title: Reglamento (CE) n° 604/2000 de la Comisión, de 20 de marzo de 2000, por el que se fijan los precios comunitarios de producción y los precios comunitarios de importación de claveles y rosas para la aplicación del régimen de importación de determinados productos de la floricultura originarios de Chipre, Israel, Jordania y Marruecos, así como de Cisjordania y de la Franja de Gaza

eurovoc_concepts:
Middle East
floriculture
import price
originating product
producer price

formats: pdf print

text: 21. 3. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 72/11 REGLAMENTO (CE) No 604/2000 DE LA COMISIÓN de 20 de marzo de 2000 por el que se fijan los precios comunitarios de producción y los precios comunitarios de importa- ción de claveles y rosas para la aplicación del régimen de importación de determinados productos de la floricultura originarios de Chipre, Israel, Jordania y Marruecos, así como de Cisjordania y de la Franja de Gaza LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 4088/87 del Consejo, de 21 de diciembre de 1987, por el que se establecen las condiciones de aplicación de los derechos de aduana preferenciales a la impor- tación de determinados productos de la floricultura originarios de Chipre, Israel, Jordania y Marruecos, así como de Cisjordania y de la Franja de Gaza (1), cuya última modificación la consti- tuye el Reglamento (CE) no 1300/97 (2), y, en particular, la letra a) del apartado 2 de su artículo 5, Considerando lo siguiente: En aplicación del apartado 2 del artículo 2 y del artículo 3 del citado Reglamento (CEE) no 4088/87, cada quince días se fijan precios comunitarios de importación y precios comunitarios de producción, aplicables durante períodos de dos semanas, de los claveles de una flor (estándar), los claveles de varias flores (spray), las rosas de flor grande y las rosas de flor pequeña. De conformidad con el artículo 1 ter del Reglamento (CEE) no 700/88 de la Comisión, de 17 de marzo de 1988, por el que se establecen algunas normas para la aplicación del régimen regu- lador de las importaciones en la Comunidad de determinados Israel, productos de la floricultura originarios de Chipre, Jordania y Marruecos, así como de Cisjordania y de la Franja de Gaza (3), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2062/97 (4), dichos precios se fijan para períodos de dos semanas a partir de medias ponderadas que facilitan los Estados miembros. Es importante fijar los importes de forma inmediata para poder determinar los derechos de aduana que deben aplicarse. Para ello, es conveniente establecer que el presente Reglamento entre en vigor inmediatamente. HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 En el anexo se fijan los precios comunitarios de producción y los precios comunitarios de importación de los claveles de una flor (estándar), los claveles de varias flores (spray), las rosas de flor grande y las rosas de flor pequeña, contemplados en el artículo 1 ter del Reglamento (CEE) no 700/88, para un período de dos semanas. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 21 de marzo de 2000. Será aplicable del 22 de marzo al 4 de abril de 2000. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 20 de marzo de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 382 de 31. 12. 1987, p. 22. (2) DO L 177 de 5. 7. 1997, p. 1. (3) DO L 72 de 18. 3. 1988, p. 16. (4) DO L 289 de 22. 10. 1997, p. 1. L 72/12 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 3. 2000 ANEXO (en EUR por 100 unidades) Período: del 22 de marzo al 4 de abril de 2000 Precios comunitarios de producción Claveles de una flor (estándar) Claveles de varias flores (spray) Rosas de flor grande Rosas de flor pequeña 11,35 11,07 40,16 15,84 Precios comunitarios de importación Israel Marruecos Chipre Jordania Cisjordania y Franja de Gaza Claveles de una flor (estándar) 9,24 14,93 — — — Claveles de varias flores (spray) Rosas de flor grande Rosas de flor pequeña 7,29 15,36 — — — 15,31 15,93 — — — — — — — —


title: 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/9/EB dėl keleivinių lynų kelio įrenginių

eurovoc_concepts:
EC conformity marking
cable transport
carriage of passengers
harmonisation of standards
transport safety

formats: html pdf print

text: 07/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 3 32000L0009 2000 5 3 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 106/21 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2000/9/EB 2000 m. kovo 20 d. dėl keleivinių lynų kelio įrenginių EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, (3) atsižvelgdami į Europos Bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 47 straipsnio 2 dalį, 55 ir 95 straipsnius, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą (1), atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuo- monę (2), laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3), kadangi: (1) (2) ir Keleiviniai lynų kelio įrenginiai (toliau – lynų kelio įren- giniai) projektuojami, gaminami, parengiami eksploa- tuoti eksploatuojami, kad būtų galima gabenti žmones. Dažniausiai lynų kelio įrenginiai yra aukštikal- nių kurortuose naudojamos kalnų liftų sistemos, pavyz- džiui, funikulieriai, lynų kelio vagonai, gondolos, kalnų keltuvai su sėdyne ir buksyravimo keltuvai, tačiau tos sistemos gali apimti ir miesto transporto reikmėms nau- dojamus lynų kelio įrenginius. Tam tikrų lynų kelio įren- ginių tipams gali būti taikomi visiškai kiti pagrindiniai principai, kurių iš anksto atmesti negalima. Dėl to turėtų būti numatyta nuostata, kad siekiant tų pačių tikslų, kurie nustatyti ir šioje direktyvoje, būtų diegiami specia- lieji reikalavimai. Lynų kelio įrenginiai paprastai eksploatuojami siekiant turizmo poreikius visų pirma kalnų rajo- patenkinti nuose, kurių įtaka atitinkamų regionų ekonomikai yra svarbi ir kurie tampa vis svarbesniu valstybių narių pre- kybos balanso veiksniu. Lynų kelio įrenginių sektorių vertinant techniniu požiūriu, jį galima priskirti pagrin- dinę įrangą gaminančioms pramoninėms veiklos rūšims bei statybos ir civilinės inžinerijos sektoriui. (1) OL C 70, 1994 3 8, p. 8 ir OL C 22, 1996 1 26, p. 12. (2) OL C 388, 1994 12 31, p. 26. (3) 1995 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 109, 1995 5 1, p. 122), patvirtinta 1999 m. spalio 27 d. (Oficialiajame leidinyje dar nepaskelbta), 1999 m. birželio 28 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 243, 1999 8 27, p. 1) ir 1999 m. spalio 27 d. Euro- pos Parlamento sprendimas (Oficialiajame leidinyje dar nepaskelb- tas). 1999 m. gruodžio 16 d. Tarybos sprendimas. (4) (5) (6) (7) Valstybės narės atsakingos už lynų kelio įrenginių sau- gumo užtikrinimą juos statant, parengiant eksploatuoti ir eksploatuojant. Be to, kartu su kompetentingomis institucijomis jos atsakingos už žemėnaudą, regioninį planavimą ir aplinkos apsaugą. Dėl nacionalinei pramo- nei ir vietiniams papročiams bei pažangiajai patirčiai būdingų metodikų nacionalinės taisyklės labai skiriasi. Jos nustato specialiuosius matmenis, įtaisus ir konkrečias technines charakteristikas. Atsižvelgiant į tas aplinkybes, gamintojai įpareigojami kiekvienai rinkai savo įrangą nustatyti iš naujo. Dėl tų priežasčių sunku priimti vieno- dus sprendimus ir prastėja konkurencingumas. Siekiant užtikrinti, kad lynų kelio įrenginiai būtų saugūs, turi būti laikomasi esminių sveikatos ir saugos reikala- vimų. Tie reikalavimai turi būti taikomi atsižvelgiant į technikos lygį gamybos metu ir techninius bei ekonomi- nius reikalavimus. Be to, lynų kelio įrenginiai gali kirsti sienas ir juos sta- tant būtų susidurta su prieštaraujančiomis nacionalinė- mis taisyklėmis. Visoje Bendrijoje turėtų būti imamasi veiksmų lynų kelio įrenginiams, posistemiams ir jų saugos komponentams, taikomiems esminiams žmonių saugos sveikatos, aplinkos apsaugos ir vartotojų apsaugos reikalavimams nustatyti. Nesiėmus tų veiksmų, abipusis nacionalinių norminių nuostatų pripažinimas, turint omenyje jų aiškinimą ir atsakomybę, sukeltų nepašalinamų politinių ir techninių keblumų. Be to, standartizavimas iš anksto neapibrėžus būtų neveiksmingas problemų sprendimo būdas. suderintų norminių reikalavimų ir Atsakomybė patvirtinti lynų kelio įrenginius paprastai suteikiama kompetentingų nacionalinių institucijų tarny- bai; tam tikrais atvejais negalima komponentams suteikti patvirtinimo iš anksto – tai galima padaryti tik tada, kai užsakovas pateikia paraišką. Be to, prieš eksploatavimo lynų kelio įrenginio privalomos pradžią atliekamos apžiūros metu leidimas taikyti tam tikrus komponentus 4 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 07/5 t. gali būti nesuteiktas arba gali būti priimti skirtingi tech- nologiniai sprendimai. Susidarius tokiai padėčiai, didėja sąnaudos ir ilgėja įrenginių pristatymo terminai, o užsie- nio šalių gamintojai patenka į ypač nepalankią padėtį. Eksploatuojamus lynų kelio įrenginius taip pat atidžiai kontroliuoja valstybinės tarnybos. Didelių avarijų priež- astis galima sieti su parinkta vieta, pačia transporto sis- tema, struktūromis arba sistemos eksploatavimo ir tech- ninės priežiūros būdu. (8) Esant tokioms aplinkybėms lynų kelio įrenginių sauga vienodai priklauso nuo aplinkinių sąlygų, tiekiamų pra- moninių gaminių kokybės ir jų surinkimo, stacionariojo sumontavimo bei nustatyto eksploatuojamų įrenginių priežiūros ir kontrolės būdo. Dėl to, siekiant įvertinti saugos lygį ir Bendrijoje įteisinti bendrąjį kokybės užtik- rinimo metodą, visų pirma būtina turėti bendros lynų kelio įrenginio apžvalgos rezultatus. Tokiomis aplinkybė- mis, siekiant užtikrinti, kad gamintojai susidoros su dabartiniais savo sunkumais, o vartotojai galės naudotis visais lynų kelio įrenginių teikiamais pranašumais, ir kad visose valstybėse narėse nusistovės vienodas plėtros lygis, turėtų būti ne tik nustatytas reikalavimų rinkinys, bet ir visose valstybėse narėse vienodai taikomos kont- rolės ir tikrinimo procedūros. (9) Lynų kelio paslaugomis besinaudojantiems visiems vals- tybių narių ir kitų valstybių piliečiams turi būti užtikrin- tas tinkamas saugos lygis. Siekiant, kad to reikalavimo būtų laikomasi, būtina nustatyti procedūras ir tikrinimo, kontrolės bei tikrinimo metodus. Dėl to privalu taikyti standartizuotus techninius įtaisus, įmontuojamus lynų kelio įrenginiuose. (10) Tais atvejais, kai pagal Tarybos direktyvos 85/337/ EEB (1) reikalavimus turi būti įvertintas lynų kelio įrengi- nių poveikis aplinkai; turėtų būti atsižvelgta ne tik į toje direktyvoje paminėtus padarinius, bet į aplinkos apsaugą bei subalansuotos turizmo plėtros reikalavimus. ir (11) Lynų kelio įrenginiams galima taikyti 1993 m. birželio 14 d. Tarybos direktyvą 93/38/EEB dėl subjektų, vykdan- čių savo veiklą vandens, energetikos, transporto ir tele- komunikacijų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (2). (1) 1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyva 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (OL L 175, 1985 7 5, p. 40). Direktyva su paskutiniais pakeitimais, pada- rytais Direktyva 97/11/EB (OL L 73, 1997 3 14, p. 5). (2) OL L 199, 1993 8 9, p. 84. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, (12) (13) (14) (15) (16) Techninės specifikacijos turėtų būti įtrauktos į kiekvie- nos sutarties bendruosius dokumentus arba technines specifikacijas. Tos techninės specifikacijos turi būti nus- tatytos remiantis Europos specifikacijomis, jeigu tokios yra. Siekiant nustatyti tvarką, kurią taikant būtų galima leng- viau įrodyti, jog esminių reikalavimų yra laikomasi, būtų naudinga turėti tokius darniuosius Europos standartus, kad, jeigu paisoma jų reikalavimų, gaminys būtų laiko- mas atitinkančiu pirmiau minėtus esminius reikalavimus. Darniuosius Europos standartus rengia privačios įstaigos išlikti neprivalomi. Europos standartizacijos ir jie turi komitetas (CEN) ir Europos elektrotechnikos standartiza- cijos komitetas (Cenelec) tam tikslui yra pripažinti kom- petentingomis įstaigomis, galinčiomis priimti 1984 m. lapkričio 13 d. Komisijos ir tų dviejų įstaigų pasirašytus bendrąsias bendradarbiavimo rekomendacijas atitinkan- čius darniuosius standartus. Šioje direktyvoje darnusis standartas – tai Komisijos prašymu pagal 1998 m. birželio 22 d. Europos Parla- mento ir Tarybos direktyvą 98/34/EB, nustatančią infor- macijos apie techninius standartus ir reglamentus ir paslaugų informacinei visuomenei teikimo tvarką (3) ir pagal pirmiau nurodytas bendrąsias rekomendacijas vie- nos ar kitos arba abiejų tų įstaigų parengta techninė spe- cifikacija (Europos standartas arba suderinimo dokumen- tas). Atliekant standartizaciją, Komisijai turėtų padėti toje direktyvoje nurodytas komitetas, kuris prireikus tariasi su technikos ekspertais. Tik tie įrenginių saugos komponentai arba posistemiai, kurie atitinka į nacionalinius standartus perkeltus dar- niuosius standartus, nurodytus Europos Bendrijų oficialia- jame leidinyje, laikomi atitinkančiais esminius šios direk- tyvos reikalavimus, nepaisant būtinybės pateikti kokį nors specialų pagrindimą. Jeigu Europos specifikacijos neparengtos, techninės spe- cifikacijos kiek galima turėtų būti apibrėžtos pagal kitus Bendrijoje taikomus standartus. Pagrindiniai rangovai gali nustatyti papildomas specifikacijas, būtinas Europos standartams papildyti. specifikacijoms Tomis nuostatomis turi būti užtikrinamas Bendrijos lyg- meniu suderintų reikalavimų, kuriuos lynų kelio įrengi- niai turi atitikti, laikymasis. arba kitiems (17) standartizacijos Be to, atsižvelgiant į valstybių narių interesus, būtina tarptautinė sistema, galinti parengti tokius standartus, kuriuos tarptautinės prekybos partne- riai iš tikro taikytų ir kurie atitiktų Bendrijos politikos reikalavimus. (3) OL L 204, 1998 7 21, p. 37. Direktyva su pakeitimais, padarytais padarytais Direktyva 98/4/EB (OL L 101, 1998 4 1, p. 1). Direktyva 98/48/EB (OL L 217, 1998 8 5, p. 18). 07/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 5 (18) Dabartiniu metu tam tikrose valstybėse narėse pagrindi- niai rangovai kiekvienos sutarties bendruosiuose doku- mentuose arba specifikacijose gali nurodyti kontrolės ir apžiūros procedūras. Ateityje tos procedūros, jei tai yra saugos komponentai, iš esmės turi atitikti bendrąsias 1989 m. gruodžio 21 d. Tarybos rezoliucijos dėl visuoti- nio atitikties įvertinimo metodo (1) nuostatas. Saugos komponento sąvoka taikoma ne tik fiziniams, bet ir nematerialiems objektams, pavyzdžiui, programinei įran- gai. Saugos komponentų atitikties įvertinimo procedūros turi būti grindžiamos Tarybos sprendime 93/465/EEB (2) numatytų modulių taikymu. Kalbant apie kritinius sau- gos projektavimo kokybės užtikrinimo sistemos taikymo principus; toks metodas būtinas, siekiant, kad visos įmonės būtų skati- namos taikyti kokybės užtikrinimo sistemą. komponentus, apibrėžti reikėtų (19) Atliekant metodinę lynų kelio įrenginių saugos analizę būtina nustatyti svarbiausius lynų kelio įrenginių saugos komponentus. (20) Pagal Europos specifikacijas pagrindiniai rangovai sutar- ties dokumentuose nustato technines charakteristikas, kurių pagal sutartinius įsipareigojimus gamintojai turi laikytis, ypač dėl saugos komponentų. Dėl to kompo- nentų atitiktis daugiausia siejama su jų taikymo sritimi, o ne tik su laisvu jų judėjimu Bendrijos rinkoje. (21) Saugos komponentai turėtų turėti ženklą „CE“, kuriuo jį ženklina gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs įgaliotasis jo atstovas. Ženklas „CE“ patvirtina, kad saugos kompo- nentas atitinka šios direktyvos ir kitų CE ženklinimui tai- komų Bendrijos direktyvų nuostatas. (22) Šios direktyvos nuostatų reglamentuojamus posistemius nebūtina ženklinti ženklu „CE“, ir, laikantis tam tikslui šioje direktyvoje nustatytų atitikties įvertinimo pro- cedūrų, pakanka atitikties deklaracijos. Tai nepažeidžia gamintojams nustatyto reikalavimo tam tikrus posiste- mius ženklinti ženklu „CE“ siekiant patvirtinti, kad tie posistemiai atitinka kitas jiems taikomas Bendrijos nuo- statas. (1) OL C 10, 1990 1 16, p. 1. (2) 1993 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimas 93/465/EEB dėl įvairiuose atitikties įvertinimo metodikos etapuose taikomų modulių ir ženkli- nimo atitikties ženklu „CE“ ir jo naudojimo taisyklių, kurios skirtos naudoti techninio suderinimo direktyvose (OL L 220, 1993 8 30, p. 23). (23) Valstybių narių atsakomybė už saugos, sveikatos ir kitus aspektus, kuriems jų teritorijoje taikomi esminiai reikala- vimai, turi būti nustatyta straipsnyje dėl apsaugos prie- monių, numatančiame tinkamas Bendrijos procedūras. (24) Būtina nustatyti procedūrą lynų kelio įrenginių posiste- miams prieš jų eksploatavimo pradžią tikrinti. Taikomos tikrinimo procedūros turi būti tinkamos, kad institucijos galėtų įsitikinti, jog kiekviename projektavimo, gamybos ir parengimo eksploatuoti etape nustatyti rezultatai ati- tinka taikytinas šios direktyvos nuostatas. Tai turi leisti gamintojams tikėtis, kad, nepaisant valstybės narės, jiems bus taikomos vienodos sąlygos. Dėl to turėtų būti nustatyti ir taisyklės. įrenginių posistemių EB patikros principai (25) Atliekant saugos analizę, turi būti atsižvelgta į lynų kelio įrenginių eksploatavimo apribojimus, tačiau taikant šią laisvo prekių judėjimo pri- nuostatą negalima pažeisti ncipo arba lynų kelio įrenginių saugos. Dėl tos priežas- ties, nors ši direktyva eksploatuojant lynų kelio įrengi- nius netaikoma, Komisija valstybėms narėms turėtų pasiūlyti tam tikras rekomendacijas, kad užtikrintų, jog jos teritorijoje esantys lynų kelio įrenginiai būtų eksploa- tuojami taip, kad vartotojams, įrenginius eksploatuojan- tiems darbuotojams ir trečiosioms šalims būtų užtikrin- tas aukštas apsaugos lygis. (26) (27) Jei tai yra lynų kelio įrenginiai, išbandant technologijos naujoves kompleksiniai bandymai daromi tik su naujai turėtų sumontuotu įrenginiu. Tokiomis aplinkybėmis būti numatyta procedūra, kuri, užtikrindama esminių reikalavimų laikymąsi, taip pat leistų nustatyti specialias sąlygas. Lynų kelio įrenginiai, kuriems leidimas buvo išduotas, tačiau kurių statyba pagal jį dar nepradėta arba kurie jau statomi, turi atitikti šios direktyvos nuostatas, jeigu vals- tybės narės nenusprendžia kitaip, nurodydamos tokio sprendimo priežastis, ir tų įrenginių saugos lygis turi būti pakankamai didelis. Modifikuojant eksploatuojamus lynų kelio įrenginius, šios direktyvos nuostatų turi būti laikomasi, jeigu pagal nacionalinius teisės aktus tiems modifikavimams turi būti išduotas leidimas. (28) Nebūtina reikalauti, kad visi eksploatuojami lynų kelio įrenginiai atitiktų naujiems įrenginiams taikomas nuosta- tas. Tačiau, jeigu pagrindinių saugos tikslų nesilaikoma, tą reikalavimą gali tekti taikyti. Tuo atveju Komisija vals- tybėms narėms pateikia tam tikras rekomendacijas, siek- dama užtikrinti, kad tų valstybių narių teritorijoje eks- ploatuojami lynų kelio įrenginiai, atsižvelgiant į šioje sri- tyje naujiems įrenginiams taikomas nuostatas, vartoto- jams užtikrintų aukštą apsaugos lygį. 6 (29) (30) (31) LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 07/5 t. Jeigu Europos specifikacija neparengta, už lynų kelio įrenginių saugos komponentų ir posistemių atitikties įvertinimo procedūras atsakingos notifikuotosios įstaigos turi kuo glaudžiau bendradarbiaudamos derinti savo sprendimus. Komisija turi užtikrinti tų įstaigų bendradar- biavimą. Esminiams reikalavimams, ypač įrenginių saugos, vendinti komitetą. įgy- ir visoms procedūroms derinti būtina įkurti Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos spren- dimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais vykdomaisiais įgaliojimais tvarką (1), — pateiktiems į rinką posistemiams ir saugos komponentams, nuo jos įsigaliojimo dienos. Ji siejasi su tomis suderintomis nuostatomis, kurios būtinos ir tinkamos, kad būtų užtikrintas ir laiduotas esminių 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų reikalavimų laikymasis. Tuo atveju, kai pagrindinės eksploatuojamų įrenginių techninės charakteristikos, posistemiai arba saugos komponentai modifi- kuojami taip, kad modifikuotam įrenginiui eksploatuoti atitin- kama valstybė narė turi išduoti naują leidimą, tokios modifika- cijos ir jų padariniai visam įrenginiui turi atitikti esminius 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus reikalavimus. 5. Šioje direktyvoje: PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: I SKYRIUS BENDROSIOS NUOSTATOS 1 straipsnis 1. Ši direktyva taikoma keleiviniams lynų kelio įrenginiams. 2. Šioje direktyvoje „keleiviniai lynų kelio įrenginiai“ – tai iš kelių komponentų suprojektuoti, pastatyti, surinkti ir parengti eksploatuoti įrenginiai žmonėms vežti. Stacionarieji įrenginiai – tai įrenginiai žmonėms vežti transpor- tavimo priemonėse arba buksyravimo įtaisais, kurie pakabinami ir (arba) traukiami išilgai trasos įrengtais lynais. 3. a) b) Tie įrenginiai – tai: ant ratų arba kitų pakabos įtaisų įrengtus vagonus turintys funikulieriai arba kiti įrenginiai, jeigu juos traukia vienas ar daugiau lynų; lynų kelio vagonai, jeigu jų kabinos pakabintos ant vieno laikančiojo lyno arba daugiau jų ir jeigu tas transportavimo priemones traukia vienas arba daugiau lynų; šiai kategorijai priskiriamos gondolos ir kalnų keltuvai su sėdynėmis; — „įrenginys“ – tai stacionari iš I priede išvardytos infrast- ruktūros ir posistemių sumontuota sistema; specialiai kiek- suprojektuota ir numatytoje vietoje vienam įrenginiui sisteminiai sumontuota infrastruktūra – tai duomenys, stotelės ir prie linijos pastatyti statiniai, kurie būtini ir eksploatuoti, įskaitant pama- tus, įrenginiui pastatyti išdėstymas, — „saugos komponentas“ – tai kiekvienas įrenginyje įmon- tuotas saugą užtikrinantis pagrindinis komponentas, kom- ponentų rinkinys, surenkamasis arba komplektinis įrangos mazgas ir kiekvienas įtaisas, kurie buvo numatyti taikant saugos analizės metodą ir kuriems sugedus kiltų pavojus žmonių – vartotojų, įrenginį eksploatuojančių darbuotojų arba trečiųjų šalių – saugai arba sveikatai, — „pagrindinis rangovas“ – tai kiekvienas fizinis arba juridi- nis asmuo, kuris užsako įrenginio pastatymą, — „tinkamumas eksploatuoti“ – tai visos projektui ir jo įgy- vendinimui turinčios įtakos bei saugiam įrenginio eksploa- tavimui būtinos techninės nuostatos ir priemonės, — „techninės priežiūros patogumas“ – tai visos projektui ir jo įgyvendinimui turinčios įtakos bei saugiam įtaiso eksploata- vimui būtinos techninės nuostatos ir priemonės, kurios būtinos numatytai techninei priežiūrai, kad būtų užtikrintas saugus įrenginio eksploatavimas. c) buksyravimo keltuvai, kuriuose tam tikra įranga aprūpintas naudotojas (asmuo) kils į viršų lynu. 6. Ši direktyva netaikoma: 4. Ši direktyva taikoma: — sumontuotiems ir parengtiems eksploatuoti įrenginiams, nuo jos įsigaliojimo dienos, (1) OL L 184, 1999 7 17, p. 23. — Direktyvoje 95/16/EB (2) apibūdintiems liftams, — įprastos konstrukcijos lyniniams tramvajams, (2) 1995 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/16/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su liftais, suderi- nimo (OL L 213, 1995 9 7, p. 1). 07/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 7 — žemės ūkio reikmėms taikomiems įrenginiams, — stacionariajai arba kilnojamajai mugių ir (arba) pramogų parkų įrangai, kuri skirta pramogoms, o ne žmonėms vežti, — kasybos arba stacionariesiems pramonės reikmėms taiko- Jeigu darnųjį Europos standartą, apie kurį nuoroda buvo 2. paskelbta Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje, pakeičiantis nacionalinis standartas taikomas esminiams II priede nustaty- tiems saugos reikalavimams, pagal tą standartą pastatyti įrengi- niai ir jų infrastruktūra, posistemiai ir kiekvieno įrenginio sau- laikomi atitinkančiais atitinkamus esminius gos komponentai reikalavimus. miems įrenginiams, — lyniniams keltams, — krumpliastiebiams, — grandinėmis varomiems įrenginiams. 2 straipsnis 1. Ši direktyva taikoma nepažeidžiant kitų Bendrijos direk- tyvų, tačiau siekiant, kad būtų laikomasi esminių šioje direkty- voje nustatytų reikalavimų, gali tekti taikyti specialiąsias tam tikslui nustatytas Europos specifikacijas. „Europos specifikacija“ – tai bendroji techninė specifika- 2. cija, Europos techninis liudijimas arba Europos standartą pakei- čiantis nacionalinis standartas. 3. Nuorodos į Europos specifikacijas, kurios gali būti Direk- tyvoje 93/38/EEB apibrėžtomis bendrosiomis techninėmis spe- cifikacijomis, Europos techniniais liudijimais arba darniuosius Europos standartus pakeičiančiais nacionaliniais standartais, skelbiamos Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Valstybės narės skelbia darniesiems Europos standartams 4. pakeisti taikomų nacionalinių standartų nuorodas. 5. Jeigu darnieji Europos standartai neparengti, valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad atitinkamoms šalims būtų pranešta apie taikomus nacionalinius standartus ir technines specifikacijas, kurie laikomi svarbiais arba tinkamais užtikrinti reikiamą 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų esminių reikalavimų perkėlimą į nacionalinę teisę. 6. Tie techniniai reikalavimai, kurie taip pat yra būtini Euro- pos specifikacijoms arba kitiems standartams papildyti, neturi kliudyti laikytis esminių 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų reikala- vimų. 7. Jeigu valstybė narė arba Komisija laiko, kad šio straipsnio 2 dalyje nurodyta Europos specifikacija esminius 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus reikalavimus atitinka nevisiškai, Komisija arba atitinkama valstybė narė, nurodydama tokio sprendimo priež- astis, klausimą pateikia 17 punkte nurodytam komitetui. Komi- tetas nedelsdamas pareiškia nuomonę. Komisija, atsižvelgdama į komiteto nuomonę ir pasitarusi su pagal Direktyvą 98/34/EB įsteigtu komitetu, jei tai yra darnieji Europos standartai, valstybes nares informuoja, ar būtina iš šio straipsnio 3 dalyje nurodytos paskelbtos informacijos atitin- kamą Europos specifikaciją išbraukti, ar tai daryti nebūtina. 4 straipsnis 1. Pagrindinio rangovo arba įgaliotojo jo atstovo prašymu atliekama III priede nustatyta visų planuojamų įrenginių saugos ir jos aplinkai analizė, kurioje bus įvertinami visi sistemai ir rengiant svarbūs saugos aspektai projektuojant, gaminant eksploatacijai ir, remiantis ankstesne patirtimi, įvertinami visi eksploatacijos metu galintys atsirasti rizikos faktoriai. 2. Saugos analizės pagrindu parengiama saugos ataskaita, kurioje pateikiamos priemonės pirmiau minėtiems rizikos fak- toriams pašalinti; ataskaitoje turi būti saugos komponentų ir posistemių sąrašas, kuriam pagal aplinkybes turi būti taikomi II arba III skyrių reikalavimai. II SKYRIUS SAUGOS KOMPONENTAI 5 straipsnis Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, 1. kad saugos komponentai: — į rinką būtų pateikiami jeigu tie komponentai tik tada, užtikrins, kad įrenginiai, į kuriuos jie bus įmontuoti, atitiks esminius 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus reikalavimus, — būtų pradedami eksploatuoti tik tada, jeigu tie komponen- tai užtikrins, kad įrenginiai, į kuriuos jie bus įmontuoti, juos tinkamai sumontavus bei eksploatuojant ir naudojant pagal paskirtį, nekels pavojaus žmonių saugai bei sveikatai arba, tam tikrais atvejais, turto saugumui. 2. Ši direktyva neturi įtakos valstybių narių teisei laikantis sutarties nustatyti tokius reikalavimus, kuriuos jos gali laikyti būtinais užtikrinti, kad būtų apsaugoti atitinkamais įrenginiais besinaudojantys asmenys, ypač tuose įrenginius eksploatuojan- tys darbuotojai, su sąlyga, kad įrenginiai nebus modifikuojami šioje direktyvoje nenurodytu būdu. 6 straipsnis Valstybės narės šios direktyvos pagrindu negali uždrausti, apri- boti arba trukdyti į savo nacionalines rinkas pateikti įrenginyje numatytų sumontuoti saugos komponentų, jeigu tie kompo- nentai atitinka šios direktyvos nuostatas. 3 straipsnis 7 straipsnis 1. Įrenginiai ir jų infrastruktūra, posistemiai ir įrenginio sau- gos komponentai turi atitikti II priede nustatytus ir jiems taiko- mus esminius reikalavimus. 1. Valstybės narės laiko, kad IX priede nurodytą atitikties ženklą „CE“ turintys 4 straipsnio 2 dalyje nurodyti saugos kom- ponentai, su kuriais pateikta IV priede numatyta EB atitikties 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 07/5 t. deklaracija, atitinka visas atitinkamas šios direktyvos nuostatas. Prieš pateikdamos saugos komponentą į rinką, gamintojas 2. arba Bendrijoje įsisteigęs įgaliotasis jo atstovas turi: a) pateikti saugos komponentą, kad pagal V priede nustatytą procedūrą būtų įvertinta to komponento atitiktis ir b) paženklinti saugos komponentą atitikties ženklu „CE“ ir, taikydamas Sprendime 93/465/EEB nustatytus modulius, pagal IV priedą parengti EB atitikties deklaraciją. Saugos komponento atitikties įvertinimo procedūrą 3. gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio įgaliotojo jo atstovo prašymu atlieka 16 straipsnyje nurodyta ir jo paskirta notifi- kuotoji įstaiga. Jeigu saugos komponentams dėl kitų aspektų taikomos 4. kitos direktyvos, kurios taip pat numato ženklinimą ženklu „CE“, toks ženklas nurodo, jog saugos komponentas taip pat laikomas atitinkančiu tų kitų direktyvų nuostatas. 5. Jeigu nei gamintojas, nei jo įgaliotasis atstovas Bendrijoje šio straipsnio 1–4 dalyse nustatytų įpareigojimų nevykdo, tie įpareigojimai perduodami tam, kas saugos komponentus patei- kia į Bendrijos rinką. Tie patys įpareigojimai taikomi tam, kuris saugos komponentus pasigamina savo reikmėms. III SKYRIUS POSISTEMIAI 8 straipsnis Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad I priede apibrėžti posistemiai į rinką būtų pateikiami tik tada, jeigu įrenginiai, į kuriuos jie bus įmontuoti, atitiks 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus esminius reikalavimus. 9 straipsnis Valstybės narės šios direktyvos pagrindu negali uždrausti, apri- boti arba trukdyti į savo nacionalines rinkas pateikti įrenginyje numatytų sumontuoti posistemių, jeigu tie posistemiai atitinka šios direktyvos nuostatas. 10 straipsnis 1. Valstybės narės laiko, kad posistemiai, kuriems parengta EB atitikties deklaracija pagal VI priede numatytą pavyzdį ir šio straipsnio 3 dalyje numatyti techniniai dokumentai, atitinka esminius 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus reikalavimus. Posistemių tikrinimą taikant EB procedūrą, gamintojo 2. arba Bendrijoje įsisteigusio įgaliotojo jo atstovo ar, jeigu jų nėra, kiekvieno atitinkamus posistemius į rinką pateikiančio fizinio arba juridinio asmens prašymu atlieka 16 straipsnyje įstaiga, kurią tam tikslui pasirenka nurodyta notifikuotoji gamintojas arba įgaliotasis jo atstovas ar pirmiau minėtas fizi- nis arba juridinis asmuo. EB atitikties deklaraciją, atsižvelgda- mas į pagal VII priede nustatytą procedūrą atlikto EB patikri- nimo rezultatus, parengia gamintojas arba įgaliotasis jo atstovas ar pirmiau minėtas fizinis ar juridinis asmuo. Notifikuotoji 3. įstaiga parengia EB patikrinimo sertifikatą pagal VII priede nurodytas procedūras ir pateiktus techninius dokumentus, kurie pridedami prie sertifikato. Techninius doku- mentus turi sudaryti visi būtini posistemių techninių charakte- ristikų ir, tam tikrais atvejais, visi saugos komponentų atitiktį patvirtinantys dokumentai. Tuose dokumentuose taip pat turi būti pateikti visi atitinkami eksploatavimo sąlygų arba jo apri- bojimų ar techninio aptarnavimo nurodymai. IV SKYRIUS ĮRENGINIAI 11 straipsnis Kiekviena valstybė narė nustato procedūras, pagal kurias įrenginius ir juos 1. išduodamas leidimas jos teritorijoje statyti eksploatuoti. Valstybės narės 2. imasi visų atitinkamų priemonių ir numato procedūras, kad būtų užtikrinta, jog I priede nurodyti saugos komponentai ir posistemiai tų valstybių narių teritori- joje statomuose įrenginiuose būtų sumontuojami ir pradedami eksploatuoti tik jeigu juos taikant būtų pastatyti žmonių saugai ir sveikatai, o tam tikrais atvejais – turto saugumui pavojaus nekeliantys įrenginiai, kai saugos komponentai ir posistemiai yra tinkamai sumontuoti ir prižiūrimi bei eksploatuojami pagal numatytą paskirtį. 3. Jeigu valstybė narė mano, kad I priede nurodytas saugos komponentas arba posistemiai buvo suprojektuoti arba paga- minti taikant naujovišką metodą, ji gali imtis atitinkamų prie- monių ir nustatyti, jog įrenginių, kuriuose buvo taikyti tie nau- joviški komponentai arba posistemiai, statybai ar eksploatavi- mui būtų taikomos specialios sąlygos. Ta valstybė narė nedels- dama apie taikomas specialias sąlygas praneša Komisijai ir nurodo tokio sprendimo priežastis. Komisija nedelsdama klau- simą perduoda 17 straipsnyje numatytam komitetui. Valstybės narės imasi visų atitinkamų priemonių užtik- 4. rinti, kad įrenginiai būtų pastatyti ir pradėti eksploatuoti tik tada, jeigu jie buvo suprojektuoti ir pastatyti tokiu būdu, kuris užtikrintų, kad laikomasi 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų esmi- nių reikalavimų. Valstybės narės šio straipsnio 1 dalyje nurodytų nuostatų 5. pagrindu, negali uždrausti, riboti arba trukdyti I priede nuro- dytų saugos komponentų ir posistemių, turinčių 7 straipsnyje arba 10 straipsnyje apibrėžtą EB atitikties deklaraciją, laisvo judėjimo. 6. I priede nurodytų saugos komponentų ir posistemių sau- gos analizę, EB atitikties deklaracijas bei pridedamus techninius dokumentus institucijai, atsakingai už statinio patvirtinimą, įteikia pagrindinis rangovas arba įgaliotasis jo atstovas, o viena tų dokumentų kopija laikoma prie įrenginio. 07/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 9 Valstybės narės turi užtikrinti, kad būtų pateikta saugos 7. analizė, saugos ataskaita ir techniniai dokumentai, kuriuose būtų visi dokumentai su įrenginio techninėmis charakteristiko- mis, ir, tam tikrais atvejais, I priede nurodyti saugos kompo- nentų bei posistemių atitiktį patvirtinantys dokumentai. Be to, turi būti pateikti visi dokumentai, kuriuose būtų nurodyti visi tinkamo naudojimo, techninio aptarnavimo, reguliavimo ir eks- ploatavimo nurodymai, įskaitant ir eksploatavimo apribojimus. 12 straipsnis Valstybės narės, nepažeisdamos kitų teisės aktų nuostatų, savo teritorijoje negali uždrausti, riboti arba kliudyti statyti ir pradėti eksploatuoti šios direktyvos nuostatas atitinkančių įrenginių. 13 straipsnis Valstybės narės užtikrina, kad įrenginys bus toliau eksploatuo- jamas tik tokiu atveju, jei jis atitiks saugos ataskaitoje nustaty- tas sąlygas. V SKYRIUS SAUGOS NUOSTATOS 14 straipsnis Jeigu valstybė narė nustato, kad į rinką pateiktas ir pagal 1. numatomą paskirtį taikomas, atitikties ženklą „CE“ turintis sau- gos komponentas arba 10 straipsnio 1 dalyje nurodytą EB ati- tikties deklaraciją turintis ir pagal numatomą paskirtį taikomas posistemis gali kelti pavojų žmonių saugai ir sveikatai, o tam tikrais atvejais – turto saugumui, ta valstybė narė imasi atitin- kamų priemonių apriboti komponento arba posistemio naudo- jimo sąlygas arba uždrausti juos naudoti. Atitinkama valstybė narė nedelsdama apie tas priemones pra- neša Komisijai, nurodo tokio sprendimo priežastis ir visų pirma tai, ar neatitiktis buvo nustatyta dėl to, kad: — dėl saugos komponento priimtos priemonės nėra pagrįstos, Komisija apie tai nedelsdama praneša gamintojui arba Bendrijoje įsisteigusiam įgaliotajam jo atstovui ir valstybei narei, kuri ėmėsi tų priemonių, — dėl posistemių priimtos priemonės nėra pagrįstos, Komisija apie tai nedelsdama praneša gamintojui arba Bendrijoje įsis- teigusiam įgaliotajam jo atstovui, o jeigu jų nėra – kiekvie- į rinką pateikusiam juridiniam nam atitinkamą posistemį ir valstybei narei, kuri ėmėsi tų arba fiziniam asmeniui priemonių. 3. Jeigu nustatoma, kad atitikties ženklą „CE“ turintis saugos komponentas reikalavimų neatitinka, kompetentinga valstybė narė kiekvienam to ženklo tvirtintojui ir EB atitikties deklaraci- jos rengėjui taiko atitinkamas priemones ir apie tai informuoja Komisiją bei kitas valstybes nares. Jeigu nustatoma, kad EB atitikties deklaraciją turintis 4. posistemis reikalavimų neatitinka, kompetentinga valstybė narė kiekvienam EB atitikties deklaracijos rengėjui taiko atitinkamas priemones ir apie tai informuoja Komisiją bei kitas valstybes nares. Komisija užtikrina, kad valstybės narės būtų informuotos 5. apie tokios procedūros taikymo rezultatus. 15 straipsnis Jeigu valstybė narė nustato, jog pagal numatytą paskirtį taiko- mas patvirtintas įrenginys gali sukelti pavojų žmonių saugai ir sveikatai, o tam tikrais atvejais – turto saugumui, ji imasi ati- tinkamų priemonių, kad įrenginio eksploatavimo sąlygos būtų apribotos arba tą įrenginį eksploatuoti būtų uždrausta. VI SKYRIUS NOTIFIKUOTOSIOS ĮSTAIGOS a) nesilaikoma 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų esminių reikala- 16 straipsnis vimų; b) neteisingai taikomos 2 straipsnio 2 dalyje nurodytos Euro- pos specifikacijos, jeigu šių specifikacijų taikymas turi įta- kos atitikčiai; c) 2 straipsnio 2 dalyje nurodytų Europos specifikacijų trūku- mai yra to priežastis. Komisija kuo greičiau pradeda tartis su atitinkamomis 2. šalimis. Jeigu po tokio pasitarimo Komisija nustato, kad: — priemonės yra pagrįstos, ji nedelsdama apie tai informuoja valstybę narę, kuri ėmėsi tų priemonių, ir kitas valstybes nares; jeigu šio straipsnio 1 dalyje nurodytas sprendimas grindžiamas Europos specifikacijų trūkumais ir jeigu spren- dimą priėmusi valstybė narė jo atšaukti neketina, pasikon- sultavusi su atitinkamomis šalimis Komisija pradeda taikyti 2 straipsnio 7 dalyje nurodytą procedūrą, Valstybės narės Komisijai 1. ir kitoms valstybėms narėms praneša apie įstaigas, atsakingas už 7 ir 10 straipsniuose nuro- dytų atitikties įvertinimo procedūrų atlikimą, ir nustato kiek- vienos iš tų įstaigų kompetencijos ribas. Komisija joms paskiria identifikavimo numerius. Komisija Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje paskelbia notifikuotųjų įstaigų sąrašą, jų identifikavimo numerius, nurodo tų įstaigų kompetencijos ribas ir užtikrina, kad tas sąrašas būtų nuolatos atnaujinamas. Valstybės narės, vertindamos notifikuotinas įstaigas, turi 2. taikyti VIII priede nustatytus kriterijus. Šie kriterijai laikomi įvykdytais, jei įstaigos atitinka vertinimo kriterijus pagal atitin- kamus darniuosius Europos standartus. 3. Jeigu įstaigą paskelbusi valstybė narė nustato, kad įstaiga VIII priede nustatytų kriterijų nebeatitinka, ji tą įstaigos notifi- kavimą turi paskelbti netekusiu galios. Valstybė narė nedels- dama apie tai praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms. 10 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 07/5 t. Prireikus derinti notifikuotųjų įstaigų veiklą, tai atliekama 4. pagal 17 straipsnį. VII SKYRIUS KOMITETAS 17 straipsnis 1. Komisijai padeda komitetas. Jeigu nuoroda daroma į šią dalį, 2. taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas. 3. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles. VIII SKYRIUS CE ATITIKTIES ŽENKLINIMAS 18 straipsnis CE atitikties ženklinimą sudaro raidės „CE“. IX priede nus- 1. tatytas taikytinas pavyzdys. 2. Kiekvienas saugos komponentas ženklinamas atitikties ženklu „CE“, tvirtinamu taip, kad jis būtų lengvai pastebimas ir matomas, arba, jeigu tų reikalavimų laikytis neįmanoma, neats- kiriamai prie komponento pritvirtintoje etikėje. 3. Ženklinti saugos komponentus ženklais, kurie, atsižvel- giant į atitikties ženklo „CE“ reikšmę ir formą, galėtų suklaidinti trečiąsias šalis, yra draudžiama. Bet kokį kitą ženklą ant saugos komponentų galima tvirtinti, jeigu dėl to nesumažėja atitikties ženklo „CE“ matomumas ir įskaitomumas. 4. a) b) Nepažeidžiant 14 straipsnio: jeigu valstybė narė nustato, kad atitikties ženklas „CE“ pri- tvirtintas neteisingai, saugos komponento gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs įgaliotasis jo atstovas įpareigojamas pasirūpinti, kad saugos komponentas atitiktų CE atitikties ženklinimo nuostatas, ir būtų pašalinti šios šalies nustatytų nuostatų pažeidimai; jeigu CE atitikties ženklinimo reikalavimų ir toliau nesilai- koma, valstybė narė turi imtis visų tinkamų priemonių, kad atitinkamo saugos komponento pateikimas į rinką būtų apribotas arba uždraustas, arba kad būtų užtikrinta, jog, taikant 14 straipsnyje numatytas procedūras, tas kompo- nentas būtų pašalintas iš rinkos. sprendimo priežastys. Nedelsiant apie tokį sprendimą pra- nešama atitinkamai šaliai, kuri kartu informuojama apie pagal atitinkamoje valstybėje narėje galiojančius įstatymus jai prieina- mas teisines teisių gynimo priemones ir laiką, per kurį tomis priemonėmis galima pasinaudoti. 20 straipsnis Įrenginiai, kuriems leidimas buvo išduotas iki šios direktyvos įsigaliojimo ir kurių statyba dar nepradėta, turi atitikti šios jeigu, nurodydamos priežastis, vals- direktyvos reikalavimus, tybės narės nenusprendžia kitaip ir jeigu užtikrinamas toks pat saugos lygis. 21 straipsnis 1. Valstybės narės priima ir paskelbia įstatymus bei kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki 2002 m. gegužės 3 d. , įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos pra- neša Komisijai. Valstybės narės, priimdamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skel- biant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės. 2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus. Valstybės narės ketverius metus nuo šios direktyvos įsiga- 3. liojimo leidžia: — statyti ir pradėti eksploatuoti įrenginius, — pateikti į rinką posistemius ir saugos komponentus, kurie atitinka šios direktyvos įsigaliojimo metu jų teritorijoje galiojančias nuostatas. Komisija ne vėliau kaip 2004 m. gegužės 3 d. Europos 4. Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie šios direktyvos įgyvendinimą, ypač jos 1 straipsnio 6 dalies ir 17 straipsnio, ir, jeigu būtina, pateikia atitinkamą pasiūlymą dėl pakeitimų. 22 straipsnis Ši direktyva įsigalioja jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialia- jame leidinyje dieną. 23 straipsnis Ši direktyva skirta valstybėms narėms. IX SKYRIUS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 19 straipsnis Priimta Briuselyje, 2000 m. kovo 20 d. Pagal šią direktyvą priimant kiekvieną sprendimą, kuriuo sau- gos komponentų arba posistemių naudojimas įrenginyje arba jų pateikimas į rinką apribojamas, nurodomos pagrįstos tokio Europos Parlamento vardu Pirmininkas N. FONTAINE Tarybos vardu Pirmininkas J. GAMA 07/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11 I PRIEDAS ĮRENGINIO POSISTEMIAI Šioje direktyvoje įrenginys skirstomas į toliau išvardytą infrastruktūrą ir toliau išvardytus posistemius; kiekvienu atveju turi būti atsižvelgta į jų tinkamumą naudoti ir techninės priežiūros patogumą. 1. 2. Lynai ir jų jungtys Pavaros ir stabdžiai 3. Mechaninė įranga 3. 1. Lyno tempimo įrenginys 3. 2. Stotelių mašinos 3. 3. Lynų kelio statinių mechaninė įranga 4. Transportavimo priemonės 4. 1. Kabinos, sėdynės arba vilkimo įtaisai 4. 2. Pakaba 4. 3. Važiuoklė 4. 4. Prie lyno prijungiančios jungtys 5. Elektrotechnikos įtaisai 5. 1. Kontrolės, valdymo ir saugos įtaisai 5. 2. Ryšių ir informacijos įranga 5. 3. Nuo žaibo apsauganti įranga 6. Gelbėjimo įranga 6. 1. Stacionarioji gelbėjimo įranga 6. 2. Kilnojamoji gelbėjimo įranga 12 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 07/5 t. II PRIEDAS ESMINIAI REIKALAVIMAI 1. Tikslas Šiame priede nustatyti esminiai šios direktyvos 1 straipsnio 5 dalyje nurodytus įrenginius projektuojant, statant ir eksploatuojant taikomi reikalavimai, įskaitant ir įrenginių techninės priežiūros patogumo ir tinkamumo eks- ploatuoti reikalavimus. 2. Bendrieji reikalavimai 2. 1. Asmenų sauga Esminis reikalavimas projektuojant, statant ir eksploatuojant įrenginius – vartotojų, darbuotojų ir trečiųjų asmenų sauga. 2. 2. Saugos principai Visi įrenginiai turi būti projektuojami, eksploatuojami ir prižiūrimi pagal tokius principus, kurie turi būti tai- komi tokia tvarka: — atitinkamomis priemonėmis projektavimo ir statybos metu pašalinti arba, jei to padaryti neįmanoma, sumažinti rizikos faktorius, — nustatyti ir įgyvendinti visas būtinas priemones, kad būtų apsisaugota nuo rizikos faktorių, kurių negalima pašalinti projekto ir statybos priemonėmis, — nustatyti ir paskelbti atsargumo priemones, kurių turėtų būti imamasi, siekiant išvengti rizikos faktorių, kurių negalima visiškai pašalinti taikant pirmose dviejose įtraukose nurodytas nuostatas ir priemones. 2. 3. Išorinių veiksnių įvertinimas Įrenginiai turi būti suprojektuoti ir pastatyti taip, kad, atsižvelgiant į įrenginio tipą, vietovės, kurioje jis pastaty- tas, pobūdį, fizines savybes, aplinką bei oro bei meteorologinius veiksnius, taip pat greta įrenginio ant žemės arba ore esančius statinius ir kliūtis, juos būtų galima eksploatuoti saugiai. 2. 4. Matmenys Įrenginiai, posistemiai ir visi jų saugos komponentai turi būti taip apskaičiuoti, suprojektuoti ir pagaminti, kad su pakankama saugos atsarga galėtų išlaikyti bet kokius iš anksto numatomomis sąlygomis veikiančius visus įtempius, įskaitant atsirandančius ne įrenginio eksploatavimo metu, bei ypač atsižvelgiant į aplinkos įtaką, dinaminių jėgų poveikį ir medžiagų nuovargio reiškinį, kartu, ypač pasirenkant medžiagas, laikantis nusistovė- jusių technologijos taisyklių. 2. 5. Surinkimas 2. 5. 1. Įrenginys, posistemis ir visi saugos komponentai turi būti suprojektuoti ir pagaminti taip, kad būtų užtikrinta, jog juos būtų galima saugiai surinkti ir pastatyti. 2. 5. 2. Saugos komponentai turi būti suprojektuoti taip, kad, taikant tam tikras tų komponentų konstrukcijos ypaty- bes arba atitinkamai juos paženklinant, saugos komponentus montuojant suklysti nebūtų įmanoma. 2. 6. Įrenginio vientisumas 2. 6. 1. 2. 6. 2. Saugos komponentai turi būti suprojektuoti ir pagaminti bei tinkami taikyti taip, kad būtų galima užtikrinti, jog kiekvienu atveju jų pačių funkcijų sauga ir (arba) įrenginio sauga pagal III priede nurodytą saugos analizę būtų užtikrinta atitinkamu saugos faktoriumi ir todėl jų gedimo tikimybė būtų labai maža. Įrenginys turi būti suprojektuotas ir pagamintas taip, kad būtų užtikrinta, jog įrenginiui veikiant, jeigu sugestų net netiesiogiai galintis padaryti saugai įtaką koks nors jo komponentas, tinkamu laiku būtų pradėta taikyti ati- tinkama priemonė. 07/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13 2. 6. 3. 2. 6. 1 ir 2. 6. 2 punktuose nurodytos saugos garantijos turi būti palaikomos visą laiką tarp dviejų pagal planą numatytų atitinkamo komponento patikrinimų. Numatyti saugos komponentų tikrinimo terminai turi būti aiškiai nurodyti naudojimo vadove. 2. 6. 4. Saugos komponentai, kurie įrenginiuose įmontuojami kaip atsarginės dalys, turi atitikti esminius šios direkty- vos reikalavimus ir sklandžią tų komponentų sąveiką su kitomis įrenginių dalimis nustatančias sąlygas. 2. 6. 5. Turi būti imtasi priemonių užtikrinti, kad kilus gaisrui įrenginyje nekiltų pavojus tuo įrenginiu vežamiems žmonėms ir darbuotojams. 2. 6. 6. Turi būti imtasi specialių priemonių įrenginiams ir darbuotojams apsaugoti nuo žaibo. 2. 7. Saugos įtaisai 2. 7. 1. Kiekvienas įrenginio defektas, dėl kurio įrenginys galėtų sugesti taip, kad kiltų pavojus saugai, jeigu tai įma- noma įgyvendinti, turi būti nustatytas saugos įtaisu, ir apie įrenginio defektą turi būti pranešta. Tokiu pat įtaisu turi būti aptinkamas bet kuris poveikis iš išorės, galintis kelti pavojų saugai. 2. 7. 2. Įrenginį turi būti įmanoma bet kuriuo metu išjungti ranka valdomais kontrolės įtaisais. 2. 7. 3. Kai įrenginį išjungia saugos įtaisas, to įrenginio neturi būti įmanoma įjungti vėl, jeigu nebuvo imtasi atitin- kamų veiksmų. 2. 8. Techninės priežiūros patogumas Įrenginys turi būti suprojektuotas ir pastatytas taip, kad įprastą arba specialiąją techninę priežiūrą bei remonto darbus būtų galima atlikti ir procedūras taikyti saugiai. 2. 9. Dirgikliai Įrenginys turi būti suprojektuotas ir pastatytas taip, kad būtų užtikrinta, jog kiekvienas dirgiklis įrenginio viduje ar išorėje – nuodingosios dujos, skleidžiamas triukšmas arba vibracija – neviršytų nustatytų ribinių verčių. 3. Infrastruktūros reikalavimai 3. 1. Išdėstymas, greitis, atstumas tarp transportavimo priemonių 3. 1. 1. 3. 1. 2. 3. 1. 3. 3. 1. 4. Įrenginys turi būti suprojektuotas taip, kad, atsižvelgiant į vietovės ir apylinkių, kurioje jis pastatytas, pobūdį, oro ir meteorologines sąlygas, bet kokius įmanomus greta įrenginio ant žemės arba ore esančius statinius ir kliūtis, įrenginį eksploatuojant nekiltų jokie trukdymai ar pavojai; tai taip pat galioja visoms eksploatavimo ir aptarnavimo aplinkybėms ir asmenų gelbėjimui. Horizontalia ir vertikalia kryptimis tarp transportavimo priemonių buksyravimo įrenginių, važiuojamosios dalies, lynų ir t. t. bei greta įrenginio ant žemės arba ore galinčių būti statinių ir kliūčių, atsižvelgiant į verti- kalų, išilginį ir horizontalų lynų ir transportavimo priemonių arba buksyravimo įrenginių poslinkį pačiomis nepalankiausiomis iš anksto numatomomis eksploatavimo sąlygomis, turi būti išlaikytas pakankamas atstumas. Nustatant didžiausią atstumą tarp transportavimo priemonių ir žemės turi būti atsižvelgta į įrenginio pobūdį, transportavimo priemonių tipą ir taikomus gelbėjimo būdus. Jei tai yra atvirieji vagonai, taip pat turi būti atsižvelgta į riziką, kad vagonas gali nukristi, ir į psichologinius atstumo tarp vagonų ir žemės aspektus. Didžiausias vagonų arba traukimo įrenginių greitis, mažiausias atstumas tarp jų ir jų įsibėgėjimo bei stabdymo charakteristikos turi būti pasirinktos taip, kad būtų užtikrinta žmonių sauga ir saugus įrenginio eksploatavi- mas. 3. 2. Stotelės ir lynų kelio statiniai 3. 2. 1. Stotelės ir lynų kelio statiniai turi būti suprojektuoti, pastatyti ir įrengti taip, kad būtų užtikrintas stabilumas. Stotelėmis ir lynų kelio statiniais turi būti užtikrintas saugus lynų, vagonų bei traukimo įrenginių valdymas, ir visomis eksploatavimo sąlygomis techninę jų priežiūrą turi būti įmanoma atlikti saugiai. 14 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 07/5 t. 3. 2. 2. Įėjimo į įrenginį ir išėjimo iš jo vietos turi būti suprojektuotos taip, kad būtų užtikrinta vagonų eismo, trau- kimo įrenginių ir žmonių sauga. Vagonai ir traukimo įrenginiai stotelėse turi judėti nekeldami jokio pavojaus asmenims, atsižvelgiant į jų galimą aktyvią veiklą. 4. Lynų, pavarų ir stabdžių bei mechaninių ir elektros įrenginių reikalavimai 4. 1. Lynai ir jų atramos 4. 1. 1. Atsižvelgiant į paskutines technologijos naujoves turi būti imtasi visų priemonių, kad: — lynai ir jų tvirtinimo detalės nesutrūktų, — būtų taikomos mažiausios ir didžiausios jiems nustatytos įtempio vertės, — būtų užtikrinta, jog lynai būtų patikimai pritvirtinti atramose ir nenuslinktų nuo bėgių (kreipiamųjų), — būtų galima jų kontrolė. 4. 1. 2. Neįmanoma pašalinti visų rizikos faktorių, dėl kurių lynas gali nuslinkti nuo kreipiamųjų bėgių, dėl to turi būti imamasi priemonių užtikrinti, kad lynai bus sugauti ir įrenginys išjungtas be pavojaus asmenims. 4. 2. Mechaniniai įrenginiai 4. 2. 1. P a v a r o s Įrenginio pavarų sistemos galia ir eksploatacinės charakteristikos turi būti pritaikytos įvairiems naudojimo reži- mams ir rūšims. 4. 2. 2. A v a r i n ė p a v a r a Įrenginys turi turėti avarinę pavarą, kurios aprūpinimas energija būtų nepriklausomas nuo pagrindinės pavaros. Tačiau avarinės pavaros įrengti nebūtina, jeigu pagal saugos analizę nustatoma, kad žmonės iš įrenginių, ir ypač iš transportavimo priemonių ir buksyravimo įrenginių, gali išeiti lengvai, sparčiai ir saugiai net ir tada, jei avarinė pavara neįrengta. 4. 2. 3. S t a b d ž i ų s i s t e m a 4. 2. 3. 1. Įrenginio ir (arba) transportavimo priemonės išjungimas susidarius avarinei situacijai arba esant nepalankiam apkrovų ir skriemulių sukibimo koeficientui, kuris leistinas eksploatacijos metu, turi būti įmanomas bet kuriuo metu. Stabdymo kelias turi būti toks trumpas, kad būtų užtikrintas įrenginio saugumas. 4. 2. 3. 2. Stabdymo pagreičio vertės turi atitikti tam tikras ribas, kurios nustatytos taip, kad būtų užtikrinta ir žmonių sauga, ir nustatytus reikalavimus atitinkanti transportavimo priemonių, lynų ir kitų įrenginio sudedamųjų dalių funkcionavimas. 4. 2. 3. 3. Įrenginiai turi turėti dvi stabdymo sistemas arba daugiau jų, iš kurių kiekviena turi būti tinkama įrenginiui sustabdyti ir suderinta taip, kad automatiškai pakeistų veikiančią sistemą, jeigu jos veiksmingumas yra nepa- kankamas. Paskutinė traukos lyno stabdymo sistema turi tiesiogiai stabdyti varomąjį skriemulį. Šie nurodymai netaikomi buksyravimo keltuvams netaikomi. 4. 2. 3. 4. Įrenginys turi turėti veiksmingą paleidimo blokavimo mechanizmą, kuris apsaugotų nuo nesavalaikio įrenginio paleidimo. 4. 3. Valdymo įtaisai Valdymo įtaisai turi būti suprojektuoti ir pagaminti taip, kad būtų saugūs ir patikimi, išlaikytų eksploatuojant atsirandančius įprastinius įtempius bei išorinių veiksnių, pavyzdžiui, drėgnumo, labai aukštų arba žemų tempe- ratūrų ar elektromagnetinių trukdžių poveikį ir kad dėl eksploatavimo klaidos patys negalėtų sukelti pavojin- gos situacijos. 4. 4. Ryšio priemonės Turi būti numatytos tinkamos priemonės, kad įrenginį eksploatuojantys darbuotojai vieni su kitais galėtų užmegzti ryšį ir, susiklosčius avarinei padėčiai, informuoti vartotojus. 07/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 15 5. 5. 1. 5. 2. 5. 3. 5. 4. 5. 5. 5. 6. 5. 7. 5. 8. Transportavimo priemonės ir buksyravimo įrenginiai Transportavimo priemonės ir (arba) buksyravimo įrenginiai turi būti suprojektuoti ir įrengti taip, kad iš anksto numatomomis eksploatavimo sąlygomis joks žmogus negalėtų iškristi arba kad negrėstų jokie kiti pavojai. Transportavimo priemonių ir buksyravimo įrenginių tvirtinimai prie lynų turi būti pagaminti, o jų matmenys parinkti taip, kad pačiomis nepalankiausiomis sąlygomis tos detalės: — nepažeistų lynų, arba — neslystų, išskyrus tą atvejį, kai dėl slydimo vagono, buksyravimo įrenginio arba įrenginio sauga mažėja labai mažai. Transportavimo priemonių durys (vagonuose, kabinose) turi būti suprojektuotos ir pagamintos taip, kad jas būtų galima uždaryti ir užrakinti. Transportavimo priemonių grindys ir sienos turi būti suprojektuotos ir paga- mintos taip, kad išlaikytų visomis aplinkybėmis vartotojų sukurtus įtempius ir apkrovas. Jeigu, atsižvelgiant į eksploatavimo saugos reikalavimus, operatorius turi būti transporto priemonėje, ji turi būti taip įrengta, kad operatorius galėtų eiti pareigas. Transporto priemonės ir (arba) buksyravimo renginiai, ypač jų pakabos mechanizmai, turi būti suprojektuoti ir įrengti taip, kad būtų užtikrinta pagal atitinkamas taisykles ir nurodymus juos prižiūrinčių darbuotojų sauga. Transporto priemonėse su prikabinimo gnybtais turi būti imtasi visų priemonių, kad neteisingai ant lyno prika- binta transportavimo priemonė dar prieš išvykstant ir neatkabinta atvykstant bus sustabdyta be pavojaus varto- tojams ir nenukris. Funikulieriuose ir, jeigu tai padaryti galima atsižvelgiant į įrenginio konfigūraciją, dviem lynais pakabintose lynų kelio transporto priemonėse, kai pagrįstai negalima atmesti galimybės, kad laikantysis lynas gali nutrūkti, turi būti įrengtas automatinis stabdymo įtaisas. Jeigu pašalinti visų pavojų, dėl kurių transporto priemonė gali nuslinkti nuo bėgių, kitomis priemonėmis nega- lima, transporto priemonėje turi būti įrengtas įtaisas, apsaugantis, kad transporto priemonė nenuslinktų nuo bėgių, kuriuo ją būtų galima sustabdyti be pavojaus žmonėms. 6. Vartotojų įranga Patekimas į įlipimo vietas ir išėjimas iš išlipimo vietų bei vartotojų įlipimas ir jų išlipimas, atsižvelgiant į trans- porto priemonių judėjimą ir sustojimą, turi būti organizuotas taip, kad būtų užtikrinta žmonių sauga, ypač tose vietose, kuriose yra pavojus nukristi. Vaikams ir žmonėms su judėjimo sutrikimais turi būti įmanoma įrenginiais naudotis saugiai, jeigu jie skirti tiems žmonėms vežti. 7. Tinkamumas eksploatuoti 7. 1. Sauga 7. 1. 1. Turi būti taikomos visos techninės nuostatos ir imamasi visų priemonių siekiant užtikrinti, kad įrenginys būtų naudojamas pagal technines specifikacijas ir nustatytas eksploatavimo sąlygas ir kad galėtų būti laikomasi sau- gaus eksploatavimo ir techninės priežiūros reikalavimų. Naudojimo vadovas ir atitinkamos pastabos parengia- mos valstybine kalba arba Bendrijos kalbomis, kurią (-ias) valstybė narė, jei įrenginys pastatytas jos teritorijoje, gali nustatyti sutartyje numatyta tvarka. 7. 1. 2. Už įrenginio eksploatavimą atsakingiems žmonėms turi būti suteiktos atitinkamos darbo priemonės ir tie žmonės turi būti tinkamai parengti tai užduočiai, kurį jie turi atlikti. 7. 2. Sauga įrenginio sustabdymo atveju Turi būti taikomos visos techninės nuostatos ir imamasi visų priemonių siekiant užtikrinti, kad, atsižvelgiant į įrenginio tipą ir jo pastatymo apylinkes, per nustatytą laiką vartotojus būtų galima išgelbėti, jeigu įrenginys nebegali judėti ir jo negalima greitai vėl paleisti. 16 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 07/5 t. 7. 3. Kitos specialiosios saugos nuostatos 7. 3. 1. O p e r a t o r i a u s p o s t a i i r d a r b o v i e t o s Slankiosios sudedamosios dalys, kurios paprastai yra prieinamos stotelėse, turi būti suprojektuotos, pagamintos ir sumontuotos taip, kad užkirstų kelią bet kokiems pavojams, arba, jeigu tie pavojai gali kilti, jose turi būti įrengti saugos įtaisai, užtikrinantys, kad nebūtų prisiliesta prie sudedamųjų įrenginio dalių, dėl ko gali įvykti nelaimingas atsitikimas. Saugos įtaisai turi būti tokie, kurių nebūtų galima lengvai nuimti arba padaryti nevei- kiančiais. 7. 3. 2. P a v o j u s n u k r i s t i Darbo vietos ir darbo zonos, prie kurių turi būti priėjimas, įskaitant naudojamas tik retkarčiais, ir jų prieigos turi būti suprojektuotos ir įrengtos taip, kad asmenys, kurie ten dirba arba ten būna, būtų apsaugoti nuo nukr- itimo. Jeigu šių priemonių neužtenka, darbo vietos turi būti papildomai aprūpintos įtvirtinimais asmeninėms apsauginėms priemonėms, apsaugančioms nuo kritimo. 07/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 17 III PRIEDAS SAUGOS ANALIZĖ Kiekvieno šios direktyvos 1 straipsnio 5 dalyje nurodyto lynų kelio įrenginio saugos analizėje turi būti atsižvelgiama į visus numatytus įrenginio veikimo režimus. Analizuojant turi būti taikomi pripažinti arba nustatyti metodai ir atsižvel- giama į šiuolaikinę technologiją bei atitinkamo įrenginio sudėtingumą. Atliekant saugos analizę taip pat siekiama užtik- rinti, kad įrenginį projektuojant ir išdėstant būtų atsižvelgiama į vietos apylinkes bei pačias nepalankiausias padėtis, nes turi būti užtikrintos nustatytus reikalavimus atitinkančios saugos sąlygos. Analizė taip pat taikoma saugos įtaisams ir poveikiui, kurį jie daro įrenginiui, sujungtiems posistemiams; tuo siekiama, kad jie: į kurį jie įmontuoti, taip pat su jais — suveiktų atsiradus pirmiesiems sutrikimų ir gedimų požymiams ir liktų saugą garantuojančios būklės, būtų išlaikytas saugus darbo režimas arba patikimumas, arba — saugos įtaisai būtų atsarginiai ir kontroliuojami, arba — būtų taip išdėstyti, kad būtų galima numatyti jų gedimo tikimybę, ir atitiktų lygį, lygiavertį saugos įtaisui, kuris ten- kina pirmoje ir antroje įtraukoje išvardintus kriterijus. Saugos analizė pagal šios direktyvos 4 straipsnio 1 dalį turi būti taikoma rizikos faktorių bei pavojingų padėčių registrui ir 4 straipsnio 2 dalyje nurodytam saugos komponentų sąrašui parengti. Saugos analizės rezultatai turi būti pateikti sau- gos ataskaitoje. 18 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 07/5 t. IV PRIEDAS SAUGOS KOMPONENTAI: EB ATITIKTIES DEKLARACIJA Šis priedas taikomas šios direktyvos 1 straipsnio 5 dalyje nurodytiems saugos komponentams siekiant nustatyti, ar jie atitinka direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus ir II priede apibrėžtus esminius reikalavimus, kurie gali būti taikomi saugos komponentams. EB atitikties deklaracija ir su ja pateikiami dokumentai turi turėti datą ir būti pasirašyti. Deklaracija turi būti parengta ta pačia kalba arba kalbomis kaip ir II priedo 7. 1. 1 punkte nurodytas naudojimo vadovas. Deklaracijoje turi būti nurodyta tokia informacija: — šios direktyvos nuorodos, — gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio įgaliotojo jo atstovo pavadinimas, įmonės pavadinimas ir visas adresas. Įgalio- tasis atstovas taip pat turi nurodyti gamintojo pavadinimą, įmonės pavadinimą ir visą adresą, — komponento aprašas (markė, tipas ir t. t. ), — atitikties deklaracijai parengti taikytos procedūros detalės (šios direktyvos 7 straipsnis), — visos atitinkamos nuostatos, kurias komponentas turi atitikti, ypač naudojimo sąlygos, — atitikties įvertinimo procedūrą taikančios notifikuotosios įstaigos pavadinimas bei adresas ir EB tipo patikrinimo ser- tifikato išdavimo data, tam tikrais atvejais nurodoma sertifikato galiojimo trukmė ir sąlygos, — tam tikrais atvejais – nuoroda į taikytinus darniuosius standartus, — gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio įgaliotojo jo atstovo vardu įgalioto pasirašyti asmens identifikavimo prie- monės. 07/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 19 V PRIEDAS SAUGOS KOMPONENTAS: ATITIKTIES ĮVERTINIMAS 1. Taikymo sritis Šis priedas taikomas saugos komponentams siekiant patikrinti, ar jie atitinka šios direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus ir II priede apibrėžtus esminius reikalavimus. Jis taikomas, kai viena ar keletas notifikuotųjų įstaigų vertina komponento, kai jis laikomas atskiru mazgu, atitiktį nustatytosioms techninėms specifikacijoms. 2. Procedūros Įvertinimo procedūros, kurias notifikuotosios įstaigos atlieka projektavimo ir gamybos etapuose, grindžiamos Tarybos sprendime 93/465/EEB nustatytais moduliais ir toliau pateikta lentele. Šioje lentelėje pateikti sprendimai laikomi lygiaverčiais ir juos galima taikyti gamintojo nuožiūra. SAUGOS KOMPONENTŲ ATITIKTIES ĮVERTINIMAS Projektavimas Gamyba 1. EB tipo patikrinimas B modulis 1. a) Produkcijos kokybės užtikrinimas D modulis 1. b) Gaminio patikra F modulis 2. Visiškas kokybės užtikrinimas 2. Visiškas kokybės užtikrinimas H modulis 3. Vieneto patikra G modulis H modulis 3. Vieneto patikra G modulis Moduliai turi būti taikomi atsižvelgiant į konkrečias kiekvieno modulio papildomas sąlygas. B MODULIS: EB TIPO PATIKRINIMAS 1. 2. Šiame modulyje aprašyta ta metodikos dalis, kurią taikydama notifikuotoji įstaiga nustato ir patvirtina, kad tipi- nis numatomos gaminti produkcijos bandinys atitinka šios direktyvos nuostatas. Paraišką atlikti EB tipo patikrinimą gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs įgaliotasis jo atstovas turi įteikti pasirink- tai notifikuotajai įstaigai. Į paraišką turi būti įtraukta: — gamintojo pavadinimas, adresas ir, jeigu paraišką įteikia įgaliotasis atstovas, jo pavadinimas ir adresas, — rašytinis pareiškimas, kad tokia pat paraiška neįteikta jokiai kitai notifikuotajai įstaigai, — 3 punkte nurodyti techniniai dokumentai. Pareiškėjas notifikuotajai Notifikuotoji įstaiga gali prašyti kitų bandinių, jeigu jų reikia bandymų programai atlikti. įstaigai turi pateikti tipinį numatomos gaminti produkcijos bandinį (toliau – tipas). 3. Iš techninių dokumentų turi būti įmanoma įvertinti, ar komponentas atitinka šios direktyvos reikalavimus. Į dokumentus, kiek tai susiję su pirmiau minėtu vertinimu, turi būti įtraukti komponento projekto, gamybos ir eksploatavimo dokumentai. 20 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 07/5 t. Į dokumentus, kiek tai susiję su atitikties įvertinimu, turi būti įtraukta: — bendras tipo aprašas, — komponentų, mazgų, grandinių ir t. t. eskizinis projektas ir gamybos brėžiniai, — pirmiau minėtiems brėžiniams ir schemoms bei gaminio veikimui suprasti būtini aprašai ir paaiškinimai, — šios direktyvos 2 straipsnio 2 dalyje nurodytas Europos specifikacijų, kurios visos ar tik jų dalis buvo taiky- tos, sąrašas ir sprendimų, kurie buvo priimti siekiant, kad esminių reikalavimų būtų laikomasi, jeigu šios direktyvos 2 straipsnio 2 dalyje nurodytos Europos specifikacijos dar neparengtos, aprašai, — atliktų projektinių apskaičiavimų ir tyrimų rezultatai ir t. t. , — bandymų protokolai. Tuose dokumentuose taip pat turi būti nurodyta komponento taikymo sritis. 4. Notifikuotoji įstaiga turi: 4. 1. Nagrinėti techninius dokumentus, patikrinti, ar tipas buvo pagamintas pagal techninius dokumentus, ir pagal ati- tinkamas šios direktyvos 2 straipsnio 2 dalyje nurodytų Europos specifikacijų nuostatas nustatyti suprojektuotus komponentus bei tuos komponentus, kurie suprojektuoti ne pagal atitinkamas tų Europos specifikacijų nuosta- tas. 4. 2. Atlikti arba pasirūpinti, kad būtų atlikti atitinkami tyrimai ir būtini bandymai siekiant patikrinti, ar tais atvejais, jeigu šios direktyvos 2 straipsnio 2 dalyje nurodytos Europos specifikacijos nebuvo taikytos, gamintojo priimti sprendimai atitinka esminius šios direktyvos reikalavimus. 4. 3. Atlikti arba pasirūpinti, kad būtų atlikti atitinkami tyrimai ir būtini bandymai siekiant patikrinti, ar tais atvejais, jeigu gamintojas atitinkamas specifikacijas buvo nusprendęs taikyti, jos iš tikro buvo taikytos. 4. 4. Su pareiškėju susitarti dėl tyrimų ir būtinų bandymų atlikimo vietos. 5. 6. 7. 8. 9. Jeigu tipas atitinka šios direktyvos nuostatas, notifikuotoji įstaiga pareiškėjui turi išduoti EB tipo patikrinimo ser- tifikatą. Jame turi būti įrašytas gamintojo pavadinimas ir adresas, tyrimo išvados, sertifikato galiojimo sąlygos bei trukmė ir būtini duomenys patvirtintam tipui identifikuoti. Prie sertifikato turi būti pridėtas atitinkamų techninių dokumentų dalių sąrašas, o jo kopija laikoma notifikuotoje įstaigoje. Jeigu notifikuotoji įstaiga atsisako gamintojui išduoti EB tipo patikrinimo sertifikatą, ji turi išsamiai nurodyti tokio sprendimo priežastis. Turi būti numatyta apeliacijos tvarka. Pareiškėjas EB tipo patikrinimo sertifikato techninius dokumentus laikančią notifikuotąją įstaigą turi informuoti apie visas patvirtinto komponento modifikacijas, kurioms turi būti suteiktas papildomas patvirtinimas, jeigu tos modifikacijos galėtų turėti įtakos esminių reikalavimų laikymuisi nustatytomis jo eksploatavimo sąlygomis. Šis papildomas patvirtinimas – tai pirminio EB tipo patikrinimo sertifikato priedas. Kiekviena notifikuotoji įstaiga kitoms notifikuotosioms įstaigoms turi pateikti atitinkamą informaciją apie EB tipo patikrinimo sertifikatus ir išduotus bei paskelbtus netekusiais galios jų priedus. Kitos notifikuotosios įstaigos gali gauti EB tipo patikrinimo sertifikatų ir (arba) jų priedų kopijas. Sertifikatų prie- dai turi būti prieinami kitoms notifikuotosioms įstaigoms. Gamintojas arba įgaliotasis jo atstovas ne trumpiau kaip 30 metų nuo paskutinio komponento pagaminimo die- nos su techniniais dokumentais turi saugoti EB tipo patikrinimo sertifikatų ir jų priedų kopijas. 07/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 21 Jeigu nei gamintojas, nei įgaliotasis jo atstovas nėra įsisteigę Bendrijoje, įsipareigojimas saugoti techninius doku- mentus, kad jie būtų prieinami, tenka į Bendrijos rinką komponentą pateikusiam asmeniui. D MODULIS: PRODUKCIJOS KOKYBĖS UŽTIKRINIMAS 1. 2. Šiame modulyje aprašyta metodika, kurią taikydamas 2 punkte išdėstytų įsipareigojimų besilaikantis gamintojas užtikrina ir pareiškia, kad atitinkami komponentai atitinka EB tipo patikrinimo sertifikate aprašytą tipą ir šios direktyvos reikalavimus. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs įgaliotasis jo atstovas kiekvieną komponentą turi paženklinti ženklu „CE“ ir raštu parengti atitikties deklaraciją. Prie ženklo „CE“ turi būti už 4 punkte nustatytą kontrolę atsakingos notifikuotosios įstaigos identifikavimo simbolis. Gamintojas produkcijai turi taikyti patvirtintą kokybės sistemą, atlikti galutinę komponento apžiūrą ir pagal 3 punktą daryti su juo bandymus, ir gamintojas yra kontroliuojamas pagal 4 skirsnio reikalavimus. 3. K o k y b ė s s i s t e m a 3. 1. Gamintojas pasirinktai notifikuotajai įstaigai turi įteikti paraišką įvertinti atitinkamiems komponentams jo tai- komą kokybės sistemą. Paraiška turi susidėti iš: — visos atitinkamos numatomo komponento kategorijos informacijos, — kokybės sistemos dokumentų, — jeigu reikia, patvirtinto tipo techninių dokumentų ir EB tipo patikrinimo sertifikato kopijos. 3. 2. Kokybės sistema turi užtikrinti EB tipo patikrinimo sertifikate aprašyto tipo ir šios direktyvos reikalavimų lai- kymąsi. Visi kokybės sistemos elementai, reikalavimai ir nuostatos, kuriuos priima gamintojas, turi būti įforminti susiste- mintais ir gerai tvarkomais dokumentais rašytinių planų, procedūrų ir instrukcijų forma. Kokybės užtikrinimo sistemos dokumentai turi užtikrinti, kad kokybės programos, planai, vadovai ir įrašai būtų suprasti vienodai. Kokybės sistemos dokumentuose visų pirma turi būti atitinkamai aprašyti: — kokybės tikslai ir valdymo organizacinė struktūra, administracijos įsipareigojimai ir įgaliojimai, susiję su komponento kokybe, — atitinkami gamybos, kokybės priežiūros ir kokybės užtikrinimo būdai, procesai ir reguliarūs veiksmai, kurių bus imtasi, — tyrimai ir bandymai, kurie bus atlikti prieš pradedant gamybą, jos metu bei pasibaigus gamybai, ir šių tyrimų bei bandymų atlikimo dažnumas, — kokybės duomenų įrašai, t. y. apžiūros ataskaitos, bandymų ir kalibravimo duomenys, atitinkamo personalo kvalifikacijos ataskaitos ir t. t. , — priemonės, kuriomis bus kontroliuojama, ar užtikrinama privaloma komponento kokybė ir ar veiksmingai veikia kokybės sistema. 3. 3. Notifikuotoji įstaiga turi įvertinti kokybės sistemą ir nustatyti, ar ji atitinka 3. 2 punkte nurodytus reikalavimus. Notifikuotoji įstaiga daro prielaidą, kad atitinkamus darniuosius standartus įgyvendinančios kokybės sistemos pirmiau minėtus reikalavimus atitinka. Tikrintojų grupėje turi būti bent vienas asmuo, turintis atitinkamo komponento gamybos technologijos verti- nimo patirtį. Vertinimo procedūra turi apimti ir gamintojo patalpų apžiūrą. Sprendimas turi būti praneštas gamintojui. Pranešime turi būti nurodytos tyrimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl įvertinimo. 22 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 07/5 t. 3. 4. Gamintojas privalo įsipareigoti laikytis kokybės sistemoje nustatytų įpareigojimų ir šią sistemą išlaikyti tokią, kad ji nuolatos atitiktų reikalavimus ir būtų veiksminga. Gamintojas arba įgaliotasis jo atstovas gamintojo kokybės sistemą patvirtinusiai notifikuotajai įstaigai praneša apie kiekvieną numatomą kokybės sistemos atnaujinimą. Notifikuotoji įstaiga turi įvertinti siūlomus pakeitimus ir nuspręsti, ar iš dalies pakeista kokybės sistema atitiks 3. 2 punkte nurodytus reikalavimus, ar ją būtina įvertinti iš naujo. Notifikuotoji įstaiga sprendimą turi pranešti gamintojui. Pranešime turi būti įrašytos tyrimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl įvertinimo. 4. N o t i f i k u o t o s i o s į s t a i g o s a t s a k o m y b e a t l i e k a m a p r i e ž i ū r a 4. 1. 4. 2. 4. 3. 4. 4. Priežiūros tikslas – užtikrinti, kad gamintojas tinkamai laikytųsi patvirtintoje kokybės sistemoje nustatytų įparei- gojimų. Gamintojas notifikuotajai įstaigai turi leisti, kad tikrindama ji galėtų patekti į gamybines patalpas, kontrolės ir bandymo atlikimo bei sandėliavimo vietas, ir jai turi pateikti visą būtiną informaciją, visų pirma: — kokybės sistemos dokumentus, — kokybės duomenų įrašus, t. y. kontrolės ataskaitas, bandymų, kalibravimo duomenis ir pranešimus apie ati- tinkamo personalo kvalifikaciją ir t. t. Notifikuotoji įstaiga, norėdama įsitikinti, ar gamintojas išlaiko ir tebetaiko kokybės užtikrinimo sistemą, turi per- iodiškai atlikti auditą ir jo ataskaitą pateikti gamintojui. Be to, notifikuotoji įstaiga gali netikėtai apsilankyti pas gamintoją. Per tokius apsilankymus notifikuotoji įstaiga, jeigu reikia, gali atlikti arba įpareigoti atlikti bandymus siekdama patikrinti, ar kokybės sistema veikia tinkamai. Notifikuotoji įstaiga gamintojui turi pateikti apsilankymo ir, jeigu buvo darytas bandymas, bandymo ataskaitą. 5. Bent 30 metų nuo paskutinio komponento pagaminimo dienos gamintojas turi saugoti ir nacionalinėms institu- cijoms pateikti: — 3. 1 punkto 2 pastraipos 2 įtraukoje nurodytus dokumentus, — 3. 4 punkto 2 pastraipoje nurodytus pakeitimus, — 3. 4, 4. 3 ir 4. 4 punktuose nurodytus notifikuotosios įstaigos sprendimus ir ataskaitas. 6. Kiekviena notifikuotoji įstaiga kitoms notifikuotosioms įstaigoms turi perduoti kokybės sistemoms išduotų ir paskelbtų netekusiais galios patvirtinimų informaciją. F MODULIS: GAMINIO PATIKRA 1. 2. 3. Šiame modulyje aprašyta procedūra, kurią taikydamas gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs įgaliotasis jo atstovas patikrina ir patvirtina, kad komponentai, kuriems turi būti taikomos 3 punkto nuostatos, atitinka EB tipo patik- rinimo sertifikate aprašytą tipą ir šios direktyvos reikalavimus. Gamintojas turi imtis visų būtinų priemonių, kad gamybos proceso metu būtų užtikrinta, jog komponentai ati- tiktų EB tipo patikrinimo sertifikate aprašytą tipą ir šios direktyvos reikalavimus. Jis kiekvieną komponentą ženklina ženklu „CE“ ir parengia atitikties deklaraciją. Notifikuotoji įstaiga, siekdama patikrinti, ar komponentai atitinka šios direktyvos reikalavimus, gamintojo nuož- iūra pagal 4 punkte nustatytą metodiką turi arba atlikti atitinkamus tyrimus ir bandymus su kiekvienu kompo- nentu, arba tirdama ir tikrindama komponentus taikyti 5 punkte apibrėžtus statistinius principus. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs įgaliotasis jo atstovas atitikties deklaracijos kopiją turi saugoti bent 30 metų nuo paskutinio komponento pagaminimo dienos. 07/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 23 4. P a t i k r i n i m a s , k a i t i r i a m a s i r b a n d o m a s k i e k v i e n a s k o m p o n e n t a s 4. 1. 4. 2. 4. 3. Visi komponentai turi būti ištirti atskirai ir su jais turi būti atlikti 2 straipsnyje nurodytoje atitinkamoje Europos specifikacijoje (-ose) nustatyti ar jiems lygiaverčiai bandymai, kad būtų patikrinta, ar komponentai atitinka EB tipo patikrinimo sertifikate aprašytą tipą ir šios direktyvos reikalavimus. Notifikuotoji įstaiga kiekvieną patvirtintą komponentą paženklina arba įpareigoja paženklinti identifikavimo sim- boliu ir, atsižvelgdama į padarytus bandymus, raštu parengia atitikties sertifikatą. Gamintojas arba įgaliotasis jo atstovas turi užtikrinti, kad paprašytas jis galėtų pateikti notifikuotosios įstaigos išduotus atitikties sertifikatus. 5. S t a t i s t i n ė p a t i k r a 5. 1. 5. 2. Gamintojas savo komponentus turi pateikti vienarūšėmis komponentų siuntomis ir imtis visų būtinų priemonių, kad gamybos proceso metu būtų užtikrintas kiekvienos pagamintos siuntos homogeniškumas. Visi komponentai turi būti prieinami patikrinti homogeniškomis siuntomis. Iš kiekvienos siuntos atsitiktine atranka paimama imtis. Imties komponentai atskirai ištiriami ir su jais atliekami šios direktyvos 2 straipsnio 2 dalyje nurodytoje atitinkamoje Europos specifikacijoje (-ose) nustatyti arba jiems lygiaverčiai bandymai, siekiant užtikrinti, kad komponentai atitiktų šios direktyvos reikalavimus, ir nustatyti, ar siunta yra priimtina ar nepriim- tina. 5. 3. Statistikos tvarka apima tokius elementus: — statistinį metodą, — bandinių atrinkimo planą ir jo taikymo charakteristikas. 5. 4. įstaiga kiekvieną komponentą paženklina arba įpareigoja paženklinti Jeigu siunta yra priimtina, notifikuotoji identifikavimo numeriu ir, atsižvelgdama į padarytus bandymus, raštu parengia atitikties sertifikatą. Visus siuntos komponentus galima pateikti į rinką, išskyrus tuos siuntos komponentus, kurie, kaip buvo nustatyta, neatitinka reikalavimų. Jeigu siunta yra nepriimtina, notifikuotoji įstaiga arba kompetentinga įstaiga turi imtis atitinkamų priemonių, kad minėta siunta į rinką nebūtų pateikta. Jeigu siuntos dažnai neatitinka reikalavimų, notifikuotoji įstaiga gali sustabdyti statistinę patikrą. Gamintojas notifikuotosios įstaigos atsakomybe gamybos proceso metu gali pritvirtinti jos identifikavimo sim- bolį. 5. 5. Gamintojas arba įgaliotasis jo atstovas turi užtikrinti, kad paprašytas jis galėtų pateikti notifikuotosios įstaigos išduotus atitikties sertifikatus. G MODULIS: ĮTAISO PATIKRA 1. 2. Šiame modulyje aprašyta procedūra, kurią taikydamas gamintojas užtikrina ir pareiškia, kad atitinkamas kompo- nentas, kuriam buvo išduotas 2 punkte nurodytas sertifikatas, atitinka komponentui taikomus šios direktyvos rei- kalavimus. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs įgaliotasis jo atstovas komponentą turi paženklinti ženklu „CE“ ir parengti atitikties deklaraciją. Notifikuotoji įstaiga, siekdama užtikrinti, kad komponentas atitinka tam tikrus šios direktyvos reikalavimus, turi ištirti komponentą ir su juo atlikti šios direktyvos 2 straipsnio 2 dalyje nurodytoje atitinkamoje Europos specifi- kacijoje (-ose) nustatytus arba jiems lygiaverčius bandymus. Notifikuotoji numeriu ir, atsižvelgdama į padarytus bandymus, parengti atitikties sertifikatą. įstaiga patvirtintą komponentą turi paženklinti arba įpareigoja paženklinti savo identifikavimo 3. Techniniai dokumentai suteikia galimybę nustatyti, ar laikomasi šios direktyvos reikalavimų, ir suprasti kompo- nento projektą, gamybos procesą ir veikimą. 24 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 07/5 t. Kad įvertinimą būtų galima atlikti, dokumentus turi sudaryti: — bendras tipo aprašas, — komponentų, surenkamųjų mazgų, grandinių ir t. t. projekto schemos ir gamybos brėžiniai, — pirmiau minėtiems brėžiniams ir schemoms bei komponento veikimui suprasti būtini aprašai ir paaiškini- mai, — šios direktyvos 2 straipsnio 2 dalyje nurodytas Europos specifikacijų, kurios visos ar tik jų dalis buvo taiky- tos, sąrašas ir sprendimai, kuriuos priėmė gamintojas, siekdamas, kad esminių šios direktyvos reikalavimų būtų laikomasi, jeigu šios direktyvos 2 straipsnio 2 dalyje nurodytos Europos specifikacijos nebuvo taikytos, — atliktų projektinių apskaičiavimų, tyrimų ir t. t. rezultatai, — bandymų protokolai, — nurodytos komponento taikymo sritys. H MODULIS: VISIŠKAS KOKYBĖS UŽTIKRINIMAS 1. 2. Šiame modulyje aprašyta procedūra, kurią taikydamas 2 punkte išdėstytų įsipareigojimų besilaikantis gamintojas užtikrina ir pareiškia, kad atitinkami komponentai atitinka tam tikrus šios direktyvos reikalavimus. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs įgaliotasis jo atstovas komponentą turi paženklinti ženklu „CE“ ir raštu parengti atitik- ties deklaraciją. Prie ženklo „CE“ turi būti už 4 punkte nustatytą priežiūrą atsakingos notifikuotosios įstaigos sim- bolis. Gamintojas komponento projektui, gamybai, galutinei kontrolei ir išbandymui turi taikyti 3 punkte nustatytą patvirtintą produkcijos kokybės sistemą, o gamintojui taikoma 4 punkte nurodyta priežiūra. 3. K o k y b ė s s i s t e m a 3. 1. Gamintojas pasirinktai notifikuotajai įstaigai turi įteikti paraišką įvertinti jo taikomą kokybės sistemą. Paraišką turi sudaryti: — visa atitinkama numatomo komponento kategorijos informacija, — kokybės sistemos dokumentai. 3. 2. Kokybės sistema turi užtikrinti, kad komponentai atitiktų tam tikrus šios direktyvos reikalavimus. Visi kokybės sistemos elementai, reikalavimai ir nuostatos, kuriuos priima gamintojas, turi būti įforminti susiste- mintais ir gerai tvarkomais dokumentais rašytinių planų, procedūrų ir instrukcijų forma. Kokybės užtikrinimo sistemos dokumentai turi užtikrinti, kad kokybės programos, planai, vadovai ir įrašai būtų suprasti vienodai. Kokybės sistemos dokumentuose visų pirma turi būti atitinkamai aprašyti: — kokybės tikslai ir valdymo organizacinė struktūra, administracijos įsipareigojimai ir įgaliojimai, susiję su komponento kokybe, — techninės projekto specifikacijos, įskaitant šios direktyvos 2 straipsnio 2 dalyje nurodytas Europos specifika- cijas, kurios bus taikomos, ir, jeigu Europos specifikacijos bus taikomos ne visos, priemonės, kurių bus ima- masi siekiant užtikrinti gaminiams taikomų esminių šios direktyvų reikalavimų laikymąsi, — projektavimo priežiūros ir patikros metodikos, procesai ir reguliarūs veiksmai, kurių bus imamasi projektuo- jant tos kategorijos, kuriai taikoma kokybės sistema, komponentus, — atitinkamos gamybos, kokybės kontrolės ir kokybės užtikrinimo metodikos, procesai ir reguliarūs veiksmai, kurių bus imamasi, 07/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 25 — tyrimai ir bandymai, kurie bus atlikti prieš pradedant gamybą, jos metu bei pasibaigus gamybai ir tyrimų bei bandymų dažnumas, — kokybės duomenų įrašai, t. y. apžiūros ataskaitos, bandymų ir kalibravimo duomenys, atitinkamo personalo kvalifikacijos ataskaitos ir pan. — priemonės, kuriomis bus kontroliuojama, ar užtikrinama privaloma projekto ir komponento kokybė ir ar veiksmingai veikia kokybės sistema. 3. 3. Notifikuotoji įstaiga turi įvertinti kokybės sistemą ir nuspręsti, ar ji atitinka 3. 2 punkte nurodytus reikalavimus. Notifikuotoji įstaiga daro prielaidą, kad atitinkamą darnųjį standartą įgyvendinančios kokybės sistemos pirmiau minėtus reikalavimus atitinka. Tikrintojų grupėje turi būti bent vienas asmuo, turintis atitinkamo gaminio gamybos technologijos vertinimo patirtį. Vertinimo procedūra turi apimti ir gamintojo patalpų apžiūrą. Sprendimas turi būti praneštas gamintojui. Pranešime turi būti nurodytos tyrimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl įvertinimo. 3. 4. Gamintojas privalo įsipareigoti laikytis kokybės sistemoje nustatytų įpareigojimų ir šią sistemą išlaikyti tokią, kad ji nuolatos atitiktų reikalavimus ir būtų veiksminga. Gamintojas arba įgaliotasis jo atstovas gamintojo kokybės sistemą patvirtinusiai notifikuotajai įstaigai praneša apie kiekvieną numatomą kokybės sistemos atnaujinimą. Notifikuotoji įstaiga turi įvertinti siūlomus pakeitimus ir nuspręsti, ar iš dalies pakeista kokybės sistema atitiks 3. 2 punkte nurodytus reikalavimus, ar ją būtina įvertinti iš naujo. Notifikuotoji įstaiga sprendimą turi pranešti gamintojui. Pranešime turi būti įrašytos tyrimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl įvertinimo. 4. N o t i f i k u o t o s i o s į s t a i g o s a t s a k o m y b e a t l i e k a m a p r i e ž i ū r a 4. 1. 4. 2. 4. 3. 4. 4. Priežiūros tikslas – užtikrinti, kad gamintojas tinkamai laikytųsi patvirtintoje kokybės sistemoje nustatytų įparei- gojimų. Gamintojas notifikuotajai įstaigai turi leisti, kad tikrindama ji galėtų patekti į gamybines patalpas, kontrolės ir bandymo atlikimo bei sandėliavimo vietas, ir jai turi pateikti visą būtiną informaciją, visų pirma: — kokybės sistemos dokumentus, — kokybės sistemos projektų dalyje numatytus kokybės duomenų įrašus, pavyzdžiui, analizių, apskaičiavimų, bandymų ir t. t. rezultatus, — kokybės sistemos gamybos dalyje numatytus kokybės duomenų įrašus, t. y. kontrolės ataskaitas, bandymų, kalibravimo duomenis ir pranešimus apie atitinkamo personalo kvalifikaciją ir t. t. Notifikuotoji įstaiga, norėdama įsitikinti, ar gamintojas išlaiko ir vis tebetaiko kokybės užtikrinimo sistemą, turi periodiškai atlikti auditą ir jo ataskaitą pateikti gamintojui. Be to, notifikuotoji įstaiga gali netikėtai apsilankyti pas gamintoją. Per tokius apsilankymus notifikuotoji įstaiga, jeigu reikia, gali atlikti arba įpareigoti atlikti bandymus, siekdama patikrinti, ar kokybės sistema veikia tinkamai. Notifikuotoji įstaiga gamintojui turi pateikti apsilankymo ir, jeigu buvo darytas bandymas, bandymo ataskaitą. 5. Bent 30 metų nuo paskutinio komponento pagaminimo dienos gamintojas turi saugoti ir nacionalinėms institu- cijoms pateikti: — 3. 1 punkto 2 pastraipos 2 įtraukoje nurodytus dokumentus, — 3. 4 punkto 2 pastraipoje nurodytus pakeitimus, — 3. 4, 4. 3 ir 4. 4 punktuose nurodytus notifikuotosios įstaigos sprendimus ir ataskaitas. 26 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 07/5 t. 6. Kiekviena notifikuotoji įstaiga kitoms notifikuotosioms įstaigoms turi perduoti kokybės sistemoms išduotų ir paskelbtų netekusiais galios patvirtinimų informaciją. 7. P a p i l d o m i r e i k a l a v i m a i : p r o j e k t o p a t i k r i n i m a s 7. 1. Paraišką patikrinti projektą gamintojas turi įteikti tik vienai notifikuotajai įstaigai. 7. 2. Iš paraiškos turi būti įmanoma suprasti komponento projektą, jo gamybą ir veikimą, ir ji turi būti tinkama nus- tatyti, ar komponentas atitinka šios direktyvos reikalavimus. Paraišką turi sudaryti: — techninės projekto specifikacijos, įskaitant taikytąsias Europos specifikacijas, kurios nurodytos šios direkty- vos 2 straipsnio 2 dalyje, — būtini pateisinamieji įrodymai, patvirtinantys specifikacijų tinkamumą, ypač jeigu buvo taikytos ne visos šios direktyvos 2 straipsnio 2 dalyje nurodytos Europos specifikacijos. Pateisinamuosius įrodymus turi suda- ryti atitinkamos gamintojo laboratorijos arba jo vardu atliktų bandymų rezultatai. Notifikuotoji įstaiga paraišką turi išnagrinėti ir, jeigu projektas atitinka šios direktyvos reikalavimus, pareiškėjui išduoti EB projekto patikrinimo sertifikatą. Jame įrašomos patikrinimo išvados, sertifikato galiojimo sąlygos, patvirtintam projektui identifikuoti būtini duomenys ir, jeigu reikia, pateikiamas komponento veikimo aprašas. Pareiškėjas EB projekto patikrinimo sertifikatą išdavusią notifikuotąją įstaigą turi informuoti apie visas patvirtinto projekto modifikacijas. Jeigu dėl tokių modifikacijų gaminys gali nebeatitikti esminių šios direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje nurodytų reikalavimų arba nustatytų komponento eksploatavimo sąlygų, patvirtinto projekto modifika- cijas turi dar kartą patvirtinti EB projekto patikrinimo sertifikatą išdavusi notifikuotoji įstaiga. Pakartotinis patvir- tinimas pateikiamas kaip EB projekto patikrinimo pirminio sertifikato priedas. 7. 3. 7. 4. 7. 5. Notifikuotosios įstaigos kitoms notifikuotosioms įstaigoms turi perduoti atitinkamą informaciją apie: — EB projekto patikrinimo sertifikatus ir jiems išduotus priedus, — EB projekto patvirtinimus ir apie papildomus patvirtinimus, kurie paskelbti netekusiais galios, — EB projekto patikrinimo sertifikatus ir priedus, kuriuos išduoti atsisakyta. 07/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 27 VI PRIEDAS POSISTEMIAI: EB ATITIKTIES DEKLARACIJA Šis priedas taikomas šios direktyvos 9 straipsnyje nurodytiems posistemiams siekiant užtikrinti, kad jie atitiktų esminius šios direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus reikalavimus. EB atitikties deklaraciją turi parengti gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs įgaliotasis jo atstovas arba, jeigu tų asmenų nėra, kiekvienas posistemius į rinką pateikiantis juridinis ar fizinis asmuo; deklaracija ir su ja pateikiami dokumentai turi turėti datą ir būti pasirašyti. EB atitikties deklaracija ir techniniai dokumentai turi būti parengti ta pačia kalba arba kalbomis kaip ir II priedo 7. 1. 1 punkte nurodytas naudojimo vadovas, ir juose turi būti nurodyta tokia informacija: — šios direktyvos nuoroda, — EB tipo patikrinimą užsakiusio asmens pavardė ir adresas, — posistemio aprašas, — šios direktyvos 11 straipsnyje nurodytą EB tipo patikrinimą atlikusios notifikuotosios įstaigos pavadinimas ir adre- sas, — visos atitinkamos nuostatos, kurias posistemis turi atitikti, ypač visi eksploatavimo apribojimai arba eksploatavimo sąlygos, — VII priede (EB atitikties sertifikatas) nurodytos EB tipo patikrinimo rezultatai, — duomenys apie asmenį, įgaliotą pasirašyti teisinę galią turinčią gamintojo deklaraciją, arba to asmens įgaliotąjį atstovą ar, jeigu tokio asmens nėra, posistemį į rinką pateikiantį juridinį arba fizinį asmenį. 28 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 07/5 t. VII PRIEDAS POSISTEMIAI: ATITIKTIES ĮVERTINIMAS 1. EB tipo patikrinimas – tai procedūra, kurią taikydamas gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio įgaliotojo jo atstovo ar, jeigu tokio asmens nėra, už posistemio pateikimą į rinką atsakomybę prisiimančio kiekvieno juridinio ar fizinio asmens prašymu notifikuotoji įstaiga patikrina ir patvirtina, kad posistemis: — atitinka direktyvos ir kitas atitinkamas Sutarties nuostatas, — atitinka techninius dokumentus ir — yra užbaigtas. 2. Posistemis patikrinamas kiekviename iš tų etapų: — projektuojant, — gaminant ir atliekant priimamuosius išbandymus, kai posistemis yra užbaigtas. 3. Su patikrinimo sertifikatu pateikiamus techninius dokumentus turi sudaryti: — gamybos planai ir apskaičiavimai, elektros ir hidraulinės schemos, valdymo grandinių schemos, kompiuterių ir automatikos sistemos aprašai, eksploatavimo ir techninės priežiūros nurodymai ir t. t. , — posistemyje taikomų šios direktyvos 4 straipsnio 2 dalyje nurodytų saugos komponentų sąrašas, — IV priede numatyto tų saugos komponentų EB atitikties deklaracijos kopijos, atitinkami gamybos planai, visų kitų darytų bandymų ir tinkamumo išbandymų ataskaitų kopijos. Su EB tipo patikrinimo procedūra susiję dokumentai ir raštai turi būti surašyti ta pačia kalba arba kalbomis, kokia (-iomis) parengtas II priedo 7. 1. 1 punkte nurodytas naudojimo vadovas. Priežiūra Priežiūros priemonėmis užtikrinama, kad gaminant saugos dalį būtų laikomasi techniniuose dokumentuose nus- tatytų įpareigojimų. Už EB tipo patikrinimo atlikimą atsakinga notifikuotoji įstaiga nuolatos turi turėti galimybę patekti į gamybos cechus, produkcijos laikymo vietas ir, jeigu reikia, į surinkimo vietas, bandymo skyrius ir apskritai į kiekvieną vietą, kurioje, tos notifikuotos įstaigos manymu, būtina apsilankyti, kad ji galėtų atlikti savo užduotį. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs įgaliotasis jo atstovas arba, jeigu tokių asmenų nėra, posistemį į rinką pateikiantis juri- dinis ar fizinis asmuo notifikuotai įstaigai turi pateikti arba įpareigoti pateikti visus jos tikslams būtinus doku- mentus, visų pirma posistemio techninius dokumentus ir planus. Už EB tipo patikrinimą atsakinga notifikuotoji įstaiga, siekdama užtikrinti šios direktyvos reikalavimų laikymąsi, turi periodiškai atlikti auditą. Kiekvieno apsilankymo metu notifikuotoji įstaiga atsakingam teritorijos prižiūrėto- jui turi pateikti audito ataskaitą. Ji gali prašyti, kad jai būtų leista patikrinti įvairių etapų darbus. Be to, notifikuotoji įstaiga gali rengti netikėtus apsilankymus gamybos cechuose. Per tokius apsilankymus ji gali atlikti arba visišką, arba dalinį auditą. Notifikuotoji įstaiga po apsilankymo turi parengti ataskaitą ir, jeigu reikia, atsakingam teritorijos prižiūrėtojui pateikti audito ataskaitą. 4. 5. 5. 1. 5. 2. 5. 3. 5. 4. 6. Kiekviena notifikuotoji įstaiga turi periodiškai paskelbti atitinkamą informaciją apie: — visas gautas paraiškas atlikti EB tipo patikrinimą, — visus išduotus EB tipo patikrinimo sertifikatus, — visus EB tipo patikrinimo sertifikatus, kuriuos išduoti atsisakyta. 07/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 29 VIII PRIEDAS MINIMALŪS KRITERIJAI, Į KURIUOS VALSTYBĖS NARĖS TURI ATSIŽVELGTI NOTIFIKUODAMOS ĮSTAIGAS 1. Notifikuotoji įstaiga, jos direktorius ir už atliekamas tikrinimo operacijas atsakingi darbuotojai negali būti nei sau- gos komponentų arba posistemių, kuriuos jie tikrina, projektuotojai, gamintojai, tiekėjai arba montuotojai, nei įga- liotieji kurios nors iš paminėtų šalių atstovai arba saugos komponentus arba posistemius į rinką pateikiantys juridi- niai ar fiziniai asmenys. Jie negali tiesiogiai arba kaip įgaliotieji atstovai dalyvauti tuos saugos komponentus arba posistemius projektuojant, gaminant, surenkant, parduodant, techniškai prižiūrint arba eksploatuojant. Tai, kas pir- miau išdėstyta, gamintojui ir notifikuotajai įstaigai nedraudžia keistis technine informacija. 2. Notifikuotoji įstaiga ir patikras atliekantys jos darbuotojai dirbdami turi laikytis griežčiausių profesinio sąžiningumo ir techninės kompetencijos reikalavimų, jiems neturi būti daromas joks, ypač finansinio pobūdžio, spaudimas ar įtaka, galinti paveikti sprendimus ar tikrinimo rezultatus, ypač asmenų ar jų grupių, kurie yra suinteresuoti patikrų rezultatais. 3. Notifikuotoji įstaiga turi turėti būtinų darbuotojų ir tinkamų įrenginių, kad galėtų deramai atlikti su patikromis susi- jusius techninius ir administracinius darbus; notifikuotoji įstaiga taip pat turi turėti galimybę naudotis specialioms patikroms atlikti būtina įranga. 4. Tikrinantys darbuotojai turi: — turėti reikiamą techninį ir profesinį išsilavinimą, — tinkamai išmanyti jų atliekamiems bandymams taikomus reikalavimus ir turėti atitinkamą tokių bandymų atli- kimo patirtį, — sugebėti parengti atliktų bandymų autentiškumą patvirtinančius sertifikatus, dokumentus ir ataskaitas. 5. Turi būti užtikrintas tikrinančių darbuotojų nešališkumas. Darbuotojų atlyginimas neturi būti susietas su darbuotojų atliktų patikrų skaičiumi ar tų patikrų rezultatais. 6. Notifikuotoji įstaiga turi turėti civilinės atsakomybės draudimą, išskyrus tuos atvejus, kai tokios atsakomybės pagal nacionalinę teisę imasi valstybė arba kai už tokius patikrinimus tiesiogiai atsako pati valstybė narė. 7. Įstaigos darbuotojai turi būti įpareigojami saugoti profesinę paslaptį (išskyrus informaciją valstybės, kurioje ji vykdo savo veiklą, kompetentingoms vykdomosios valdžios institucijoms) apie visą informaciją, kurią jie sužinojo vykdy- dami uždavinius pagal šią direktyvą arba bet kurią nacionalinės teisės aktų nuostatą, pagal kurią ji įsigalioja. 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 07/5 t. IX PRIEDAS CE ATITIKTIES ŽENKLINIMAS CE atitikties ženklinimas – tai toliau nurodytos formos raidės „CE“: Mažinant arba didinant ženklą „CE“ turi būti išlaikytos proporcijos pagal šio brėžinio tinklelį, Įvairios ženklo „CE“ sudedamosios dalys turi turėti beveik vienodą, ne mažesnį kaip 5 mm vertikalųjį matmenį. Mažiems saugos komponentams šio mažesnio matmens reikalavimo galima netaikyti. Po ženklo „CE“ eina jo pritvirtinimo metus nurodantys paskutiniai du skaitmenys ir šios direktyvos 7 straipsnio 3 dalyje nurodytas procedūras taikiusios notifikuotosios įstaigos identifikavimo numeris


title: Kommissionens förordning (EG) nr 600/2000 av den 20 mars 2000 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 21. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 72/1 I (Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk) KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 600/2000 av den 20 mars 2000 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, (2) produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1498/98 (2), särskilt artikel 4. 1 i denna, och av följande skäl: (1) I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguay- rundan kriterierna för kommissionens fastställande av från tredje land för de schablonvärdena vid import HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förord- ning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan. Denna förordning träder i kraft den 21 mars 2000. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 20 mars 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 198, 15. 7. 1998, s. 4. L 72/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 3. 2000 till kommissionens förordning av den 20 mars 2000 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker BILAGA KN-nr Kod för tredje land (1) (EUR/100 kg) Schablonvärde vid import 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 624 999 052 068 628 999 220 999 052 204 999 052 204 212 220 600 624 999 052 220 600 999 039 388 400 404 508 512 528 720 728 999 052 388 400 512 528 999 154,0 107,0 165,4 142,1 114,9 128,9 146,6 130,1 309,8 309,8 96,9 41,3 69,1 75,4 35,2 43,2 31,0 41,1 53,7 46,6 33,7 71,3 74,1 59,7 90,1 98,4 89,0 85,5 84,5 87,2 93,6 99,0 97,0 91,6 77,4 70,4 106,6 68,6 72,5 79,1 (1) Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2543/1999 (EGT L 307, 2. 12. 1999, s. 46). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”


title: Neuvoston asetus (EY, EHTY, Euratom) N:o 628/2000, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2000, Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen vahvistamisesta annetun asetuksen (EY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
European official
information profession
regulations for civil servants
servant (EU)

text: 25. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 76/1 I (Säädökset, jotka on julkaistava) NEUVOSTON ASETUS (EY, EHTY, EURATOM) N:o 628/2000, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2000, Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen vahvistamisesta annetun asetuksen (EY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 283 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on annettu henki- löstösääntökomitean lausunnon (1) saamisen jälkeen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2), ottaa huomioon yhteisöjen tuomioistuimen lausunnon (3), ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon (4), sekä katsoo seuraavaa: Yhteisön toimielinten ja virastojen palveluksessa oleviin konferenssitulkkeihin olisi yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi sovellettava samoja lakisääteisiä ehtoja. (1) (2) söjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuh- teen ehtojen III osaston mukaisesti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Lisätään Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovelletta- vien palvelussuhteen ehtojen 78 artiklaan kohta seuraavasti: ”Niihin ylimääräisiin toimihenkilöihin, joita komissio ottaa konferenssitulkeiksi yhteisön toimielinten ja virastojen palvelukseen, sovelletaan Euroopan parlamentin palveluk- sessa oleviin konferenssitulkkeihin sovellettavia palveluk- seen ottamista ja palkkausta koskevia edellytyksiä. ” 2 artikla Sen vuoksi kaikki konferenssitulkit olisi otettava palve- lukseen ylimääräisinä toimihenkilöinä Euroopan yhtei- Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 20 päivänä maaliskuuta 2000. Neuvoston puolesta J. GAMA Puheenjohtaja (1) EYVL C 110, 21. 4. 1999, s. 13. (2) Lausunto annettu 7. toukokuuta 1999 (EYVL C 279, 1. 10. 1999, s. 496). (3) Lausunto annettu 12. toukokuuta 1999. (4) Lausunto annettu 25. maaliskuuta 1999