2000) Innan en ny person anst(cid:228)lls kontrollerar kommissionen p(cid:229) grundval av vederb(cid:246)rliga handlingar som l(cid:228)mnats av den s(cid:246)kande att de grundl(cid:228)ggande villkoren i artikel 28 av tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna och i artiklarna 12. 2 och 55 i anst(cid:228)llningsvillkoren f(cid:246)r (cid:246)vriga anst(cid:228)llda uppfylls. Kommissionen har ingen information som tyder p(cid:229) att tj(cid:228)nstem(cid:228)n eller andra anst(cid:228)llda p(cid:229) enheten f(cid:246)r samordning av (cid:229)tg(cid:228)rderna i kampen mot bedr(cid:228)geri (UCLAF) inte uppfyllde dessa villkor. Enligt den relevanta f(cid:246)rordningen har direkt(cid:246)ren f(cid:246)r Europeiska byr(cid:229)n f(cid:246)r bedr(cid:228)geribek(cid:228)mpning (OLAF) en liknande skyldighet i egenskap av ansvarig f(cid:246)r tills(cid:228)ttningen av OLAF:s personal. (cid:214)vertr(cid:228)delser av tj(cid:228)nste- f(cid:246)reskrifterna av OLAF:s personal kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att behandlas enligt samma disciplin(cid:228)ra f(cid:246)rfarande som olagligt upptr(cid:228)dande av andra tj(cid:228)nstem(cid:228)n p(cid:229) kommissionen. ˜ven om direkt(cid:246)ren f(cid:246)r OLAF har uppgivit f(cid:246)r kommissionen att han inte k(cid:228)nner till n(cid:229)got som tyder p(cid:229) att tj(cid:228)nstem(cid:228)n eller andra anst(cid:228)llda vid OLAF inte uppfyllde ovann(cid:228)mnda best(cid:228)mmelser, har han samtidigt uppgivit att ett disciplin(cid:228)rt f(cid:246)rfarande p(cid:229)g(cid:229)r r(cid:246)rande ett eventuellt tj(cid:228)nstefel som har beg(cid:229)tts av en tj(cid:228)nsteman vid OLAF. Ett slutligt beslut har (cid:228)nnu inte fattats och ingen ytterligare information kan d(cid:228)rf(cid:246)r ges till parlamentsledamoten. C 72 E/16 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 6. 3. 2001 I samband med allvarliga ogrundade anklagelser som riktas mot en tj(cid:228)nstemans yrkesm(cid:228)ssiga integritet (cid:228)r administrationen skyldig enligt artikel 24 i tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna att vidta alla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att (cid:229)teruppr(cid:228)tta den ber(cid:246)rda tj(cid:228)nstemannens anseende. I s(cid:229)dana fall har administrationen stor handlingsfrihet n(cid:228)r det g(cid:228)ller p(cid:229) vilket s(cid:228)tt tj(cid:228)nstemannen bist(cid:229)s, vilket kan underst(cid:228)llas pr(cid:246)vning av gemenskapens domstol. Den m(cid:229)ste vederl(cid:228)gga anklagelserna och g(cid:246)ra allt i sin makt f(cid:246)r att (cid:229)teruppr(cid:228)tta den ber(cid:246)rda tj(cid:228)nstemannens anseende. Bist(cid:229)nd enligt artikel 24 kan d(cid:228)rf(cid:246)r ges i olika former beroende p(cid:229) typen av hot eller r(cid:228)ttslig (cid:229)tg(cid:228)rd och den drabbades (cid:246)nskem(cid:229)l. Enligt artikel 17 har en tj(cid:228)nsteman fullst(cid:228)ndig tystnadsplikt vad g(cid:228)ller de uppgifter och den information som kommer till hans k(cid:228)nnedom under eller i samband med tj(cid:228)nsteut(cid:246)vningen. Hemlig information som en OLAF-anst(cid:228)lld tar del av f(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte anv(cid:228)ndas f(cid:246)r n(cid:229)gra andra (cid:228)ndam(cid:229)l (cid:228)n f(cid:246)r att utf(cid:246)ra de uppgifter som (cid:229)ligger tj(cid:228)nstemannen. Det (cid:229)ligger direkt(cid:246)ren f(cid:246)r OLAF att vidta n(cid:246)dv(cid:228)ndiga organisatoriska (cid:229)tg(cid:228)rder om han anser att potentiella etiska konflikter kan uppst(cid:229) mellan en tj(cid:228)nstemans uppdrag och hans fackliga verksamhet. (2001/C 72 E/019) SKRIFTLIG FR¯GA E-1051/00 fr(cid:229)n Brigitte Langenhagen (PPE-DE) till kommissionen (4 april 2000) ˜mne: Minsta storlek p(cid:229) plattfisk enligt r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 850/98 I den nya f(cid:246)rordningen (EG) nr 850/98 (1) saknas de angivelser av minsta landningsstorlek p(cid:229) olika plattfiskar (piggvar, sl(cid:228)tvar, bergtunga, r(cid:246)dtunga, skrubbsk(cid:228)dda och sandflundra) som (cid:229)terfanns i bilaga XII i den gamla f(cid:246)rordningen. I samband med detta ber jag kommissionen om svar p(cid:229) f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: Har man f(cid:246)rsummat att f(cid:246)ra in den minsta storleken p(cid:229) n(cid:228)mnda fiskarter, eller har de minsta 1. landningsstorlekarna verkligen avskaffats? 2. Av vilka orsaker har kommissionen vidtagit denna (cid:229)tg(cid:228)rd, om de avskaffats? H(cid:229)ller kommissionen med om att all fisk som (cid:228)r avsedd att konsumeras borde skyddas av en minsta 3. landningsstorlek s(cid:229) att best(cid:229)nden skyddas och fiskarna kan leka (cid:229)tminstone en g(cid:229)ng? ˜r kommissionen medveten om att fiskar som (cid:228)r f(cid:246)r sm(cid:229) inte kan s(cid:228)ljas p(cid:229) grund av sin l(cid:229)ga 4. k(cid:246)ttandel? H(cid:229)ller kommissionen f(cid:246)ljaktligen med om att den minsta storleken f(cid:246)r r(cid:246)dsp(cid:228)tta inte f(cid:229)r s(cid:228)nkas till 5. under 25 cm f(cid:246)r att den skall kunna anses vara konsumtionsvara? (1) EGT L 318, 27. 11. 1998, s. 63. Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (31 maj 2000) Informationen i fr(cid:229)ga utel(cid:228)mnades avsiktligt efter en (cid:246)verenskommelse mellan medlemsstaterna under debatten inf(cid:246)r revideringen av det tekniska (cid:229)tg(cid:228)rdspaket f(cid:246)r nord(cid:246)stra Atlanten som fastst(cid:228)lls i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 f(cid:246)r bevarande av fiskeresurserna genom tekniska (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r skydd av unga exemplar av marina organismer. Kommissionens huvudsyfte med det reviderade tekniska (cid:229)tg(cid:228)rdspaketet var att, varhelst och i den m(cid:229)n detta var m(cid:246)jligt, f(cid:246)rb(cid:228)ttra fiskeredskapens selektivitet n(cid:228)r det g(cid:228)ller de st(cid:246)rre fiskarterna i gemenskapens vatten. Med n(cid:229)gra f(cid:229) undantag (cid:228)r de fiskarter som anges i bilaga XII i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 850/98 arter som ing(cid:229)r i det viktigaste fisket. Kommissionen f(cid:246)rs(cid:246)kte d(cid:229), (cid:229)terigen i den m(cid:229)n detta var m(cid:246)jligt, att fastst(cid:228)lla minsta landningsstorlekar f(cid:246)r dessa arter i f(cid:246)rh(cid:229)llande till selektiviteten hos de fiskeredskap som anv(cid:228)nds f(cid:246)r att f(cid:229)nga dem


title: QUESTION ÉCRITE E-0948/00 posée par Laura González Álvarez (GUE/NGL) à la Commission. Démontage et transfert de dépôts d'hydrocarbures de Ferrazo en dehors de la Ría de Arosa.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Galicia
Spain
storage of hydrocarbons
transfer of businesses

text: 20. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 53 E/45 (2001/C 53 E/051) QUESTION (cid:201)CRITE E-0948/00 posØe par Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (29 mars 2000) Objet: DØmontage et transfert de dØp(cid:244)ts d(cid:146)hydrocarbures de Ferrazo en dehors de la R(cid:237)a de Arosa La R(cid:237)a de Arosa est le plus grand espace naturel et productif de l(cid:146)ensemble des r(cid:237)as de Galice. D(cid:146)une superficie de 250 km2, bordØe par la mer sur une longueur de 75 km, elle renferme neuf estuaires ou terres humides de grand intØrŒt, ainsi que divers ØcosystŁmes sous-marins. Elle abrite une faune et une flore abondantes et trois sites naturels protØgØs qui reprØsentent un cinquiŁme de sa superficie. Par sa situation privilØgiØe, elle a permis le dØveloppement d(cid:146)activitØs socio-Øconomiques importantes concentrØes autour du secteur maritime, de l(cid:146)industrie et du tourisme, activitØs dont les recettes s(cid:146)ØlŁvent (cid:224) 730 millions d(cid:146)euros par an et qui emploient directement 26 000 personnes. Ces trois secteurs de base soutiennent, (cid:224) leur tour, les activitØs de toute la zone c(cid:244)tiŁre dans le domaine du commerce, de la construction et des services et revŒtent une importance stratØgique pour le dØveloppement socio-Øconomique futur de la R(cid:237)a de Arosa et de la Galice dans son ensemble. La prØsence (cid:224) Villagarc(cid:237)a de Arosa des dØp(cid:244)ts d(cid:146)hydrocarbures de Ferrazo est incompatible avec la dØfense des ressources naturelles et socio-Øconomiques de la R(cid:237)a de Arosa et constitue un danger pour la population locale. La Commission pourrait-elle intervenir auprŁs des autoritØs espagnoles, au cas oø l(cid:146)implantation de ces dØp(cid:244)ts contreviendrait aux dispositions de la directive du Conseil 92/43/CEE (1) sur la conservation des habitats naturels, et de la faune et de la flore sylvestres, de la directive du Conseil 85/337/CEE (2) sur l(cid:146)Øvaluation des incidences de certains projets publics et privØs sur l(cid:146)environnement et de la Convention Ramsar sur la protection des terres humides? Peut-elle inciter au transfert de ces dØp(cid:244)ts en dehors de la R(cid:237)a de Arosa, dans une zone oø ils seraient moins susceptibles de provoquer des dØg(cid:226)ts, et (cid:224) l(cid:146)interdiction du transport d(cid:146)hydrocarbures (cid:224) l(cid:146)intØrieur de cette r(cid:237)a, ainsi que l(cid:146)ont dØj(cid:224) demandØ diverses formations politiques et la Plataforma en Defensa da R(cid:237)a de Arousa? Peut-elle, en application de la directive du Conseil 90/313/CEE (3) sur le libre accŁs (cid:224) l(cid:146)information en matiŁre d(cid:146)environnement, obliger les autoritØs espagnoles compØtentes (cid:224) fournir les informations que cette derniŁre organisation leur a demandØes et qui lui ont ØtØ refusØes? (1) (2) (3) JO L 206 du 22. 7. 1992, p. 7. JO L 175 du 5. 7. 1985, p. 40. JO L 158 du 23. 6. 1990, p. 56. RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (8 mai 2000) S(cid:146)agissant de la directive 85/337/CEE du Conseil, du 27 juin 1985, concernant l(cid:146)Øvaluation des incidences de certains projets publics et privØs sur l(cid:146)environnement, il convient de relever que l(cid:146)article 2 prØvoit que les projets susceptibles d(cid:146)avoir des incidences notables sur l(cid:146)environnement, notamment en raison de leur nature, de leurs dimensions ou de leur localisation, doivent Œtre soumis (cid:224) une Øvaluation en ce qui concerne leurs incidences avant l(cid:146)octroi de l(cid:146)autorisation. Cette disposition s(cid:146)applique aux projets ØnumØrØs aux annexes I et II de la directive. Concernant les installations faisant l(cid:146)objet de la prØsente question Øcrite, l(cid:146)annexe II, point 6, sous d) mentionne les installations de stockage de pØtrole, de produits pØtrochimiques et chimiques. Aux termes de l(cid:146)article 4, paragraphe 2, les projets appartenant aux catØgories citØes (cid:224) l(cid:146)annexe II doivent Œtre soumis (cid:224) une Øvaluation quand l(cid:146)(cid:201)tat membre concernØ estime que leurs caractØristiques l(cid:146)exigent. S(cid:146)agissant de la directive 92/43/CEE du Conseil, du 21 mai 1992, concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages, l(cid:146)article 6 prØvoit que tout plan ou projet non directement liØ ou nØcessaire (cid:224) la gestion du site mais susceptible d(cid:146)affecter ce site de maniŁre significative, individuellement ou en conjugaison avec d(cid:146)autres plans et projets, doit faire l(cid:146)objet d(cid:146)une Øvaluation appropriØe de ses incidences sur le site eu Øgard aux objectifs de conservation de ce site. Compte tenu des conclusions de l(cid:146)Øvaluation des incidences, les autoritØs nationales ne marquent leur accord sur ce plan ou projet qu(cid:146)aprŁs s(cid:146)Œtre assurØes qu(cid:146)il ne portera pas atteinte (cid:224) l(cid:146)intØgritØ du site concernØ et aprŁs avoir pris, le cas ØchØant, l(cid:146)avis du public. C 53 E/46 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 2. 2001 En ce qui concerne la directive 90/313/CEE du Conseil, du 7 juin 1990, concernant la libertØ d(cid:146)accŁs (cid:224) l(cid:146)information en matiŁre d(cid:146)environnement, il convient de prØciser que, (cid:224) la diffØrence d(cid:146)autres directives, cette directive prØvoit, (cid:224) son article 4, la possibilitØ d(cid:146)introduire un recours judiciaire ou administratif (cid:224) l(cid:146)encontre de la dØcision de l(cid:146)autoritØ publique refusant l(cid:146)accŁs (cid:224) l(cid:146)information environnementale demandØe, conformØment (cid:224) l(cid:146)ordre juridique national en la matiŁre. La directive 90/313/CEE a ØtØ transposØe dans l(cid:146)ordre juridique espagnol par la Loi 38/1995 du 13 dØcembre 1995, modifiØe par la Loi 55/1999 du 29 dØcembre 1999, laquelle introduit des voies de recours nationales. Il convient de relever que, suite aux questions Øcrites P-0790/00 de Mme MiguØlez Ramos (1), E-0804/00 de M. Nogueira RomÆn (1) et (cid:224) la prØsente question Øcrite, portant sur le mŒme objet, la Commission a ouvert un cas dØcelØ d(cid:146)office, enregistrØ sous la rØfØrence B-2000/2076. La Commission s(cid:146)est ainsi adressØe aux autoritØs espagnoles pour leur demander des informations concernant les installations prØcitØes. En tout Øtat de cause, nØcessaires pour assurer que le droit communautaire soit respectØ dans le cas d(cid:146)espŁce. la Commission, dans son r(cid:244)le de gardienne des traitØs, prendra les mesures (1) JO C 374 E du 28. 12. 2000, p. 155. (2001/C 53 E/052) QUESTION (cid:201)CRITE E-0957/00 posØe par Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) (cid:224) la Commission (29 mars 2000) Objet: Promotion du programme ALFA (Formation acadØmique en AmØrique latine) Le programme ALFA encourage l(cid:146)Øchange d(cid:146)expØriences entre des universitØs de l(cid:146)UE et des universitØs de 18 pays latino-amØricains pendant une pØriode de six ans. Pour Œtre Øligible aux aides octroyØes au titre de ce programme, les universitØs intØressØes doivent se constituer en rØseaux ALFA, c(cid:146)est-(cid:224)-dire des rØseaux d(cid:146)universitØs regroupant au moins six institutions (trois europØennes et trois latino-amØricaines) de diffØrents pays. La Commission pourrait-elle indiquer quelles dispositions elle a prØvues dans ce programme pour veiller (cid:224) ce que les universitØs, susceptibles d(cid:146)Œtre intØressØes, puissent se contacter par le biais de rØunions et de rencontres prØalables qui leur permettraient de se conna(cid:238)tre et de dØfinir le cadre de leur coopØration dans les domaines prioritaires visØs (cid:224) l(cid:146)invitation aux candidatures dans le cadre du programme ALFA? RØponse donnØe par M. Patten au nom de la Commission (28 avril 2000) lui Øtaient assignØs, a permis (cid:224) des La premiŁre phase du programme ALFA, outre les objectifs qui Øtablissements d(cid:146)enseignement supØrieur des deux continents de se conna(cid:238)tre. Les rØseaux d(cid:146)universitØs ont prØsentØ (cid:224) la Commission 2 918 propositions de projets conjoints, auxquels participent 511 Øtablissements en AmØrique latine et 704 en Europe. Quant aux projets retenus au cours de cette premiŁre phase, ils Ømanent de 808 rØseaux d(cid:146)Øtablissements qui ont ØlaborØ ou Ølaborent encore actuellement des projets conjoints (soit un total de 373 Øtablissements d(cid:146)enseignement supØrieur d(cid:146)AmØrique latine et 530 d(cid:146)Europe). Dans la phase actuelle d(cid:146)ALFA, le bureau d(cid:146)assistance technique du programme aide les Øtablissements qui seraient dØsireux de participer (cid:224) ALFA, (cid:224) trouver un Øtablissement partenaire et publie l(cid:146)ensemble des donnØes sur ces recherches sur l(cid:146)Internet (cid:224) l(cid:146)adresse: http://alfa-program. com. De plus, les rØseaux ALFA peu familiarisØs avec l(cid:146)organisation de telles activitØs peuvent demander une aide financiŁre pour mettre au point les projets conjoints de mobilitØ des Øtudiants (dans le cadre du sous- programme B intitulØ «avant-projets»). il convient d(cid:146)observer qu(cid:146)en ce moment, Par ailleurs, la Commission re(cid:231)oit chaque jour en moyenne 40 demandes d(cid:146)informations sur le programme, dont plus de la moitiØ proviennent d(cid:146)Øtablissements qui ont dØj(cid:224) identifiØ leurs rØseaux


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 654/2000 af 29. marts 2000 om godkendelse af nye tilsætningsstoffer, nye anvendelser af tilsætningsstoffer og nye tilsætningsstofpræparater til foderstoffer (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
animal nutrition
food additive
foodstuffs legislation

text: L 79/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 3. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 654/2000 af 29. marts 2000 om godkendelse af nye tilsætningsstoffer, nye anvendelser af tilsætningsstoffer og nye tilsætnings- stofpræparater til foderstoffer (EØS-relevant tekst) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — har gunstige virkninger for de pågældende foderstoffers karakteristika eller for husdyrproduktionen. under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets direktiv 70/524/EØF af 23. november 1970 om tilsætningsstoffer til foderstoffer (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2690/1999 (2), særlig artikel 3, og ud fra følgende betragtninger: Ifølge direktiv 70/524/EØF godkendes nye tilsætnings- stoffer og nye anvendelser af tilsætningsstoffer under hensyntagen til den videnskabelige og tekniske udvik- ling. (5) (6) (7) (8) og sundhed arbejdstagernes Bestemmelserne i Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring under sikkerhed af arbejdet (5) og de relevante særdirektiver, særlig Rådets direktiv 90/679/EØF af 26. november 1990 om beskyt- telse af arbejdstagerne mod farerne ved at være udsat for biologiske agenser under arbejdet (6), senest ændret ved Kommissionens direktiv 97/65/EF (7), anvendes fuldt ud for arbejdstageres anvendelse og håndtering af tilsæt- ningsstoffer til foderstoffer. Gennemgangen af de dossierer, som medlemsstaterne har indsendt efter artikel 3 i direktiv 93/113/EF, viser, at en række præparater, der tilhører enzym- og mikroorga- nismegrupperne, kan godkendes foreløbigt. Den Videnskabelige Komité for Foder har afgivet positiv udtalelse om disse enzym- (8) og mikroorganismepræpa- raters (9) uskadelighed. De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Foder- stofkomité — Ved Rådets direktiv 93/113/EF af 14. december 1993 om anvendelse og afsætning af enzymer, mikroorga- foderstoffer (3), senest nismer og præparater heraf ændret ved direktiv 97/40/EF (4), blev medlemsstaterne uanset direktiv 70/524/EØF bemyndiget til midlertidigt at tillade anvendelse og afsætning af enzymer, mikroor- ganismer og præparater heraf. i UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De præparater, der tilhører gruppen »enzymer«, og som er anført i bilag I til denne forordning, godkendes efter direktiv 70/524/EØF som tilsætningsstoffer til foderstoffer på de betin- gelser, der er fastsat i nævnte bilag. Der er blevet indsendt nye data vedrørende erstatning af godkendte enzympræparater med nye præparater af de samme enzymer. Sammensætningen af de enzymer, der er godkendt under nr. 7 og 8, ændres som anført under »Kemisk betegnelse, beskrivelse« i bilag I. Artikel 2 foreløbigt, hvis det tilsæt- Nye tilsætningsstoffer eller nye anvendelser af ningsstoffer godkendes indhold heraf, der tillades i foderstoffer, ikke frembyder nogen fare for menneskers og dyrs sundhed eller for miljøet og ikke har uheldige virkninger for forbrugeren som følge af ændringer af de animalske produkters karakteristika, hvis deres forekomst i foderstoffer kan kontrolleres, og hvis det på grundlag af de foreliggende resultater er rimeligt at antage, at deres tilsætning til foderstofferne (1) EFT L 270 af 14. 12. 1970, s. 1. (2) EFT L 326 af 18. 12. 1999, s. 33. (3) EFT L 334 af 31. 12. 1993, s. 17. (4) EFT L 180 af 9. 7. 1997, s. 21. Artikel 3 De præparater, der tilhører gruppen »mikroorganismer«, og som er anført i bilag II til denne forordning, godkendes efter direktiv 70/524/EØF som tilsætningsstoffer til foderstoffer på de betingelser, der er fastsat i nævnte bilag. (5) EFT L 183 af 29. 6. 1989, s. 1. (6) EFT L 374 af 31. 12. 1990, s. 1. (7) EFT L 335 af 6. 12. 1997, s. 17. (8) Rapport fra Den Videnskabelige Komité for Foder om anvendelse af visse enzymer som tilsætningsstoffer til foderstoffer, vedtaget den 4. juni 1998 og ajourført den 21. oktober 1999. (9) Rapport fra Den Videnskabelige Komité for Foder om anvendelse af visse mikroorganismer foderstoffer, vedtaget den 26. september 1997 og ajourført den 22. oktober 1999. som tilsætningsstoffer til (1) (2) (3) (4) 30. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/27 Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 4 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 29. marts 2000. På Kommissionens vegne David BYRNE Medlem af Kommissionen Nr. Tilsætningsstof Kemisk betegnelse, beskrivelse Dyreart eller -kategori Maksi- mumsalder Minimumsindhold Maksimumsindhold Antal enheder aktivt stof pr. kg fuldfoder Bestemmelser i øvrigt BILAG I 4 7 Endo-1,3(4)-beta- glucanase EC 3. 2. 1. 6 Præparat af endo-1,3(4)-beta- glucanase produceret af Asper- gillus aculeatus (CBS 589. 94), med en aktivitet på mindst: Coated: 50 FBG (1)/g Flydende: 120 FBG/ml Slagtekyllinger — Endo-1,3(4)-beta- glucanase: Endo-1,3(4)-beta- glucanase: 10 FBG 100 FBG Endo-1,4-beta- xylanase EC 3. 2. 1. 8 Endo-1,4-beta- glucanase EC 3. 2. 1. 4 af og endo-1,4-beta- Præparat endo-1,4-beta- xylanase glucanase produceret af Asper- gillus niger (CBS 600. 94) med en aktivitet på mindst: Coated: 36 000 FXU (2)/g 15 000 BGU (3)/g Flydende: 36 000 FXU/g 15 000 BGU/g Slagtekyllinger — Endo-1,4-beta- xylanase: 3 600 FXU Endo-1,4-beta- xylanase: 12 000 FXU Endo-1,4-beta- glucanase: Endo-1,4-beta- glucanase: 1 500 BGU 5 000 BGU 1. I brugsvejledningen for tilsæt- ningsstoffet forblandingen oplagringstemperatur, angives holdbarhed og pelleteringsstabi- litet. og 2. Anbefalet dosis pr. kg fuldfoder: endo-1,3(4)-beta-glucanase: 20 FBG 3. Anvendelse i foderblandinger med højt indhold af andre poly- (især saccharider beta-glucaner), f. eks. med indhold af majs på over 60 % stivelse end 1. I brugsvejledningen for tilsæt- forblandingen ningsstoffet angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabi- litet. og 2. Anbefalet dosis pr. kg fuldfoder: endo-1,4-beta-xylanase: 3 600-6 000 FXU endo-1,4-beta-glucanase: 1 500-2 500 BGU 3. Anvendes i foderblandinger med højt indhold af andre polysaccha- rider (især beta- glucaner), f. eks. med indhold af byg på over 35 % og af hvede på over 20 % end stivelse Godkendelsens varighed 30. 11. 2000 30. 11. 2000 L 7 9 / 2 8 D A D e E u r o p æ i s k e F æ l l e s s k a b e r s i T d e n d e. 3 0 3 2 0 0 0 Nr. Tilsætningsstof Kemisk betegnelse, beskrivelse Dyreart eller -kategori Maksi- mumsalder Minimumsindhold Maksimumsindhold Antal enheder aktivt stof pr. kg fuldfoder Bestemmelser i øvrigt Smågrise 4 måneder Endo-1,4-beta- xylanase: 6 000 FXU Endo-1,4-beta- glucanase: 2 500 BGU — — Slagtekalkuner — Endo-1,4-beta- xylanase: 6 000 FXU Endo-1,4-beta- xylanase: 12 000 FXU Endo-1,4-beta- glucanase: Endo-1,4-beta- glucanase: 2 500 BGU 5 000 BGU 1. I brugsvejledningen for tilsæt- ningsstoffet og foderblandingen angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabi- litet. 2. Anbefalet dosis pr. kg fuldfoder: endo-1,4-beta-xylanase: 6 000 FXU endo-1,4-beta-glucanase: 2 500 BGU 3. Anvendes i foderblandinger med højt indhold af andre polysaccha- rider end stivelse (især arabinoxy- laner og betaglucaner), f. eks. med indhold af hvede på over 30 % og af byg på over 30 % 1. I brugsvejledningen for tilsæt- ningsstoffet og foderblandingen angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabi- litet 2. Anbefalet dosis pr. kg fuldfoder: endo-1,4-beta-xylanase: 6 000-12 000 FXU endo-1,4-beta-glucanase: 2 500-5 000 BGU 3. Anvendes i foderblandinger med højt indhold af andre polysaccha- rider end stivelse (især arabinoxy- laner og betaglucaner), f. eks. med indhold af hvede på over 40 % Godkendelsens varighed 30. 11. 2000 30. 11. 2000. 3 0 3 2 0 0 0 D A D e E u r o p æ i s k e F æ l l e s s k a b e r s i T d e n d e L 7 9 / 2 9 Nr. Tilsætningsstof Kemisk betegnelse, beskrivelse Dyreart eller -kategori Maksi- mumsalder Minimumsindhold Maksimumsindhold Antal enheder aktivt stof pr. kg fuldfoder Bestemmelser i øvrigt Æglæggende høner — Endo-1,4-beta- xylanase: 12 000 FXU Endo-1,4-beta- glucanase: 5 000 BGU — — 1. I brugsvejledningen for tilsæt- ningsstoffet og foderblandingen angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabi- litet 2. Anbefalet dosis pr. kg fuldfoder: endo-1,4-beta-xylanase: 12 000 FXU endo-1,4-beta-glucanase: 5 000 BGU 3. Anvendes i foderblandinger med højt indhold af andre polysaccha- rider end stivelse (især arabinoxy- laner og betaglucaner), f. eks. med indhold af hvede på over 20 %, af byg på over 10 % og af solsikke på over 20 % 8 Endo-1,4-beta- glucanase EC 3. 2. 1. 4 Endo-1,4-beta- xylanase EC 3. 2. 1. 8 af endo-1,4-beta- Præparat glucanase og endo-1,4-beta- xylanase produceret af Asper- gillus niger (CBS 600. 94), med en aktivitet på mindst: Coated: 10 000 BGU (3)/g 4 000 FXU (2)/g Flydende: 20 000 BGU/g 8 000 FXU/g Slagtekyllinger — Endo-1,4-beta- glucanase: 3 000 BGU Endo-1,4-beta- glucanase: 10 000 BGU Endo-1,4-beta- xylanase: Endo-1,4-beta- xylanase: 1 200 FXU 4 000 FXU 1. I brugsvejledningen for tilsæt- forblandingen ningsstoffet angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabi- litet og 2. Anbefalet dosis pr. kg fuldfoder: endo-1,4-beta-glucanase: 3 000-10 000 BGU endo-1,4-beta-xylanase: 1 200-4 000 FXU 3. Anvendes i foderblandinger med højt indhold af andre polysaccha- (især beta- rider glucaner arabinoxylaner), f. eks. med indhold af byg på over 60 % end stivelse og Godkendelsens varighed 30. 11. 2000 30. 11. 2000 L 7 9 / 3 0 D A D e E u r o p æ i s k e F æ l l e s s k a b e r s i T d e n d e. 3 0 3 2 0 0 0 Nr. Tilsætningsstof Kemisk betegnelse, beskrivelse Dyreart eller -kategori Maksi- mumsalder Minimumsindhold Maksimumsindhold Antal enheder aktivt stof pr. kg fuldfoder Bestemmelser i øvrigt Smågrise 4 måneder Endo-1,4-beta- glucanase: Endo-1,4-beta- glucanase: 3 000 BGU 5 000 BGU 1. I brugsvejledningen for tilsæt- forblandingen ningsstoffet angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabi- litet og Endo-1,4-beta- xylanase: Endo-1,4-beta- xylanase: 1 200 FXU 2 000 FXU 2. Anbefalet dosis pr. kg fuldfoder: endo-1,4-beta-glucanase: 3 000-5 000 BGU endo-1,4-beta-xylanase: 1 200-2 000 FXU 3. Anvendelse i foderblandinger med højt indhold af andre poly- saccharider (især beta-glucaner og arabinoxylaner), f. eks. med indhold af byg på over 30 % stivelse end Æglæggende høner — Endo-1,4-beta- glucanase: 5 000 BGU Endo-1,4-beta- xylanase: 2 000 FXU — — 1. I brugsvejledningen for tilsæt- forblandingen ningsstoffet angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabi- litet og 2. Anbefalet dosis pr. kg fuldfoder: endo-1,4-beta-glucanase: 5 000 BGU endo-1,4-beta-xylanase: 2 000 FXU 3. Anvendes i foderblandinger med højt indhold af andre polysaccha- (især beta- rider glucaner arabinoxylaner), f. eks. med indhold af byg på over 60 % end stivelse og Godkendelsens varighed 30. 11. 2000 30. 11. 2000. 3 0 3 2 0 0 0 D A D e E u r o p æ i s k e F æ l l e s s k a b e r s i T d e n d e L 7 9 / 3 1 Nr. Tilsætningsstof Kemisk betegnelse, beskrivelse Dyreart eller -kategori Maksi- mumsalder Minimumsindhold Maksimumsindhold Antal enheder aktivt stof pr. kg fuldfoder Bestemmelser i øvrigt 9 Endo-1,4-beta- xylanase EC 3. 2. 1. 8 af endo-1,4-beta- Præparat xylanase produceret af Asper- gillus niger (CBS 270. 95) med en aktivitet på mindst: Æglæggende høner — Endo-1,4-beta- xylanase: 2 400 EXU Fast: endo-1,4-beta-xylanase: 28 000 EXU (4)/g Flydende: endo-1,4-beta-xylanase: 14 000 EXU/ml Slagtekalkuner — Endo-1,4-beta- xylanase: 2 400 EXU — — 1. I brugsvejledningen for tilsæt- forblandingen ningsstoffet angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabi- litet og 2. Anbefalet dosis pr. kg fuldfoder: endo-1,4-beta-xylanase: 2 400-7 400 EXU 3. Anvendes i foderblandinger med højt indhold af andre polysaccha- rider end stivelse (især arabinoxy- laner), f. eks. med indhold af hvede på over 30 % og af rug på over 30 % 1. I brugsvejledningen for tilsæt- forblandingen ningsstoffet angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabi- litet og 2. Anbefalet dosis pr. kg fuldfoder: endo-1,4-beta-xylanase: 2 400-5 600 EXU 3. Anvendes i foderblandinger med højt indhold af andre polysaccha- rider end stivelse (især arabinoxy- laner), f. eks. med indhold af hvede på over 30 % og af rug på over 30 % Godkendelsens varighed 30. 11. 2000 30. 11. 2000 L 7 9 / 3 2 D A D e E u r o p æ i s k e F æ l l e s s k a b e r s i T d e n d e. 3 0 3 2 0 0 0 Nr. Tilsætningsstof Kemisk betegnelse, beskrivelse Dyreart eller -kategori Maksi- mumsalder Minimumsindhold Maksimumsindhold Antal enheder aktivt stof pr. kg fuldfoder Bestemmelser i øvrigt 13 Endo-1,3(4)-beta- glucanase EC 3. 2. 1. 6 Endo-1,4-beta- xylanase EC 3. 2. 1. 8 Præparat af Endo-1,3(4)-beta- glucanase og Endo-1,4-beta- xylanase produceret af Tricho- derma longibrachiatum (CBS 357. 94), med en aktivitet på mindst: Pulver: endo-1,3(4)-beta-glucanase: 8 000 BGU (3)/g endo-1,4-beta-xylanase: 11 000 EXU (4)/g Granulat: endo-1,3(4)-beta-glucanase: 6 000 BGU/g endo-1,4-beta-xylanase: 8 250 EXU/g Flydende: endo-1,3(4)-beta-glucanase: 2 000 BGU/ml endo-1,4-beta-xylanase: 2 750 EXU/ml Æglæggende høner — Endo-1,3(4)-beta- glucanase: 600 BGU Endo-1,4-beta- xylanase: 800 EXU Slagtekalkuner — Endo-1,3(4)-beta- glucanase: 600 BGU Endo-1,4-beta- xylanase: 800 EXU — — — 1. I brugsvejledningen for tilsæt- forblandingen ningsstoffet angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabi- litet og 2. Anbefalet dosis pr. kg fuldfoder: endo-1,3(4)-beta-glucanase: 600 BGU endo-1,4-beta-xylanase: 800 EXU 3. Anvendes i foderblandinger med højt indhold af andre polysaccha- rider end stivelse (især arabinoxy- laner og betaglucaner), f. eks. med indhold af hvede på over 40 % og af byg på over 30 %. 1. I brugsvejledningen for tilsæt- forblandingen ningsstoffet angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabi- litet og — 2. Anbefalet dosis pr. kg fuldfoder: endo-1,3(4)-beta-glucanase: 600 BGU endo-1,4-beta-xylanase: 800 EXU 3. Anvendes i foderblandinger med højt indhold af andre polysaccha- rider end stivelse (især arabinoxy- laner og betaglucaner), f. eks. med indhold af hvede på over 30 % eller af rug på over 30 % Godkendelsens varighed 30. 11. 2000 30. 11. 2000. 3 0 3 2 0 0 0 D A D e E u r o p æ i s k e F æ l l e s s k a b e r s i T d e n d e L 7 9 / 3 3 Nr. Tilsætningsstof Kemisk betegnelse, beskrivelse Dyreart eller -kategori Maksi- mumsalder Minimumsindhold Maksimumsindhold Antal enheder aktivt stof pr. kg fuldfoder Bestemmelser i øvrigt 48 Alpha-amylase EC 3. 2. 1. 1 Endo-1,3(4)-beta- glucanase EC 3. 2. 1. 6 Præparat af alpha-amylase og endo-1,3(4)-beta-glucanase produceret af Bacillus amyloli- quefaciens (DSM 9553) med en aktivitet på mindst: Coated: alpha-amylase: 200 KNU (6)/g endo-1,3(4)-beta-glucanase: 350 FBG (1)/g Flydende: alpha-amylase: 130 KNU/ml endo-1,3(4)-beta-glucanase: 225 FBG/ml Slagtekyllinger — Alpha-amylase: Alpha-amylase: 10 KNU 40 KNU 1. I brugsvejledningen for tilsæt- forblandingen ningsstoffet angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabi- litet og Endo-1,3(4)-beta- glucanase: Endo-1,3(4)-beta- glucanase 17 FBG 70 FBG 2. anbefalet dosis pr. kg fuldfoder: alpha-amylase: 20 KNU endo-1,3(4)-beta-glucanase: 35 FBG 3. Anvendes i foderblandinger med højt indhold af andre pollysa- ccharider end stivelse (især arabi- noxylaner og betaglucaner), f. eks. med indhold af byg på over 40 % Slagtekalkuner — Alpha-amylase: Alpha-amylase: 40 KNU 80 KNU 1. I brugsvejledningen for tilsæt- ningsstoffet forblandingen oplagringstemperatur, angives holdbarhed og pelleteringsstabi- litet og Endo-1,3(4)-beta- glucanase: Endo-1,3(4)-beta- glucanase: 70 FBG 140 FBG 2. Anbefalet dosis pr. kg fuldfoder: alpha-amylase: 40 KNU endo-1,3(4)-beta-glucanase: 70 FBG 3. Anvendes i foderblandinger med højt indhold af andre polysaccha- rider end stivelse (især arabinoxy- laner og betaglucaner), f. eks. med indhold af byg på over 40 % (1) 1 FBG er den mængde enzym, der frigiver 1 mikromol reducerende sukker (glucoseækvivalenter) fra byg-beta-glucan pr. minut ved pH 5,0 og 30 °C. (2) 1 FXU er den mængde enzym, der frigiver 0,15 mikromol xylose fra azurin-tværbundet xylan pr. minut ved pH 5,0 og 40 °C. (3) 1 BGU er den mængde enzym, der frigiver 0,15 mikromol glucose fra azurin-tværbundet beta-glucan pr. minut ved pH 5,0 og 40 °C. (4) 1 EXU er den mængde enzym, der frigiver 1 mikromol reducerende sukker (xyloseækvivalenter) fra hvede-arabinoxylan pr. minut ved pH 3,5 og 55 °C. (5) 1 BGU er den mængde enzym, der frigiver 0,278 mikromol reducerende sukker (glucoseækvivalenter) fra byg-beta-glucan pr. minut ved pH 3,5 og 40 °C. (6) 1 KNU er den mængde enzym, der frigiver 672 mikromol reducerende sukker (glucoseækvivalenter) fra opløselig stivelse pr. minut ved pH 5,6 og 37 °C. Godkendelsens varighed 30. 11. 2000 30. 11. 2000 L 7 9 / 3 4 D A D e E u r o p æ i s k e F æ l l e s s k a b e r s i T d e n d e. 3 0 3 2 0 0 0 Nr. Tilsætningsstof Kemisk betegnelse, beskrivelse Dyreart eller -kategori Maksi- mumsalder CFU pr. kg fuldfoder Minimumsindhold Maksimumsindhold Bestemmelser i øvrigt BILAG II 11 Enterococcus faecium DSM 5464 Enterococcus af Præparat faecium, indeholder der mindst: 5 × 1010 CFU/g tilsætningsstof Slagtekyllinger — 0,5 × 109 1 × 109 1. I brugsvejledningen for tilsætnings- stoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabilitet 2. Kan anvendes foderblandinger, i der indeholder følgende godkendte coccidiostatika: amprolium, dicla- zuril, halofuginon, monensin- natrium, metilklorpindol, methyl- benzoquat og nicarbazin Kalve 4 måneder 0,5 × 109 1 × 109 17 18 Lactobacillus casei NCIMB 30096 Enterococcus faecium NCIMB 30098 Enterococcus faecium CECT 4515 Blanding casei faecium, mindst: af og der Lactobacillus Enterococcus indeholder Kalve Lactobacillus casei: 2 × 109 CFU/g tilsætningsstof 6 måneder Lactobacillus casei: 0,5 × 109 Lactobacillus casei: 1 × 109 Enterococcus faecium: 1,5 × 109 Enterococcus faecium: 3 × 109 og Enterococcus faecium: 6 × 109 CFU/g tilsætningsstof Enterococcus af Præparat faecium, indeholder der mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof Smågrise 4 måneder 1 × 109 1 × 109 Kalve 6 måneder 1 × 109 1 × 109 tilsætnings- I brugsvejledningen for stoffet angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabilitet forblandingen og tilsætnings- I brugsvejledningen for stoffet angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabilitet forblandingen og tilsætnings- I brugsvejledningen for stoffet angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabilitet forblandingen og tilsætnings- I brugsvejledningen for stoffet angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabilitet forblandingen og Godkendelsens varighed 30. 11. 2000 30. 11. 2000 30. 11. 2000 30. 11. 2000 30. 11. 2000. 3 0 3 2 0 0 0 D A D e E u r o p æ i s k e F æ l l e s s k a b e r s i T d e n d e L 7 9 / 3 5


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0962/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle. Hasselpähkinöiden tuotanto Kataloniassa.

eurovoc_concepts:
Catalonia
Spain
aid to agriculture
common agricultural policy
nut

text: C 46 E/92 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/095) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0962/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) komissiolle (29. maaliskuuta 2000) Aihe: Hasselp(cid:228)hkin(cid:246)iden tuotanto Kataloniassa Katalonia on Espanjassa ja Euroopan unionissa suuri hasselp(cid:228)hkin(cid:246)iden ja muiden p(cid:228)hkin(cid:246)iden tuottaja. Yli 90 prosenttia Espanjan hasselp(cid:228)hkin(cid:228)tuotannosta keskittyy Kataloniaan. Joissakin kunnissa hasselp(cid:228)hkin(cid:228)(cid:228) viljell(cid:228)(cid:228)n 85 prosentilla koko viljelypinta-alasta. Katalonialaisten hasselp(cid:228)hkin(cid:246)iden on ollut pakko kilpailla turkkilaisten, yhdysvaltalaisten ja pohjoisafrikkalaisten hasselp(cid:228)hkin(cid:246)iden kanssa. Halvoista hinnoistaan johtuen n(cid:228)m(cid:228) maat ovat myyneet paremmin kuin eurooppalaiset, mik(cid:228) on aiheuttanut huomattavia vaikeuksia maanviljelij(cid:246)ille. Viime vuosina hedelm(cid:228)- ja vihannesalan yhteisess(cid:228) markkinaj(cid:228)rjestelyss(cid:228) on sovittu markkinavuosina 1997/1998, 1998/1999, 1999/2000 ker(cid:228)ttyj(cid:228) hasselp(cid:228)hkin(cid:246)it(cid:228) koskevasta suo- rien tukien j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228), jotta tuottajille taattaisiin v(cid:228)himm(cid:228)istulot. Tuotantokauden 1999/2000 sato on viimeinen yhteis(cid:246)n tukea saava sato, mik(cid:228) aiheuttaa tulevaisuudessa tulojen menetyst(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228)ll(cid:228) katalonia- laisella alalla. Onko komissio tietoinen hasselp(cid:228)hkin(cid:228)n merkityksest(cid:228) Kataloniassa? Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) taatakseen katalonialaisten hasselp(cid:228)hkin(cid:228)ntuottajien tulot? Aikooko komissio uudistaa hasselp(cid:228)hkin(cid:228)(cid:228) koskevan suoran tuen, josta on s(cid:228)(cid:228)detty asetuksen (EY) N:o 2200/96 (1) 55 artiklassa markkinavuosille 1997/1998, 1998/1999 ja 1999/2000? (1) EYVL L 297, 21. 11. 1996, s. 1. Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0955/00 ja E-0962/00 (10. toukokuuta 2000) Suurin osa Katalonian p(cid:228)hkin(cid:228)nviljelyalasta on saanut 10 vuoden ajan taloudellista tukea hedelmien ja vihannesten yhteisest(cid:228) markkinaj(cid:228)rjestelyst(cid:228) 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1972 annetun neuvoston direktiivin (ETY) N:o 1035/72 (1) IIa osaston s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti p(cid:228)hkin(cid:246)iden tuottavuuden ja kilpailukyvyn parantamiseksi. T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)rjestelm(cid:228)n p(cid:228)hkin(cid:246)it(cid:228) koskevat kustannukset koko yhteis(cid:246)n osalta olivat vuosina 1990(cid:129)1999 yhteens(cid:228) 725 miljoonaa euroa. Odotettavissa on yli 250 miljoonan euron lis(cid:228)kustannukset edelleen k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olevien parannussuunnitelmien osalta vuoteen 2006 menness(cid:228). L(cid:228)hes koko Katalonian hasselp(cid:228)hkin(cid:228)n tuotantoalue on saanut erityist(cid:228) hasselp(cid:228)hkin(cid:246)ille maksettavaa kiinte(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ist(cid:228) tukea, jota my(cid:246)nnettiin jaksolle 1997(cid:129)2000 hedelm(cid:228)- ja vihannesalan yhteisest(cid:228) mark- kinaj(cid:228)rjestelyst(cid:228) 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96 (2) 55 artiklan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti. N(cid:228)iden toimenpiteiden tarkoituksena oli aina olla v(cid:228)liaikaisia ja asteittain v(cid:228)henevi(cid:228) rahoitusvastuun siirtymisen mahdollistamiseksi tuottajille. Vuodesta 1997 tukea on voitu maksaa p(cid:228)hkin(cid:246)ille ja johanneksenleiville, kuten kaikille muillekin hedelm(cid:228)- ja vihannesalan tuotteille, neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2200/96, jossa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n taloudellisesta tuesta kaikille tuottajaj(cid:228)rjest(cid:246)jen kautta kaupan pidetyille hedelmille ja vihanneksille, s(cid:228)(cid:228)detyn toimintarahaston j(cid:228)rjestelm(cid:228)n varoilla. 13. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 46 E/93 J(cid:228)senvaltiot voivat sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) p(cid:228)hkin(cid:228)t my(cid:246)s maaseudun kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskeviin suunnitelmiinsa Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehitt(cid:228)miseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 (3) edellytysten mukaisesti. (1) EYVL L 118, 20. 5. 1972. (2) EYVL L 297, 21. 11. 1996. (3) EYVL L 160, 26. 6. 1999. (2001/C 46 E/096) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0960/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (29. maaliskuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin riskip(cid:228)(cid:228)omayhti(cid:246)iden toiminnan tukeminen Riskip(cid:228)(cid:228)oma on t(cid:228)rkein rahoitusmalli aloitteleville yrityksille tai yrityksille, riskialttiita sijoituksia, joista saatava voitto voi olla huomattava. jotka tekev(cid:228)t uusia eritt(cid:228)in Eurooppalaisten riskip(cid:228)(cid:228)omayhti(cid:246)iden toiminta eroaa kuitenkin eritt(cid:228)in paljon Yhdysvaltojen vastaavista, joiden investoinnit ovat l(cid:228)hes kaksinkertaiset Euroopan unionin riskip(cid:228)(cid:228)omayhti(cid:246)ihin verrattuna. Miten komission mielest(cid:228) voitaisiin kannustaa Euroopan unionin riskip(cid:228)(cid:228)omayhti(cid:246)iden toimintaa, jotta ne lis(cid:228)isiv(cid:228)t huomattavasti sijoituksiaan yhteis(cid:246)n pieniin ja keskisuuriin yrityksiin siten, ett(cid:228) luvut vastaisivat yhdysvaltalaisten riskip(cid:228)(cid:228)omayhti(cid:246)iden sijoituslukuja? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (16. toukokuuta 2000) Komissio yhtyy arvoisan parlamentinj(cid:228)senen huoleen p(cid:228)(cid:228)omasijoittamisen (venture capital) v(cid:228)h(cid:228)isyydest(cid:228) Euroopassa, vaikkakin tilanne on paranemaan p(cid:228)in. Parantaakseen nykyist(cid:228) tilannetta ja varmistaakseen, ett(cid:228) nopeasti kasvavat yritykset saavat sopivaa riskip(cid:228)(cid:228)omaa, komissio on sitoutunut nopeuttamaan riskip(cid:228)(cid:228)omaa koskevan toimintasuunnitelman (1) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa. T(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n saavuttaminen edel- lytt(cid:228)(cid:228) tiivist(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden ja yksityisen sektorin kanssa. Euroopan investointipankilla (EIP) ja Euroopan investointirahastolla (EIR) on my(cid:246)s t(cid:228)rke(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228) asiassa. Lissabonin Eurooppa-neuvosto korosti tarvetta poistaa kaikki riskip(cid:228)(cid:228)omaa koskevassa toimintasuunnitelmassa luetellut esteet vuoteen 2003 menness(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) on selv(cid:228) osoitus asian poliittisesta painoarvosta. Riskip(cid:228)(cid:228)omaa koskeva komission tiedonanto (2) annettiin huhtikuussa 1998. Sek(cid:228) Cardiffin Eurooppa- neuvosto (kes(cid:228)kuu 1998) ett(cid:228) Euroopan parlamentti ilmoittivat p(cid:228)(cid:228)osin kannattavansa tiedonannon liitteen(cid:228) olevaa riskip(cid:228)(cid:228)omaa koskevaa toimintasuunnitelmaa. Toimintasuunnitelmassa luetellaan kuusi estett(cid:228), jotka on poistettava yhteis(cid:246)st(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) ovat markkinoiden pirstaleisuus, s(cid:228)(cid:228)ntelyesteet, verotukselliset esteet, hyvien hankkeiden v(cid:228)h(cid:228)isyys, henkil(cid:246)st(cid:246)resurssien puute ja kulttuuriesteet. Komissio laati ensimm(cid:228)isen arvion riskip(cid:228)(cid:228)omaa koskevasta toimintasuunnitelmasta lokakuussa 1999. Nopeuttaakseen riskip(cid:228)(cid:228)omaa koskevan toimintasuunnitelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa komissio esitteli tiedonan- nossaan vuonna 2000 toteutettavia keskeisi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)ntelytoimenpiteit(cid:228) ja antoi esimerkkej(cid:228) hyvist(cid:228) toimintata- voista kannustaakseen kaikkia j(cid:228)senvaltioita uudistuksiin. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi komissio seuraa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti riskip(cid:228)(cid:228)omaa koskevan toimintasuunnitelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa ja laatii siit(cid:228) esikuva-analyyseja. On syyt(cid:228) my(cid:246)s huomauttaa, ett(cid:228) komission eEurope-aloitteessa (marraskuu 1999) ehdotetaan yhten(cid:228) tavoitteena alkuvaiheen rahoituksen kolminkertaistamista vuoteen 2003 menness(cid:228). Lopullinen eEurope-aloite esitet(cid:228)(cid:228)n Eurooppa-neuvostolle hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)ksi Feiran huippukokouksessa kes(cid:228)kuussa 2000. (1) KOM(1999) 493 lopullinen. (2) EYVL C 175, 21. 6. 1999


title: Udkast til Afgørelse truffet af det blandede EØS-Udvalg om ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder - Udkast til Fællesskabets fælles stillingtagen

eurovoc_concepts:
EFTA countries
EU programme
cultural cooperation


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0933/00 af Helmuth Markov (GUE/NGL) til Kommissionen. Kommissionens undersøgelser i den tyske delstat Thüringen.

eurovoc_concepts:
Federation State
Thuringia
competition law
financial control
management audit

text: C 330 E/220 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/256) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0933/00 af Helmuth Markov (GUE/NGL) til Kommissionen Om: Kommissionens undersłgelser i den tyske delstat Th(cid:252)ringen (29. marts 2000) 1. Hvilke undersłgelser af den tyske delstat Th(cid:252)ringens overholdelse af stłttebestemmelserne i forbin- delse med EU-programmer og -direktiver har Kommissionen gennemfłrt, eller er den ved at gennemfłre siden hvorn(cid:229)r? Hvilke resultater er der kommet ud af de allerede afsluttede konkurrenceretlige undersłgelser? Hvilket 2. finansielt omfang d(cid:230)kker undersłgelserne, og hvilke s(cid:230)romr(cid:229)der kan de opdeles p(cid:229)? 3. Har delstatsregeringen v(cid:230)ret indraget i undersłgelserne, er den blevet orienteret om resultaterne, eller er der stillet konkrete krav til (cid:230)ndringer med hensyn til hvilke konkrete spłrgsm(cid:229)l? I bekr(cid:230)ftende fald hvorn(cid:229)r og hvilke? Hvad vil de mulige konsekvenser for delstaten Th(cid:252)ringen v(cid:230)re, og hvordan vurderer Kommissionen 4. disse? 5. Hvilke undersłgelser er endnu ikke afsluttet, hvorn(cid:229)r forventes de afsluttet, og hvad drejer de sig om? Er en (cid:230)ndring af de s(cid:230)dvanlige procedurer i delstaten Th(cid:252)ringen i forbindelse med gennemfłrelsen af 6. EU-programmer og -direktiver p(cid:229)kr(cid:230)vet? I bekr(cid:230)ftende fald hvilke og inden for hvilke omr(cid:229)der? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Prodi (5. maj 2000) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger. (2000/C 330 E/257) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0951/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (29. marts 2000) Om: M(cid:229)l 2-omr(cid:229)de Hainaut Tildelingen af m(cid:229)l 2-stłtte til den vallonske provins Hainaut medfłrer flytning af virksomheder, der i (cid:229)revis har haft hjemsted i den tilgr(cid:230)nsende provins West-Vlaanderen. De berłrte virksomhedsledere erkender, at flytningen til Hainaut udelukkende afh(cid:230)nger af, om de f(cid:229)r m(cid:229)l 2-stłtte eller ej. F(cid:229)r de ikke EF-stłtte, forbliver de i West-Vlaanderen. For at v(cid:230)re stłtteberettigede skal de v(cid:230)re etableret i Hainaut. Hvor mange (cid:129) og hvilke (cid:129) ansłgninger er der siden 1. januar 2000 indg(cid:229)et om m(cid:229)l 2-stłtte til nye 1. łkonomiske aktiviteter i Hainaut? 2. 3. Hvorn(cid:229)r og hvor registreres disse virksomheders etablering? a) Hvor mange af disse virksomheder havde tidligere aktiviteter i provinsen West-Vlaanderen? b) Hvor mange af disse virksomheder har stadig aktiviteter i provinsen West-Vlaanderen?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0949/00 von Marie-Noëlle Lienemann (PSE) an die Kommission. Massenentlassungen im Konzern ABB-Alsthom.

eurovoc_concepts:
European Works Council
European social policy
collective dismissal
infringement of EU law
worker consultation

text: C 303 E/210 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/242) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0805/00 von Othmar Karas (PPE-DE) an die Kommission (9. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Mittel f(cid:252)r das PRINCE-Programm: Informationskampagne zum Euro Die f(cid:252)r die Information der B(cid:252)rger zur Verf(cid:252)gung stehenden finanziellen Mittel wurden in den zwei letzten Jahren nicht vollst(cid:228)ndig ausgesch(cid:246)pft. Im Haushalt f(cid:252)r das Jahr 1999 standen Verpflichtungserm(cid:228)chtigun- gen in H(cid:246)he von 38 Mio Euro zur Verf(cid:252)gung, tats(cid:228)chlich gebunden wurden aber nur 35,1 Mio Euro. Angesichts des sehr unzufriedenstellenden Informations- und Wissensstandes der B(cid:252)rger (cid:252)ber den Euro ist dies nicht v(cid:246)llige Aussch(cid:246)pfung der Mittel (cid:228)u(cid:223)erst unverst(cid:228)ndlich und bedauerlich und wirft mehrere Fragen auf. Warum wurden die in der Haushaltszeile B3-306 vorgesehenen Mittel nicht ausgesch(cid:246)pft, obwohl die Statistiken von Eurobarometer sowohl bei den Unternehmen als auch bei der breiten (cid:214)ffentlichkeit, insbesondere den benachteiligten Gruppen, einen nicht unbedeutenden Nachholbedarf bei der Vorberei- tung zur Umstellung aufweisen? Welche Bereiche waren von den K(cid:252)rzungen betroffen: die Kofinanzie- rungen der nationalen Kampagnen oder die von der Kommission europaweit durchzuf(cid:252)hrende Kampagne? Welche Arten von Ausgaben wurden nicht durchgef(cid:252)hrt? Mit welchen Argumenten wird die Tatsache der Nichtaussch(cid:246)pfung der Mittel begr(cid:252)ndet? Haben manche Staaten die ihnen zur Verf(cid:252)gung stehenden Mittel nicht in Anspruch genommen? Wenn ja, welche? Antwort von Frau Reding im Namen der Kommission (4. April 2000) Im Haushalt f(cid:252)r das Jahr 1999 wurden insgesamt 38 MEuro f(cid:252)r zwei priorit(cid:228)re Aktionen ausgewiesen: genauer gesagt, 35,1 MEuro f(cid:252)r das Programm (cid:132)Euro (cid:129) eine gemeinsame W(cid:228)hrung f(cid:252)r Europa(cid:147) und 2,9 MEuro f(cid:252)r die Agenda 2000. Was den Euro betrifft, so hat die Kommission ihren urspr(cid:252)nglich vorgesehenen Plan durchgef(cid:252)hrt. Danach wurden 98,6 % der Mittel f(cid:252)r das Jahr 1999 eingesetzt. F(cid:252)r das Jahr 1998 sind dies 99,9 %. Hinsichtlich der Agenda 2000 haben die Mitgliedstaaten, mit Ausnahme Frankreichs und in geringeren Ma(cid:223)e den Niederlanden und Irlands, keine Abkommen mit der Kommission getroffen. Aus diesem Grund wurden die urspr(cid:252)nglich vorgesehenen Mittel nicht voll ausgesch(cid:246)pft. Im Rahmen ihres Programms (cid:132)Euro (cid:129) eine gemeinsame Wahrung f(cid:252)r Europa(cid:147) ist die Kommission bilaterale Partnerschaften mit dreizehn Mitgliedstaaten eingegangen. Das Vereinigte K(cid:246)nigreich und D(cid:228)nemark wollen sich aus innenpolitischen Gr(cid:252)nden dem nicht anschlie(cid:223)en. (2000/C 303 E/243) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0949/00 von Marie-Noºlle Lienemann (PSE) an die Kommission Betrifft: Massenentlassungen im Konzern ABB-Alsthom (29. M(cid:228)rz 2000) Kann die Kommission pr(cid:252)fen, ob die Vorgangsweise im Zusammenhang mit den Entlassungen im Konzern ABB-Alsthom Power, die in sehr vielen L(cid:228)ndern der Europ(cid:228)ischen Union geplant sind, nicht gegen das Gemeinschaftsrecht verst(cid:246)(cid:223)t? Kann sie etwas unternehmen, um diese Entlassungen zu verhindern? Dieser Abbau von Arbeitspl(cid:228)tzen, dem gr(cid:246)(cid:223)tenteils keine echten wirtschaftlichen Erfordernisse zugrunde liegen, f(cid:252)hrt zu riesigen sozialen Problemen. Noch dazu wurden diese Entscheidungen getroffen, ohne da(cid:223) ein Dialog oder Verhandlungen mit den Gewerkschaften und den Europ(cid:228)ischen Betriebsr(cid:228)ten aufgenom- men wurden. Es scheint, da(cid:223) die EU-Richtlinie (cid:252)ber die Europ(cid:228)ischen Betriebsr(cid:228)te im Falle der Fusionierung von zwei Unternehmen (cid:129) insbesondere wenn eine solche Fusionierung zu gleichen Teilen erfolgt (cid:129) nicht geeignet ist und nicht sichergestellt wird, da(cid:223) Arbeitnehmer zu bevorstehenden Entlassungen infolge einer Fusion konsultiert werden. 24. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 303 E/211 Es w(cid:228)re angebracht, die Richtlinie zu (cid:228)ndern, um diese Gesetzesl(cid:252)cke gegebenenfalls zu schlie(cid:223)en. Plant die Kommission in diesem Zusammenhang, eine Aktualisierung und ˜nderung der Richtlinie (cid:252)ber die Einsetzung von Europ(cid:228)ischen Betriebsr(cid:228)ten im Fall der Fusionierung von Unternehmen vorzuschlagen? Antwort von Frau Diamantopoulou im Namen der Kommission (17. April 2000) Der Herr Abgeordnete wird auf die Antwort verwiesen, die die Kommission in der Fragestunde der Tagung des Parlaments vom M(cid:228)rz I 00 (1) auf seine m(cid:252)ndliche Anfrage H-0238/00 erteilt hat. (1) Debatten des Europ(cid:228)ischen Parlaments (M(cid:228)rz I 2000). (2000/C 303 E/244) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1110/00 von Cristiana Muscardini (UEN) an die Kommission Betrifft: Freiz(cid:252)gigkeit f(cid:252)r (cid:132)nicht identifizierbare(cid:147) Einwanderer in Italien (4. April 2000) Am 6. M(cid:228)rz 2000 richtete das italienische Innenministerium ein Rundschreiben an alle italienischen Polizeipr(cid:228)fekturen und Grenzpolizeib(cid:252)ros, in dem vorgeschlagen wird, Nichtgemeinschaftsb(cid:252)rger aus jenen Nationen oder V(cid:246)lkern, nicht mehr in Haft zu halten, bei denen es unwahrscheinlich ist, da(cid:223) sie in ihre Heimat zur(cid:252)ckgeschickt werden k(cid:246)nnen, und zwar aufgrund der erworbenen Erfahrung und wegen der mangelnden Zusammenarbeit der diplomatischen Vertretungen der L(cid:228)nder ihrer mutma(cid:223)lichen Zugeh(cid:246)- rigkeit bei ihrer Identifizierung w(cid:228)hrend der langen Zeitr(cid:228)ume ihres Verbleibs in den (cid:220)bergangszentren, die eigens mit dem Ziel eingerichtet worden sind, irregul(cid:228)re Einwanderer (illegale Einwanderer oder Einwanderer ohne Ausweisdokumente bzw. Einwanderer vor ihrer R(cid:252)ckkehr) aufzunehmen. Die Ma(cid:223)- nahme w(cid:252)rde insbesondere die jugoslawischen, algerischen, ecuadorianischen, irakischen und t(cid:252)rkischen Staatsangeh(cid:246)rigen sowie Angeh(cid:246)rige des kurdischen Volkes betreffen. Mit anderen Worten: der Rundbrief genehmigt die Freiz(cid:252)gigkeit der illegal eingewanderten Personen, deren Identit(cid:228)t nicht feststellbar ist, und verst(cid:246)(cid:223)t somit unter anderem gegen das Napolitano-Turco-Gesetz, das den Einwandererzustrom regulieren soll. Die Folge hiervon w(cid:228)re, da(cid:223) in Italien faktisch der Grundsatz der Freiz(cid:252)gigkeit f(cid:252)r eingewanderte Personen zur Anwendung k(cid:228)me, die nicht imstande sind, ein Ausweisdokument vorzulegen, und ihre Identit(cid:228)t nicht preisgeben wollen. An die Kommission werden die folgenden Fragen gerichtet: 1. Kennt sie den Inhalt der Ma(cid:223)nahme? 2. Hat sie die Folgen ihrer Anwendung auch f(cid:252)r die Mitgliedstaaten bewertet, die an Italien angrenzen und/oder das Schengener Abkommen unterzeichnet haben? 3. Ist sie der Auffassung, da(cid:223) diese Vorschl(cid:228)ge mit dem Abkommen von Schengen in Einklang stehen? 4. Wenn nein, weshalb schl(cid:228)gt sie nicht vor, f(cid:252)r Italien dieses Abkommen auszusetzen, um die Rechte der Mitgliedstaaten bez(cid:252)glich der Kontrolle (cid:252)ber die Einwanderung in ihr Staatsgebiet zu sch(cid:252)tzen? 5. Ist sie nicht der Auffassung, da(cid:223) unvern(cid:252)nftige Ma(cid:223)nahmen dieser Art dazu beitragen, ausl(cid:228)nderfeind- liche Gef(cid:252)hle in der Bev(cid:246)lkerung zu sch(cid:252)ren? Antwort von Herrn Vitorino im Namen der Kommission (19. April 2000) Der Kommission ist der von dem Herrn Abgeordneten angesprochene Sachverhalt nicht bekannt. Sie f(cid:252)hrt gegenw(cid:228)rtig in dem betreffenden Mitgliedstaat eine Untersuchung durch und wird dem Herrn Abge- ordneten ihre Schlu(cid:223)folgerungen mitteilen


title: Parecer do Comité Económico e Social sobre «Pluralismo e concentração nos meios de comunicação»

eurovoc_concepts:
EU Member State
access to information
acquisition of property
dissemination of information
pluralism in the media
restriction on competition

text: 18. 5. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 140/19 Parecer do Comité Econo´ mico e Social sobre «Pluralismo e concentraça˜o nos meios de comunicaça˜o» (2000/C 140/07) Em 25 de Fevereiro de 1999, o Comité Econo´ mico e Social decidiu, em conformidade com o disposto no n. o 3 do artigo 23. o do seu Regimento, elaborar um parecer sobre «Pluralismo e concentraça˜o nos meios de comunicaça˜o». A Secça˜o de Transportes, Energia, Infra-estruturas e Sociedade da Informaça˜o, incumbida da preparaça˜o dos correspondentes trabalhos, adoptou um primeiro parecer em 23 de Novembro de 1999. Na sequência da decisa˜o da assembleia plena´ria de fazer baixar o parecer à secça˜o para revisa˜o, a secça˜o adoptou um parecer revisto em 9 de Março de 2000 (relator: J. Decaillon). Na sua 371. a reunia˜o plena´ria de 29 e 30 de Março de 2000 (sessa˜o de 29 de Março), o Comité Econo´ mico e Social adoptou, por 97 votos a favor, 23 votos contra e 14 abstenço˜ es, o seguinte parecer. 1. Introduça˜o 2. Observaço˜ es na generalidade 1. 1. Desde a publicaça˜o do Livro Verde de 1992 sobre o pluralismo e a concentraça˜o nos meios de comunicaça˜o e desde as pistas de reflexa˜o dos serviços da Comissa˜o sobre a propriedade dos meios de comunicaça˜o no mercado interno, a indu´ stria europeia dos meios de comunicaça˜o entrou numa nova fase do seu desenvolvimento. A` oferta media´tica cla´ssica (televisa˜o, ra´dio, imprensa) 1. 2. vieram juntar-se, nos u´ ltimos anos, novos serviços de radiodi- fusa˜o digital (terrestre, por satélite, por cabo) e serviços em rede (Internet, multimédia), ampliando consideravelmente a escolha do pu´ blico europeu. Esta evoluça˜o do panorama media´tico foi acompanhada de aproximaço˜ es intersectoriais. Face ao crescimento da convergência, tem lugar, no contexto da globalizaça˜o, necessariamente uma evoluça˜o paralela em termos de alianças e fuso˜ es entre proprieta´rios dos meios de comunicaça˜o, operadores de telecomunicaça˜o e actores da indu´ stria informa´tica. 1. 3. Face a esta globalizaça˜o e a esta tendência do mercado, o Comité exorta as instituiço˜ es europeias a ponderarem a necessidade de definirem numa comunicaça˜o linhas de orientaça˜o e instrumentos jurı´dicos que, respeitando os direitos fundamentais de liberdade de expressa˜o, liberdade de imprensa, liberdade dos meios de comunicaça˜o, bem como as diferentes situaço˜ es dos meios de comunicaça˜o e tradiço˜ es jurı´dicas e culturais dos Estados-Membros, contribuam para garantir que na˜o seja dificultado o acesso dos cidada˜os europeus a meios de comunicaça˜o pluralistas e independentes. A` luz destas novas fontes de informaça˜o e de diversa˜o, 1. 4. e dado que a informaça˜o na˜o é apenas um produto comercial, o Comité sublinha a necessidade de garantir os direitos fundamentais do indivı´duo, tais como a liberdade de infor- maça˜o e de opinia˜o, a protecça˜o dos menores, a dignidade humana e, mais particularmente, a dignidade da mulher. 2. 1. No seu Livro Verde de Dezembro de 1997 sobre a convergência dos sectores das telecomunicaço˜ es, dos meios de comunicaça˜o e das tecnologias de informaça˜o, a Comissa˜o reconhece as alianças e as fuso˜ es em curso na indu´ stria da informaça˜o. Sem pôr em causa os princı´pios da livre concorrência, a Comissa˜o precisa igualmente a sua intença˜o de combater os abusos de posiço˜ es dominantes e os acordos nos mercados das telecomunicaço˜ es, dos meios de comuni- caça˜o e das tecnologias de informaça˜o. 2. 2. No sector do controlo das operaço˜ es de concentraça˜o, a Comissa˜o procurara´ assegurar, mediante a aplicaça˜o do direito de concorrência em vigor, o interesse dos consumidores por uma oferta diversificada de fontes de informaça˜o, autori- zando, por um lado, as operaço˜ es de concentraça˜o para favorecer a constituiça˜o de empresas de comunicaça˜o social fortes, mas intervindo, por outro lado, para impedir acordos entre operadores que sejam susceptı´veis de restringir a con- corrência e, consequentemente, de limitar a escolha do consu- midor final. 2. 3. Sendo que o direito da concorrência na˜o abrange sena˜o os aspectos econo´ micos e financeiros das concentraço˜ es no sector dos novos meios de comunicaça˜o, o Comité considera que os critérios culturais e sociais devem ser também tidos em conta para proteger os interesses do pu´ blico europeu e a riqueza do panorama media´tico. E´ por esse motivo que o Comité considera que a 2. 3. 1. aplicaça˜o do direito comunita´rio da concorrência ao domı´nio da sociedade da informaça˜o deve ter em conta, para além de aspectos puramente econo´ micos, a salvaguarda do pluralismo da informaça˜o, respeitando a liberdade de imprensa consa- grada nas Constituiço˜ es dos Estados-Membros. Nas observaço˜ es que se seguem, o Comité tem em 1. 5. conta que a problema´tica abordada no presente parecer se insere num contexto em permanente e acelerada evoluça˜o. 2. 4. A riqueza e diversidade culturais dos diferentes Estados- -Membros da Unia˜o Europeia, em especial nos planos linguı´s- tico e étnico, devem ser apoiadas pelas instituiço˜ es comunita´- rias. C 140/20 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 18. 5. 2000 2. 5. As legislaço˜ es de cada Estado-Membro prevêem em geral a transparência da propriedade dos meios de comuni- caça˜o, exactamente como em qualquer outro sector, por forma a evitar a constituiça˜o de monopo´ lios ou oligopo´ lios. Convinha, porém, assinalar, que a Comissa˜o Europeia e os Estados-Membros, agindo em cooperaça˜o, têm a possibilidade de trocar esse tipo de informaça˜o para ficarem com uma perspectiva internacional das participaço˜ es financeiras, de acordos técnicos ou comerciais entre os grupos audiovisuais ou operadores de acesso às diferentes redes, nomeadamente a Internet. 2. 6. O Comité recomenda igualmente que se tenha em consideraça˜o a evoluça˜o tecnolo´ gica da sociedade da infor- maça˜o. Neste ponto, convém distinguir entre os serviços digitais de radiodifusa˜o, sujeitos a regras tradicionais sobre a propriedade dos meios de comunicaça˜o, se existirem e forem consideradas apropriadas, e os serviços em linha, onde devem vigorar plenamente as regras de um mercado concorrencial para garantir o direito de acesso equitativo dos operadores às redes e aos sistemas, assim como o direito à diversidade de conteu´ do para os consumidores. Como o projecto de directiva da Comissa˜o na˜o foi 2. 7. ainda adoptado, o Comité preconiza a elaboraça˜o de uma comunicaça˜o que defina orientaço˜ es e instrumentos jurı´dicos que respeitem o pluralismo quanto à organizaça˜o econo´ mica, social e cultural do sector. 2. 8. O CES sublinha novamente o que de mais importante solicitou nos pareceres de 14 de Setembro de 1994 (1) e de 23 de Fevereiro de 1995 (2). Estes pedidos devem ser extensı´- veis aos novos serviços de radiodifusa˜o digital (terrestre, por satélite e por cabo) e aos serviços audiovisuais e escritos nascentes nas redes (Internet, multimédia) para: — encorajar as cadeias comerciais de ra´dio e de televisa˜o e os operadores de radiodifusa˜o digital a respeitarem mais a diversidade das opinio˜ es e o pluralismo e a difusa˜o de programas culturais e educativos, incluindo os destinados aos menores; — promover o desenvolvimento dos programas radiodifundi- dos de interesse pu´ blico, os quais devem assegurar tanto uma informaça˜o independente como emisso˜ es culturais educativas e de lazer, programas que devem ser acessı´veis a todos os cidada˜os europeus; (1) Parecer do CES sobre o «Livro Verde — Opço˜ es estratégicas para o reforço da indu´ stria de programas no contexto da polı´tica audiovisual da Unia˜o Europeia» (COM(94) 96 final); JO C 393 de 31. 12. 1994, p. 25. (2) Parecer do CES sobre a Comunicaça˜o da Comissa˜o ao Conselho e ao Parlamento Europeu sobre a sequência a dar ao processo de consulta relativo ao Livro Verde «Pluralismo e concentraça˜o dos meios de comunicaça˜o no mercado interno — Avaliaça˜o da necessidade de uma acça˜o comunita´ria» (COM(94) 353 final); JO C 110 de 2. 5. 1995, p. 53. — manter o pluralismo de forma a garantir que nenhuma empresa esteja em condiço˜ es de praticar abusos de posiça˜o dominante em va´rios sectores (televisa˜o digital e hertziana, ra´dio, imprensa escrita, serviços audiovisuais e escritos na Internet, ediça˜o multimédia) num ou em va´rios mercados nacionais ou no mesmo espaço linguı´stico; — manter o pluralismo e impedir que as empresas em situaça˜o de abuso de posiça˜o dominante num sector nacional de meios de comunicaça˜o venham a ocupar a mesma posiça˜o num outro Estado-Membro da UE; — salvaguardar a independência editorial em todos os meios de comunicaça˜o de presso˜ es quer internas quer externas, inclusive presso˜ es por parte do governo, de forma a melhorar a qualidade e a fiabilidade da informaça˜o; — evitar, por disposiço˜ es legislativas adequadas e através das regras da concorrência, a monopolizaça˜o dos direitos de retransmissa˜o e de cata´logos, em especial na informaça˜o desportiva e nos cata´logos de filmes; — preconizar, como condiça˜o prévia à concessa˜o a uma empresa de comunicaça˜o social ja´ activa num sector da autorizaça˜o de operar num outro sector, a transparência total de todas as suas participaço˜ es ou das suas ligaço˜ es com outras empresas; — privilegiar a educaça˜o e a informaça˜o objectiva do pu´ blico mais vulnera´vel para que este tenha a capacidade de avaliar e de identificar os conteu´ dos da indu´ stria dos meios de comunicaça˜o, especialmente as informaço˜ es veiculadas pela Internet; — clarificar a responsabilidade editorial dos actores da Inter- net, fazendo uma distinça˜o precisa entre os editores dos sı´tios, que devem ser — sem qualquer excepça˜o — responsa´veis pelos conteu´ dos, e os intermedia´rios técnicos (operadores de transporte e de alojamento), isentos de qualquer responsabilidade no tocante aos conteu´ dos por eles na˜o elaborados, conforme preconizado pela proposta de Directiva comunita´ria relativa a certos aspectos jurı´dicos do mercado interno; — configurar um co´ digo de conduta comunita´rio para os meios de comunicaça˜o, ao qual, para além de fiscalizar a dominaça˜o dos meios de comunicaça˜o por grandes grupos, incumbiria analisar (sem pôr em causa a manutença˜o e a garantia da liberdade de informaça˜o e de opinia˜o) a protecça˜o dos menores contra as cenas de violência e os programas pornogra´ficos, a sua limitaça˜o em nome da dignidade humana e mais particularmente da dignidade da mulher, a interdiça˜o da glorificaça˜o da guerra e da criminalidade; — preconizar a rotulagem dos sı´tios de informaça˜o e diversa˜o na Internet, a fim de proteger o pu´ blico internauta dos conteu´ dos ilı´citos. Para este objectivo o Comité conta preparar, durante o corrente ano, um parecer de iniciativa sobre este tema, que lhe permitira´ precisar as suas orien- taço˜ es sobre esta matéria. 18. 5. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 140/21 2. 9. Uma verdadeira coordenaça˜o para garantir o pluralismo Face à ra´pida emergência de serviços audiovisuais e 2. 9. 1. escritos na Internet, o Comité considera que é importante responder às questo˜ es do acesso a esses serviços e respectiva regulamentaça˜o e às garantias de pluralismo que lhes devem estar associadas. Os organismos reguladores existentes na maioria dos Estados-Membros deveriam ver os seus campos de acça˜o ampliados à Internet, de modo a preservar os direitos fundamentais do indivı´duo da mesma maneira que os meios de comunicaça˜o tradicionais, e uma coordenaça˜o à escala comunita´ria poderia revelar-se u´ til conforme explicado no ponto 2. 3 supra. 2. 9. 2. Quanto ao critério da audiência que a Comissa˜o retivera nas suas primeiras reflexo˜ es, convém observar que os outros critérios geralmente contidos nas disposiço˜ es nacionais, se as houver, e relativos às percentagens de participaça˜o no capital das empresas de comunicaça˜o social devem ser considerados va´lidos e que o critério da audiência é um critério adicional aos ja´ existentes. 2. 9. 3. Os «sı´tios-portais», pontos de entrada na rede Internet fornecidos por operadores a montante e a jusante da fileira da Internet e pertencendo muitas vezes a grandes grupos de comunicaça˜o, de ediça˜o e de informa´tica, tendem a privilegiar uma certa concentraça˜o do conteu´ do disponı´vel ao favorece- rem a oferta de parceiros ou sı´tios do mesmo grupo. E´ , por importante que os consumidores estejam cientes da isso, liberdade de escolha oferecida pelos guias electro´ nicos dos programas e das possibilidades técnicas que permitem passar de um portal a outro, para evitar os riscos para a diversidade e o pluralismo da informaça˜o. 2. 9. 4. No que diz respeito aos recursos financeiros, a ana´lise do mercado demonstra que hoje em dia, em certos paı´ses, os grupos presentes no sector audiovisual e das novas tecnologias de informaça˜o e da comunicaça˜o partilham entre si uma muito grande maioria dos recursos publicita´rios. O Comité chama a atença˜o para o facto de que esta situaça˜o podera´ revelar-se, a longo prazo, prejudicial às cadeias locais de ra´dio ou de televisa˜o e de que em u´ ltima ana´lise é a escolha do consumidor que ficaria reduzida, sena˜o orientada pela combinaça˜o desse facto com os «sı´tios-portais» descritos no ponto precedente. Finalmente, a ana´lise do pluralismo e da concen- 2. 9. 5. traça˜o nos meios de comunicaça˜o na˜o pode ignorar a chegada da revoluça˜o digital à televisa˜o, com os pacotes de canais que lhe esta˜o associados. Esta importante evoluça˜o tecnolo´ gica levanta numerosas questo˜ es, tais como a atribuiça˜o das frequências, com o risco de se favorecer os primeiros solicitan- tes, bem como o poder reforçado dos operadores que contro- lem grandes grupos de canais (embora esses grupos sejam em si mesmos geradores de pluralismo). A este respeito, o Comité destaca a problema´tica dos descodificadores, os quais, embora hoje abertos a diferentes conjuntos de canais codificados, esta˜o associados a um pagamento que pode gerar situaço˜ es de privilégio na˜o totalmente justifica´veis. 2. 9. 6. Do mesmo modo, cabe mencionar a chegada futura da ra´dio digital, a qual, embora constituindo um progresso técnico deseja´vel (qualidade da ra´dio, estabilidade da escuta, possibilidades de envio de mensagens de segurança urgentes, etc. ) representara´ provavelmente um investimento mais vul- toso do que o necessa´rio hoje para a criaça˜o de uma ra´dio que utilize a modulaça˜o de frequências, nomeadamente a nı´vel regional ou local. Por este motivo, a referida evoluça˜o podera´ implicar o empobrecimento do panorama radiofo´ nico. 2. 9. 7. Ainda no domı´nio da transmissa˜o, o Comité nota que a teledifusa˜o por satélite é exclusiva de grupos poderosos capazes de custear este meio internacional e na˜o esta´, por isso, sujeita a regulamentaço˜ es nacionais. O Comité observa que os lançamentos de satélites têm lugar, presentemente, sem verdadeira coordenaça˜o polı´tica. Para remediar essa situaça˜o, o Comité recomenda uma coordenaça˜o polı´tica na UE. 2. 9. 8. O Comité salienta a importância das acço˜ es de investigaça˜o e das suas aplicaço˜ es, indicadas no 5. o Programa- -Quadro de I&DT (1998-2002) e destinadas a melhorar a funcionalidade e a facilidade de utilizaça˜o e acesso dos futuros produtos e serviços ligados à informaça˜o. Com efeito, as acço˜ es de investigaça˜o e as suas aplicaço˜ es reforçam a diversidade linguı´stica e cultural, contribuem para a valorizaça˜o e a exploraça˜o do patrimo´ nio cultural europeu, estimulam a criatividade, melhoram os sistemas de educaça˜o e formaça˜o e fazem progredir os modelos socioecono´ micos e tecnolo´ gicos que permitem representar a informaça˜o. 2. 9. 9. Uma u´ ltima observaça˜o a respeito do relato´ rio do programa de desenvolvimento das Naço˜ es Unidas sobre o acesso à Internet: o Comité espera que as concluso˜ es deste relato´ rio possam ser avaliadas no quadro das polı´ticas estrutu- rais da UE e das negociaço˜ es externas da UE, em particular os acordos com os paı´ses ACP. 3. Propostas 3. 1. O pluralismo e a concentraça˜o nos meios de comuni- caça˜o na era da mundializaça˜o e da convergência digital suscitam numerosas questo˜ es para as quais o Comité Econo´ - mico e Social esboça algumas respostas. 3. 2. No que toca às regras de propriedade dos meios de comunicaça˜o, o Comité sugere que se procure encontrar parâmetros comuns ao nı´vel dos critérios nacionais actual- mente em vigor e acrescentar outros novos, tais como critérios de audiência, controlo dos recursos, etc. E´ preciso, contudo, frisar que estes parâmetros devem ter em conta as diferenças nas tradiço˜ es culturais, jurı´dicas e, muito particularmente, constitucionais e culturais em todos os Estados-Membros. 3. 3. Neste contexto, o Comité preconiza que os Estados- -Membros ponderem se as regras nacionais actuais sobre a propriedade dos meios de comunicaça˜o (regime de licenças, limites baseados na audiência, repartiça˜o das frequências, C 140/22 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 18. 5. 2000 participaça˜o no capital, etc. ), quando existam, devem ser extensı´veis aos novos serviços de radiodifusa˜o digital (terrestre, por satélite, por cabo) para obviar aos riscos eventuais de concentraça˜o abusiva e para permitir uma coordenaça˜o à escala comunita´ria, designadamente no caso de um muito forte desenvolvimento internacional. 3. 4. O Comité sugere igualmente uma coordenaça˜o, a nı´vel da Comissa˜o, dos organismos nacionais de regulaça˜o dos meios de comunicaça˜o, à imagem do comité de contacto da D. -G. relevante para assegurar o funcionamento da directiva «Televisa˜o sem fronteiras», permitindo examinar de maneira flexı´vel, ra´pida e concreta os projectos de acordo, as questo˜ es de atribuiça˜o de frequências ou quaisquer outras questo˜ es relativas ao acesso aos canais codificados que necessitem de um descodificador que deveria estar aberto a outros pacotes de canais, etc. 3. 5. No que concerne aos serviços audiovisuais e escritos na Internet, é desejo do Comité garantir aos internautas o respeito das regras do pluralismo e da diversidade. Face ao desenvolvimento ra´pido daqueles serviços na Internet, o Comité apela à Comissa˜o Europeia para que apresente uma recomendaça˜o dirigida aos Estados-Membros, convidando-os a considerar a possibilidade de adaptarem as medidas nacionais de regulamentaça˜o do sector audiovisual para cobrir estas novas fontes de informaça˜o. Também se devia apelar aos Estados-Membros para que partilhem a informaça˜o sobre estes possı´veis desenvolvimentos no âmbito das redes informais mencionadas no ponto 3. 4. 3. 6. No seguimento da «Proposta de recomendaça˜o do Conselho relativa à protecça˜o dos menores e da dignidade humana nos serviços audiovisuais e de informaça˜o», adoptada pelo Conselho em 24 de Setembro de 1998, o Comité consi- dera, no seu parecer (1), que é importante fazer aplicar de maneira rigorosa, pelos organismos reguladores dos meios de comunicaça˜o, as disposiço˜ es desta recomendaça˜o nos Estados- -Membros. O Comité faz, no entanto, questa˜o de salientar que as disposiço˜ es previstas na recomendaça˜o devem ser aplicadas no respeito e consideraça˜o das tradiço˜ es jurı´dicas, constitucio- nais e culturais dos Estados-Membros. 3. 7. O feno´ meno dos «sı´tios-portais», que tende a concen- trar e a estandardizar a informaça˜o disponı´vel, deve ser também tido em consideraça˜o por forma a garantir que na˜o se tornara´ um meio de monopolizar o acesso às va´rias fontes de informaça˜o ou aos recursos financeiros ligados à publicidade. Uma soluça˜o possı´vel seria a extensa˜o das competências dos reguladores dos Estados-Membros a estes novos serviços para melhor garantir o pluralismo e a diversidade da informaça˜o, com uma coordenaça˜o a nı´vel da Comissa˜o. 3. 8. Além disso, a profusa˜o das fontes de informaça˜o na Internet, dificilmente identifica´veis, representa um factor de confusa˜o para o pu´ blico. Afigura-se assim conveniente encon- (1) JO C 214 de 10. 7. 1998, pp. 25 e 29. trar soluço˜ es ra´pidas para permitir ao pu´ blico identificar a informaça˜o disponı´vel. Uma soluça˜o possı´vel seria, por exem- plo, a introduça˜o, por intermédio de auto-regulaça˜o do sector, de um «ro´ tulo europeu» de qualidade da informaça˜o e de ética profissional para os sı´tios de informaça˜o e de diversa˜o com o fim de garantir o pluralismo e a independência da informaça˜o e de lutar contra os conteu´ dos ilı´citos. Convém recordar aqui a responsabilidade das agências informativas, cujo co´ digo deontolo´ gico deve ser objecto de uma referência particular. 3. 9. No que diz respeito à responsabilidade editorial dos meios de comunicaça˜o, o Comité recorda as recomendaço˜ es do Conselho da Europa de 19 de Janeiro de 1999. O Comité salienta que o tema da independência editorial e jornalı´stica dos meios de comunicaça˜o através de «estatutos editoriais» com o objectivo de atalhar a possı´vel influência sobre o conteu´ do da informaça˜o dos proprieta´rios ou dos accionistas, bem como de organismos externos ao sector, como é o caso dos governos, é abordado diferentemente nos va´rios Estados- -Membros; umas vezes, fica ao abrigo da legislaça˜o constitucio- nal, outras vezes de acordos auto-regulato´ rios. Tal fica a dever- -se às diferenças nas tradiço˜ es jurı´dicas, culturais, polı´ticas e histo´ ricas. Para garantir a qualidade da informaça˜o, é aconse- lha´vel que os profissionais dos meios de comunicaça˜o (por exemplo, empresas de meios de comunicaça˜o, proprieta´rios, editores e jornalistas) adoptem regras deontolo´ gicas (por exemplo, carta deontolo´ gica, co´ digos éticos, etc. ). Também é importante que todos os trabalhadores do sector recebam formaça˜o, para poderem assumir essa responsabilidade. 3. 10. O Comité considera que a existência e o desenvolvi- mento actuais das ra´dios locais com modulaça˜o de frequência constitui um progresso na direcça˜o do pluralismo e da tomada em consideraça˜o das caracterı´sticas sociolo´ gicas locais. No entanto, exorta a Comissa˜o e o Conselho a prestarem atença˜o ao facto de que a chegada da ra´dio digital tera´ impacto negativo no pluralismo e na diversidade de informaça˜o das ra´dios locais, dado que sa˜o necessa´rios investimentos mais avultados por parte dos operadores locais. 3. 11. No que respeita às consequências sociais das concen- traço˜ es de empresas no sector dos meios de comunicaça˜o e das tecnologias associadas, o Regulamento (CEE) n. o 4064/89 prevê que, na medida em que haja interesse suficiente da parte dos representantes dos trabalhadores em agir por motivo de uma decisa˜o da Comissa˜o quanto à compatibilidade de uma operaça˜o de concentraça˜o com as disposiço˜ es do Tratado de Roma, os mesmos podera˜o ser ouvidos pela Comissa˜o. Este procedimento é pouco utilizado. Cabe perguntar se na˜o haveria lugar a um esforço de informaça˜o e quiça´ de formaça˜o a fim de que os organismos de representaça˜o dos trabalhadores a nı´vel nacional ou a nı´vel dos comités de empresa europeus possam utiliza´-lo melhor para poderem ser melhor ouvidos pela Comissa˜o no quadro do supracitado Regulamento (CEE) n. o 4064/89. 4. Conclusa˜o 4. 1. Face aos desafios colocados pela sociedade da infor- maça˜o e à necessidade de garantir os direitos fundamentais do indivı´duo tais como a liberdade de imprensa, a liberdade de expressa˜o e a liberdade de informaça˜o e de opinia˜o, a protecça˜o 18. 5. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 140/23 dos menores e da dignidade humana, em particular a da mulher, o Comité Econo´ mico e Social propo˜ e às instituiço˜ es comunita´rias que ponderem a necessidade de elaborar orien- taço˜ es que respeitem as exigências do pluralismo, no respeito das diferenças entre os Estados-Membros. Essas orientaço˜ es poderiam servir de complemento ao direito de concorrência e incidir na dimensa˜o social e na diversidade cultural dos meios de comunicaça˜o. 4. 2. Esta comunicaça˜o teria por objectivo completar o direito da concorrência, salientando a dimensa˜o social e a diversidade cultural dos meios de comunicaça˜o, e tenderia a reforçar as garantias do pluralismo dos conteu´ dos e dos programas do panorama media´tico, indicando aos actores dos grandes grupos de comunicaça˜o, através das suas orientaço˜ es, a via a seguir para preservar a diversidade e a riqueza dos conteu´ dos acessı´veis ao pu´ blico. Bruxelas, 29 de Março de 2000. A Presidente do Comité Econo´mico e Social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI ANEXO ao parecer do Comité Econo´ mico e Social Em plena´ria foi rejeitada a seguinte proposta de alteraça˜o, que recolheu mais de um quarto dos sufra´gios expressos: Ponto 3. 11 Delir os dois u´ ltimos perı´odos. Justificaça˜o Os dois u´ ltimos perı´odos devem ser suprimidos dado que na˜o sa˜o necessa´rios nem se justificam esforços de formaça˜o ou informaça˜o destinados aos organismos de representaça˜o dos trabalhadores a nı´vel nacional ou aos comités de empresa a nı´vel europeu. Resultado da votaça˜o Votos a favor: 35, votos contra: 71, abstenço˜ es: 15