title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0920/00 af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen. Skatte- og afgiftsgrupper.

text: C 89 E/4 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 3. 2001 Den humanit(cid:230)re hj(cid:230)lp, som stilles til r(cid:229)dighed af bidragydere eller via olie-for-fłdevare-programmet, kan i bedste fald midlertidigt opveje de v(cid:230)rste virkninger af sammenbruddet i den irakiske łkonomi, herunder fłdevarefremstilling og -leverancer. (cid:216)konomisk fremgang og langsigtet genopretning kan kun opn(cid:229)s, n(cid:229)r embargoen er blevet oph(cid:230)vet, men dette kr(cid:230)ver, at de irakiske myndigheder samarbejder helhjertet og konstruktivt med De Forende Nationer (FN). Med FN(cid:146)s Sikkerhedsr(cid:229)ds resolution nr. 1284 har FN(cid:146)s medlemsstater foresl(cid:229)et at oph(cid:230)ve sanktionerne, p(cid:229) betingelse af at der igen etableres en overv(cid:229)gnings- og kontrolmekanisme. Desv(cid:230)rre har Irak endnu ikke accepteret denne resolution, men landet har heller ikke officielt afvist den. Kommissionen stłtter fuldt ud alle bestr(cid:230)belser p(cid:229) at f(cid:229) den irakiske regering til at indg(cid:229) i samtaler om gennemfłrelse af resolutionen og efterfłlgende oph(cid:230)velse af sanktionerne. Det seneste (cid:229)rs hłje oliepriser har forłget indt(cid:230)gterne fra olie-for-fłdevare-programmet. Derfor kan Iraks olieindt(cid:230)gter risikere at overskride det loft, FN har fastsat i olie-for-fłdevare-programmet. Hvis sanktio- nerne og derfor loftet oph(cid:230)ves, vil niveauet for Iraks olieproduktion v(cid:230)re afh(cid:230)ngigt af infrastrukturen for landets olieproduktion. Denne befinder sig i en alvorlig tilstand p(cid:229) grund af flere (cid:229)rs manglende vedligeholdelse, hvilket vil l(cid:230)gge en vis begr(cid:230)nsning p(cid:229) eventuelle stigninger i den kortsigtede produktion, da en genopretning vil tage flere (cid:229)r. (2001/C 89 E/004) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0920/00 af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen (25. marts 2000) Om: Skatte- og afgiftsgrupper Kan Kommissionen give oplysninger om alle formelle og uformelle grupper og udvalg, der for łjeblikket er aktive p(cid:229) omr(cid:229)det afgifter og afgiftspolitik p(cid:229) EU-plan? Kan Kommissionen is(cid:230)r oplyse: (a) disse gruppers sagsomr(cid:229)de, (b) deres sammens(cid:230)tning, (c) den dato, hvor disse grupper młdtes fłrste gang og (d) hvilke młder der er planlagt i fremtiden? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (10. maj 2000) Fłlgende udvalg og arbejdsgrupper fungerer for tiden p(cid:229) skatte- og afgiftsomr(cid:229)det i Kommissionens regi: (cid:129) Udvalget vedrłrende Merv(cid:230)rdiafgift, der best(cid:229)r af repr(cid:230)sentanter for de relevante forvaltninger, og som har en tjenestemand fra Kommissionen som formand, er et debatforum for drłftelse af moms- spłrgsm(cid:229)l, og det afgiver udtalelse som r(cid:229)dgivende instans i alle spłrgsm(cid:229)l om anvendelse af det 6. momsdirektiv. Det blev oprettet p(cid:229) grundlag af artikel 29 i 6. momsdirektiv (77/388/E(cid:216)F) (1). Udvalget tr(cid:229)dte fłrste gang sammen den 23. og 24. november 1977. N(cid:230)ste młde er berammet til 27. juni 2000. (cid:129) Punktafgiftsudvalget best(cid:229)r af repr(cid:230)sentanter for medlemsstaternes afgiftsforvaltninger, og en tjeneste- mand fra Kommissionen fłrer fors(cid:230)det. Det fungeret som et udvalg, der bist(cid:229)r Kommissionen i dens arbejde med fasts(cid:230)ttelse af bestemmelser for anvendelsen af visse bestemmelser i R(cid:229)dets direktiv 92/12/E(cid:216)F af 25. februar 1992 om den generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, om opl(cid:230)g- ning og oms(cid:230)tning heraf samt om kontrol hermed (2) (under forskriftsproceduren), og som et forum, der giver medlemsstaterne lejlighed til at drłfte anliggender vedrłrende anvendelse og fortolkning af F(cid:230)llesskabets bestemmelser om punktafgifter. Det młdes tre eller fire gange om (cid:229)ret, tr(cid:229)dte fłrste gang sammen den 7. -8. maj 1992, og dets n(cid:230)ste młde er berammet til 6. og 7. juli 2000. 20. 3. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 89 E/5 af administrativt samarbejde. Det behandler gennemfłrelsen af R(cid:229)dets (cid:129) Det St(cid:229)ende Udvalg for Administrativt Samarbejde (SCAC), der er sammensat af repr(cid:230)sentanter for de berłrte forvaltninger og med en tjenestemand fra Kommissionen som formand, er et forum for drłftelse forordning (E(cid:216)F) nr. 218/92 af 27. januar 1992 om administrativt samarbejde inden for omr(cid:229)det for indirekte skatter (3) og R(cid:229)dets direktiv 77/799/E(cid:216)F af 19. december 1977 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder inden for omr(cid:229)det for direkte skatter (4). Det fungerer ogs(cid:229) som forvaltningsudvalg for Fiscalis-programmet i henhold til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets beslutning nr. 888/98/EF af 30. marts 1998 om et f(cid:230)llesskabshandlingsprogram til forbedring af afgiftssystemerne i det indre marked (Fiscalis-programmet) (5). SCAC har tre specialiserede underudvalg: SCAF (underudvalget for bek(cid:230)mpelse af svig), SCAT (underudvalget for uddannelse) og SCIT (under- udvalget for informationsteknologi). SCAC blev oprettet ved forordning 218/92 af 27. januar 1992. Det młdtes for fłrste gang den 10. og 11. januar 1992 (selv om et indledende młde fandt sted inden selve oprettelsen af udvalget den 20. og 21. januar 1992). N(cid:230)ste młde er berammet til 11. og 12. juli 2000. (cid:129) Skattepolitikgruppen, der best(cid:229)r af finansministrenes personlige repr(cid:230)sentanter med den kommiss(cid:230)r som formand, der specielt har ansvar for beskatningsspłrgsm(cid:229)l, blev oprettet med henblik p(cid:229) at udgłre et forum for uformelle drłftelser af lłbende skattepolitiske spłrgsm(cid:229)l i forbindelse med F(cid:230)llesskabets łnsker om at mindske konkurrencefordrejningen p(cid:229) det indre marked, at forebygge en alt for stor udhuling af medlemsstaternes skatteprovenuer og at fremme jobskabelsen. Det młdtes for fłrste gang den 11. marts 1997; den 5. maj 2000 fandt et andet młde sted, og endnu et młde forventes at blive afholdt i juli 2000. Der er nedsat en arbejdsgruppe best(cid:229)ende af repr(cid:230)sentanter for skatteforvaltningerne, der skal se n(cid:230)rmere p(cid:229) de beskatningsordninger, der g(cid:230)lder for supplerende pensionsordninger og livsforsikringsordninger. Denne undergruppe młdtes for fłrste gang den 11. januar 1999 og derefter endnu to gange. For łjeblikket er der ikke berammet yderligere młder. (cid:129) Gruppen p(cid:229) hłjt plan vedrłrende »overensstemmelse mellem skatte- og toldpolitikken«. Denne gruppe har til opgave at undersłge overensstemmelsen mellem told og indirekte beskatning med hensyn til politik og lovgivning, med henblik p(cid:229) at indkredse eventuelle uoverensstemmelser, der skaber vanskeligheder for de erhvervsdrivende og for administrationerne eller en forłget risiko for svig, og at forel(cid:230)gge lłsningsforslag. Gruppens sammens(cid:230)tning afh(cid:230)nger af de spłrgsm(cid:229)l, der skal drłftes (cid:129) deltagerne er enten p(cid:229) hłjt plan eller med s(cid:230)rlig teknisk indsigt (og samtidig med befłjelser p(cid:229) hłjt plan) og repr(cid:230)senterer medlemsstaternes told- og afgiftsforvaltninger, tillige med hłjtst(cid:229)ende repr(cid:230)- sentanter for Kommissionens tjenestegrene for told og skat. Det fłrste młde i denne gruppe blev afholdt den 25. juni 1999, og n(cid:230)ste młde er berammet til 16. juni 2000. (cid:129) Arbejdsgruppe nr. 1, der er sammensat af repr(cid:230)sentanter for medlemsstaternes berłrte forvaltninger, og som har en tjenestemand fra Kommissionen som formand, er et r(cid:229)dgivende organ, der bist(cid:229)r Kommissionen med at udarbejde retsakter p(cid:229) moms-omr(cid:229)det. Det er en uformel arbejdsgruppe, s(cid:229) der var ikke tale om nogen formel neds(cid:230)ttelse af gruppen som s(cid:229)dan. Datoen for det n(cid:230)ste młde er endnu ikke fastlagt. (cid:129) Arbejdsgruppe nr. 2 vedrłrende andre afgifter end moms młdes alt efter behov. Form(cid:229)let med gruppen er at bist(cid:229) Kommissionen med at indsamle oplysninger. N(cid:230)ste młde vil blive et f(cid:230)llesmłde med Generaldirektoratet for Miljł vedrłrende »fiskale midler til neds(cid:230)ttelse af personbilers CO2-emis- sioner«. Gruppen best(cid:229)r af embedsm(cid:230)nd fra medlemsstaternes afgiftsforvaltninger og fra visse ikke- statslige organisationer. Dets fłrste młde fandt sted inden 1992, der blev holdt et młde den 10. april 2000, og det n(cid:230)ste młde er berammet til marts 2001. (cid:129) Arbejdsgruppen vedrłrende skattesystemernes opbygning (»Structures of the Taxation Systems«), den tidligere »Kapitel IX-gruppe«, blev oprettet i 1994/1995 med det form(cid:229)l sammen med medlemsstaterne at lave opfłlgning p(cid:229) kapitel IX (om neds(cid:230)ttelse af de indirekte lłnomkostninger) i Kommissionens hvidbog om »V(cid:230)kst, konkurrenceevne og besk(cid:230)ftigelse« (6). Gruppen młdes en eller to gange om (cid:229)ret, og dens medlemmer kommer fra finansministerierne og somme tider fra socialministerierne. Datoen for n(cid:230)ste młde er endnu ikke blevet bekr(cid:230)ftet. Det blive et f(cid:230)llesmłde med den af General- direktoratet for Besk(cid:230)ftigelse nedsatte arbejdsgruppe vedrłrende indikatorer for overv(cid:229)gning af besk(cid:230)ftigelsesstrategien, og młdet vil blive viet drłftelsen af indikatorer for lłnskat. Som imłdekommelse af en opfordring til Kommissionen fra ministerside om at foretage in undersłgelse inden for omr(cid:229)det for selskabsbeskatning har Kommissionen oprettet to uformelle r(cid:229)dgivende ekspert- paneler. Den undersłgelse, der er anmodet om, har to aspekter, og panelerne behandler hver Øt aspekt. Det ene g(cid:229)r ud p(cid:229) en undersłgelse af forskellene mellem de effektive selskabsskattesatser i F(cid:230)llesskabet. Den C 89 E/6 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 3. 2001 anden er en drłftelse af de resterende skattem(cid:230)ssige hindringer for gr(cid:230)nseoverskridende łkonomisk aktivitet inden for det indre marked. Det fłrste panel er sammensat af akademikere og andre eksperter i vurdering af niveauerne for selskabsbeskatning. Det andet panel er sammensat af eksperter fra forretnings- verdenen og arbejdsmarkedsparterne p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan (erhvervssammenslutninger, fagforeninger, revisor- sammenslutninger osv. ). Det fłrste panel młdtes for fłrste gang den 9. juli 1999; datoen for dets n(cid:230)ste młde er endnu ikke fastsat. Det andet panel młdtes fłrste gang den 13. juli 1999, og dets n(cid:230)ste młde er berammet til 19. maj 2000. Derudover arrangeres Kommissionen fra tid til anden młder for lederne af told- og skatteadministratio- nerne og młder for vicedepartementscheferne for indirekte beskatning, hvorunder alle stłrre spłrgsm(cid:229)l inden for deres ansvarsomr(cid:229)der drłftes, s(cid:229) man sikrer en samordning mellem de to omr(cid:229)der. Ved (cid:229)rets udgang vil der sandsynligvis finde et s(cid:229)dant młde sted. Ud over udvalgene og arbejdsgrupperne, der fungerer i Kommissionens regi, findes der specialiserede arbejdsgrupper p(cid:229) beskatningsomr(cid:229)det, der młdes i R(cid:229)det. Dette vil kunne forsyne det (cid:230)rede medlem med de fornłdne oplysninger om disse grupper. (1) EFT L 145 af 13. 6. 1977. (2) EFT L 76 af 23. 3. 1992. (3) EFT L 24 af 1. 2. 1992. (4) EFT L 336 af 27. 12. 1977. (5) EFT L 126 af 28. 4. 1998. (6) KOM(94) 219 endelig udg. (2001/C 89 E/005) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0979/00 af Niels Busk (ELDR) til Kommissionen (31. marts 2000) Om: Reimport af restitutionsberettigede varer Europ(cid:230)iske eksportłrer bliver i praksis stillet til ansvar for illegal reimport af restitutionsberettigede varer til F(cid:230)llesskabet, hvad ang(cid:229)r en r(cid:230)kke fłlsomme produkter, og dermed gjort ansvarlige for forhold uden for deres egen kontrol. Vil Kommissionen tage initiativ til, at det juridiske og łkonomiske ansvar for al illegal reimport af restitutionsberettigede varer til F(cid:230)llesskabet placeres hos tredjelandes eksportłrer og/eller myndigheder, ved eksempelvis at stille krav om (cid:230)gthedscertifikater? Vil Kommissionen indfłre, at ansvaret overg(cid:229)r til importłren, n(cid:229)r toldformaliteterne for et eksporteret produkt i et tredjeland er afsluttet? Er Kommissionen enig i, at et eventuelt tilbagebetalingskrav kun błr blive aktuelt, s(cid:229)fremt myndighederne er i stand til at bevise eksportłrens medskyld, eller at reimporten har fundet sted under forhold inden for eksportłrens kontrol? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (25. maj 2000) Spłrgsm(cid:229)let om genindfłrsel i F(cid:230)llesskabet af produkter, der er ydet eksportrestitutioner for, har v(cid:230)ret genstand for en lang r(cid:230)kke diskussioner mellem Kommissionen og medlemsstaterne med henblik p(cid:229) at finde frem til, hvilken mekanisme der kan indfłres for at undg(cid:229), at f(cid:230)llesskabsmidlerne bevilges til łkonomiske transaktioner, der ikke svarer til form(cid:229)let med ordningen for eksportrestitutioner


title: QUESTION ÉCRITE E-0914/00 posée par Christopher Huhne (ELDR) à la Commission. Nombre des propositions législatives communautaires.

eurovoc_concepts:
EU statistics
proposal (EU)

formats: html pdf print

text: C 374 E/184 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 28. 12. 2000 Les propositions de la Commission, tout en maintenant dans les grandes lignes le rØgime d(cid:146)aide actuel, portent, comme l(cid:146)Honorable Parlementaire a certainement pu le constater, sur une sØrie importante d(cid:146)ØlØments de caractŁre Øconomique, technique, budgØtaire et environnemental qui laissent entrevoir la complexitØ des analyses auxquelles s(cid:146)est livrØe la Commission en vue de l(cid:146)Ølaboration de ses propositions. Celles-ci font l(cid:146)objet (cid:224) l(cid:146)heure actuelle d(cid:146)un examen approfondi au sein des instances du Conseil. Le Conseil, en temps utile, prendra une dØcision appropriØe sur ce dossier. Aux fins de cette dØcision, le Conseil ne manquera pas d(cid:146)examiner attentivement l(cid:146)avis que le Parlement lui transmettra en la matiŁre. (2000/C 374 E/216) QUESTION (cid:201)CRITE E-0906/00 posØe par Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: AltØration du patrimoine culturel de l(cid:146)ARYM (25 mars 2000) Il semblerait que, ces derniers temps, on se soit livrØ (cid:224) de profondes transformations de l(cid:146)Øglise d(cid:146)Agios Dimitrios situØe dans la ville de Monastiri (Ancienne RØpublique yougoslave de MacØdoine), transforma- tions qui, en mŒme temps qu(cid:146)elles ont fortement modifiØ l(cid:146)apparence de cet Ødifice historique, constituent (cid:224) l(cid:146)Øvidence autant d(cid:146)altØrations de son patrimoine culturel et, plus gØnØralement, de celui de la rØgion. La Commission est-elle informØe de cet Øtat de choses? Si tel est le cas, quelles mesures envisage-t-elle de prendre pour mettre un terme immØdiat (cid:224) ces agissements? Compte-t-elle intervenir ou est-elle dØj(cid:224) intervenue pour protØger les Ødifices historiques et, d(cid:146)une maniŁre gØnØrale, le patrimoine culturel des Balkans? RØponse donnØe par M. Patten au nom de la Commission (16 mai 2000) La Commission remercie l(cid:146)Honorable Parlementaire pour sa question relative au patrimoine culturel de l(cid:146)ancienne RØpublique Yougoslave de MacØdoine (ARYM). Toutefois, elle regrette de ne pas avoir pu obtenir d(cid:146)informations prØcises concernant le cas de l(cid:146)Øglise d(cid:146)Agios Dimitrios, mais, en termes gØnØraux, la Commission demande (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire de bien vouloir se rØfØrer (cid:224) la rØponse (cid:224) la question Øcrite E-0077/99 posØe par M. Kaklamanis (1) et notamment au deuxiŁme paragraphe de celle-ci. (1) JO C 297 du 15. 10. 1999, p. 142. (2000/C 374 E/217) QUESTION (cid:201)CRITE E-0914/00 posØe par Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) la Commission Objet: Nombre des propositions lØgislatives communautaires (25 mars 2000) Combien de propositions lØgislatives nouvelles (directives, rŁglements, dØcisions) la Commission a-t-elle prØsentØes au cours de chacune des dix derniŁres annØes? 28. 12. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 374 E/185 RØponse donnØe par M. Prodi au nom de la Commission (15 mai 2000) Nombre de propositions prØsentØes par la Commission Propositions de rŁglements Propositions de directives Propositions de dØcisions 164 230 238 246 290 305 343 368 373 427 36 63 52 63 71 52 54 86 61 88 205 271 245 200 236 201 214 191 175 202 AnnØe 1999 1998 1997 1996 1995 1994 1993 1992 1991 1990 Source: Rapport gØnØral (1993-1999); bases de donnØes internes de la Commission (1990-1992) (2000/C 374 E/218) QUESTION (cid:201)CRITE E-0916/00 posØe par Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) la Commission (25 mars 2000) Objet: Inventaire lØgislatif de l(cid:146)UE Quel est le nombre total de textes lØgislatifs (directives, rŁglements, dØcisions) adoptØs chaque annØe par l(cid:146)UE au cours des dix derniŁres annØes? (ne retenir, chaque fois, que le chiffre de fin d(cid:146)annØe). RØponse donnØe par M. Prodi au nom de la Commission (15 mai 2000) Nombre d(cid:146)actes du Conseil/du Parlement europØen et du Conseil en vigueur au 31 dØcembre de l(cid:146)annØe AnnØe 1999 1998 1997 1996 1995 1994 1993 1992 1991 1990 RŁglements Directives DØcisions 1 930 1 909 1 835 1 875 1 915 2 144 2 138 2 256 2 182 2 145 1 191 1 205 1 195 1 189 1 165 1 170 1 146 1 119 1 048 998 301 292 263 247 232 265 249 242 231 216 Source: Rapport gØnØral (1997-1999); base Celex (1990-1996)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0919/00 υποβολή: Glyn Ford (PSE) προς την Επιτροπή. Λαγωνικά σκυλιά στην Ισπανία και την Ιρλανδία.

eurovoc_concepts:
EU aid
Ireland
Spain
animal show
competence of the Member States
domestic animal
protection of animals

text: C 26 E/116 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 26. 1. 2001 (2001/C 26 E/144) GRAPTH ERVTHSH E-0919/00 ypobolh·: Glyn Ford (PSE) prow thn Epitroph· (25 Marti·oy 2000) Ue·ma: Λαγωνικα΄ σκυλια΄ στην Ισπανι΄α και την Ιρλανδι΄α Λαγωνικα΄ σκυλια΄ που εκτρε΄φονται στην Ιρλανδι΄α για να συµµετα΄σχουν σε κυνοδροµι΄ες συχνα΄ φονευ΄ονται η΄ εξα΄γονται στην Ισπανι΄α ο΄ταν ολοκληρωθει΄ η αγωνιστικη΄ τους καριε΄ρα. Στην Ισπανι΄α τα ζω΄α αυτα΄ ε΄χουν συχνα΄ κακη΄ µεταχει΄ριση και οι ισπανικε΄ς αρχε΄ς δεν παρεµβαι΄νουν για να εξασφαλι΄σουν την τη΄ρηση ορισµε΄νων προτυ΄πων. Η Ιρλανδι΄α ει΄χε, κατα΄ το παρελθο΄ν, λα΄βει επιδοτη΄σεις της ΕΕ για την ενι΄σχυση των εκτροφε΄ων αγωνιστικω΄ν σκυ΄λων. Θα µπορου΄σε να διαβεβαιω΄σει η Επιτροπη΄ ο΄τι δεν συµβαι΄νει πλε΄ον αυτο΄; Θα µπορου΄σε α΄ραγε η Επιτροπη΄ να αναφε΄ρει τα µε΄τρα που λαµβα΄νει, η΄ προτι΄θεται να λα΄βει, για να δοθει΄ ε΄να τε΄λος στην κακη΄ µεταχει΄ριση των αγωνιστικω΄ν σκυλιω΄ν στην Ιρλανδι΄α και την Ισπανι΄α, ιδιαι΄τερα ο΄σον αφορα΄ τα γε΄ρικα και/η΄ α΄ρρωστα σκυλια΄; Koinh· apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w stiw grapte·w ervth·seiw E-0826/00 kai E-0919/00 (19 Aprili·oy 2000) H Eπιτροπη΄ ανησυχει΄ πολυ΄ για την καλη΄ µεταχει΄ριση των ζω΄ων και δι΄νει στο θε΄µα αυτο΄ προτεραιο΄τητα. Υπα΄ρχουν κοινοτικοι΄ κανο΄νες για τα ζω΄α συµπεριλαµβανοµε΄νων των σκυ΄λων, για την προστασι΄α τους κατα΄ τη µεταφορα΄ και για τη χρη΄ση τους για σκοπου΄ς ε΄ρευνας. Βα΄σει του πρωτοκο΄λλου για την προστασι΄α και την καλη΄ µεταχει΄ριση των ζω΄ων που επισυνα΄πτεται στη συνθη΄κη ΕΚ, η Κοινο΄τητα και τα κρα΄τη µε΄λη λαµβα΄νουν υπο΄ψη τις απαιτη΄σεις για την καλη΄ µεταχει΄ριση των ζω΄ων, ο΄ταν διατυπω΄νουν και εφαρµο΄ζουν την κοινοτικη΄ πολιτικη΄ στους τοµει΄ς της γεωργι΄ας, των µεταφορω΄ν, της εσωτερικη΄ς αγορα΄ς και της ε΄ρευνας, τηρω΄ντας ταυτο΄χρονα τις νοµικε΄ς η΄ διοικητικε΄ς διατα΄ξεις και τα ε΄θιµα των κρατω΄ν µελω΄ν που αφορου΄ν ιδι΄ως θρησκευτικε΄ς τελετε΄ς, πολιτιστικε΄ς παραδο΄σεις και την τοπικη΄ κληρονοµια΄. Αντιθε΄τως, οι συνθη΄κες υπο΄ τις οποι΄ες τα σκυλια΄ ο΄πως τα λαγωνικα΄, εκτρε΄φονται και συµµετε΄χουν σε κυνοδροµι΄ες στα κρα΄τη µε΄λη δεν διε΄πονται απο΄ την κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α και συνεπω΄ς, το θε΄µα αυτο΄ υπα΄γεται στην αποκλειστικη΄ δικαιοδοσι΄α των σχετικω΄ν κρατω΄ν µελω΄ν. Εφο΄σον εναπο΄κειται σε κα΄θε κρα΄τος µε΄λος η εξευ΄ρεση λυ΄σης στο προ΄βληµα αυτο΄, η Επιτροπη΄ µπορει΄ µο΄νο να ζητη΄σει απο΄ τις αρµο΄διες αρχε΄ς την εξα΄λειψη της κακοµεταχει΄ρισης στην οποι΄α αναφε΄ρεται το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου. Η Επιτροπη΄ µπορει΄ επι΄σης να επιβεβαιω΄σει ο΄τι επι΄ του παρο΄ντος δεν χορηγει΄ται καµι΄α κοινοτικη΄ ενι΄σχυση για επενδυ΄σεις για την εκτροφη΄ λαγωνικω΄ν η΄ για την οργα΄νωση κυνοδροµιω΄ν. Ει΄ναι πιθανο΄ οι ενισχυ΄σεις της Κοινο΄τητας να χορηγου΄νται για α΄λλους σκοπου΄ς σε εταιρει΄ες, α΄τοµα η΄ οργανω΄σεις που εκτρε΄φουν λαγωνικα΄ η΄ που συµµετε΄χουν σε κυνοδροµι΄ες λαγωνικω΄ν στην Κοινο΄τητα. Στις περιπτω΄σεις αυτε΄ς, η κοινοτικη΄ χρηµατοδο΄τηση δεν χορηγει΄ται υπο΄ τον ο΄ρο ο΄τι οι δικαιου΄χοι δεν εκτρε΄φουν λαγωνικα΄ η΄ δεν συµµετε΄χουν σε κυνοδροµι΄ες και η Επιτροπη΄ δεν ε΄χει στοιχει΄α για τους δικαιου΄χους αυτου΄ς. (2001/C 26 E/145) GRAPTH ERVTHSH P-0832/00 ypobolh·: Maurizio Turco (TDI) prow thn Epitroph· (10 Marti·oy 2000) Ue·ma: ∆ιευκρινι΄σεις σχετικα΄ µε την απα΄ντηση στην προφορικη΄ ερω΄τηση Η-0125/00 ο΄σον αφορα΄ τους εσωτερι- κου΄ς διαγωνισµου΄ς COM/TA/99, COM/TB/99 και COM/TC/99 Απο΄ την απα΄ντηση στην προφορικη΄ ερω΄τηση Η-0125/00 (1) συνα΄γεται: (cid:129) Ότι ο Γενικο΄ς ∆ιευθυντη΄ς Προσωπικου΄ και ∆ιοι΄κησης κ. Reichenbach και ο Αντιπρο΄εδρος της Επιτροπη΄ς Neil Kinnock αποφα΄σισαν στις 2 ∆εκεµβρι΄ου 1999 απο΄ κοινου΄ να παρατει΄νουν την προθεσµι΄α υποβολη΄ς υποψηφιοτη΄των για τους διαγωνισµου΄ς COM/TA/99, COM/TB/99 και COM/TC/99 απο΄ την 30η Ιουλι΄ου στην 22α ∆εκεµβρι΄ου•


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0911/00 van Hiltrud Breyer (Verts/ALE) aan de Commissie. Inbreuk op de richtlijn natuurlijke habitats en wilde flora en fauna (HFF-richtlijn) ingevolge de uitbreiding van het golfterrein Gersheim-Rubenheim.

eurovoc_concepts:
Saarland
biotope
infringement of EU law
insect
sports facilities

text: C 53 E/38 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 20. 2. 2001 volgens Verordening (EG) nr. 1260/1999 van de Raad van 21 juni 1999 houdende algemene bepalingen inzake de Structuurfondsen (1). De Commissie zal het probleem dat in de vraag aan de orde is gesteld, aan de Spaanse autoriteiten voorleggen. Volgens de bepalingen van Richtlijn 76/464/EEG van de Raad van 4 mei 1976 betreffende de verontreiniging veroorzaakt door bepaalde gevaarlijke stoffen die in het aquatisch milieu van de Gemeenschap worden geloosd (2) moet de door 17 stoffen (lijst I) veroorzaakte verontreiniging worden beºindigd en moet de door een groot aantal andere stoffen en groepen van stoffen (lijst II) veroorzaakte verontreiniging worden verminderd. Er is aanvullende informatie nodig om te kunnen nagaan of in dit specifieke geval sprake is van inbreuk op de richtlijn. In de communautaire wetgeving met betrekking tot de kwaliteit van het zwemwater aan de stranden (binnenwateren of kustwateren) (Richtlijn 76/160/EEG van de Raad van 8 december 1975 betreffende de kwaliteit van het zwemwater (3)) zijn kwaliteitsdoelstellingen voor het zwemwater vastgesteld. Op grond van die wetgeving zijn de lidstaten verplicht de kwaliteitsdoelstellingen in acht te nemen, de zwemwater- kwaliteit in alle badzones regelmatig te controleren, en ieder jaar daarover verslag uit te brengen bij de Commissie. Verder moet de Commissie op grond van die wetgeving ieder jaar de resultaten van de kwaliteitscontroles in de hele Gemeenschap bekend maken (laatste verslag: mei 1999; volgend verslag: mei 2000). Het verslag is ook te vinden op Internet. In het gebied Lugo aan de Mino (Galiciº) worden momenteel vijf plaatsen als badzone aangemerkt en regelmatig gecontroleerd. Uit het laatste verslag, dat in 1999 is gepubliceerd, blijkt dat in elk van de vijf gevallen de waterkwaliteit in overeenstemming is met de richtlijn. De aanwezigheid van industriºle activiteit in het gebied is geen reden om de betrokken lidstaat vrij te stellen van de verplichting de nodige maatregelen te treffen om aan de kwaliteitseisen te voldoen. De zwemwaterrichtlijn voorziet in twee mogelijkheden: of er wordt op toegezien dat de kwaliteit van het zwemwater ook aan de nieuwe voorschriften voldoet, of het strand wordt gesloten, d. w. z. er wordt een officieel zwemverbod uitgevaar- digd. (1) PB L 161 van 26. 6. 1999. (2) PB L 129 van 18. 5. 1976. (3) PB L 31 van 5. 2. 1976. (2001/C 53 E/042) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0911/00 van Hiltrud Breyer (Verts/ALE) aan de Commissie (25 maart 2000) Betreft: Inbreuk op de richtlijn natuurlijke habitats en wilde flora en fauna (HFF-richtlijn) ingevolge de uitbreiding van het golfterrein Gersheim-Rubenheim 1. Is het de Commissie bekend dat de geplande uitbreiding van het golfterrein in een potentieel HFF- gebied een massale ingreep vormt en de bij voorrang te beschermen biotoop met o. a. de HFF-vlinder- soorten Eurodryas aurinia en Maculinea arion acuut worden bedreigd? Is de Commissie van oordeel dat een serieus HFF-tolerantieonderzoek slechts kan worden uitgevoerd 2. mits een volledige vegetatieperiode wordt onderzocht? Vindt de Commissie niet ook dat de gemeenteraad van Gersheim niet het recht heeft zich eenvoudig- 3. weg niets van het EU-recht aan te trekken? Is de Commissie het ermee eens dat het bij een zo overduidelijke schending van het EU-recht 4. overweging verdient of niet de inbreukprocedure moet worden ingeleid? Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (18 mei 2000) De Commissie is recentelijk ingelicht over een project tot uitbreiding van een golfterrein in Gersheim/ Rubenheim dat schadelijk zou kunnen zijn voor een mogelijk gebied van communautair belang dat zou moeten worden voorgesteld als gebied van communautair belang als bedoeld in Richtlijn 92/43/EEG van 21 mei 1992 inzake de instandhouding van de natuurlijke habitats en de wilde flora en fauna (1) (Habitat- richtlijn). 20. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 53 E/39 Tot dusver is de Commissie alleen de aanwezigheid gemeld van een vlindersoort die in het kader van Richtlijn 92/43/EEG niet prioritair wordt geacht. Zij heeft geen bewijzen ontvangen in de vorm van wetenschappelijke literatuur, informatie over de omvang van de populatie, het belang van het gebied of reeds geplande maatregelen ter compensatie of beperking van de schade. De informatie waarover de Commissie beschikt, is niet voldoende om een conclusie te trekken over de wenselijkheid om de betrokken zone voor te stellen als gebied van communautair belang als bedoeld in Richtlijn 92/43/EEG. Ook kan op dit moment niet gezegd worden of de autoriteiten in dit specifieke geval de communautaire wetgeving al dan niet hebben nageleefd. Het is misschien mogelijk de twee door het geachte parlementslid genoemde vlindersoorten in stand te houden op bepaalde gedeelten van het golfterrein mits die onderhouden en beheerd worden met het oog op de instandhouding van hun habitats en passende maatregelen ter compensatie of beperking van de schade worden genomen. Op grond van de tot dusver beschikbare informatie kan geen overtreding van de communautaire wetgeving worden bewezen. Het geachte parlementslid wordt derhalve verzocht specifieke gedetailleerde gegevens te verstrekken over het bewuste gebied teneinde een volledige evaluatie door de Commissie mogelijk te maken. (1) PB L 206 van 22. 7. 1992. (2001/C 53 E/043) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0918/00 van Glyn Ford (PSE) aan de Commissie (25 maart 2000) Betreft: Millennium-forum, -top en -vergadering in New York Welke maatregelen treft de Commissie om ervoor te zorgen dat de voorstellen die door het Millennium- jaar te houden Millennium-top en forum in mei a. s. -vergadering serieus worden behandeld en ook worden omgezet in actieplannen, en niet slechts op goede bedoelingen berustende gespreksonderwerpen blijven? ter tafel worden gebracht, door de later dit (2001/C 53 E/044) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1108/00 van Glenys Kinnock (PSE) aan de Commissie (11 april 2000) Betreft: Algemene Vergadering van de VN (millennium 2000) en de Topconferentie Is de Commissie zich ervan bewust dat de Algemene Vergadering van de VN (millennium 2000) en de Topconferentie de gelegenheid bieden om het internationaal verlangen naar vrede, de bescherming van het milieu en de armoedebestrijding te ondersteunen? Kan de Commissie meedelen op welke wijze zij de VN wil hervormen en versterken, waarbij vergroting van doelmatigheid en doorzichtigheid als uitgangspunten moeten dienen? Gecombineerd Antwoord van de heer Patten namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-0918/00 en E-1108/00 (15 mei 2000) De Commissie verwacht dat de voorstellen van het Millennium-forum in mei 2000 worden gepresenteerd op de Millennium-top door een woordvoerder van dit forum. Tevens verwacht de Commissie dat deze voorstellen in de (cid:132)rondetafeldiscussies(cid:148) besproken zullen worden, met de verslagen daarvan als bijlagen bij de verklaring van de Millennium-top


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0922/00 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Euron tekeminen tunnetuksi lasten keskuudessa.

eurovoc_concepts:
EU financing
United Kingdom
euro
promotion of the European idea
public awareness campaign
youth policy

text: C 374 E/186 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 Kunkin vuoden 31. joulukuuta voimassa olleiden komission s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)sten lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) (1) Asetuksia Direktiivej(cid:228) P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) 3 924 3 874 3 631 3 370 3 411 3 519 3 556 3 471 3 287 3 053 485 440 409 408 371 343 322 283 263 257 5 067 4 670 4 290 3 848 3 474 3 281 3 085 2 914 2 788 2 563 Vuosi 1999 1998 1997 1996 1995 1994 1993 1992 1991 1990 L(cid:228)hde: Yleiskertomus (1997(cid:129)1999); Celex-tietokanta (1990(cid:129)1996) (1) Lukuun ottamatta s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksi(cid:228), jotka on painettu laihalla kirjasintyypill(cid:228) (juoksevien asioiden hoitoon liittyv(cid:228)t s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset, joiden voimassaoloaika on rajoitettu). joita ei ole julkaistu Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) tai (2000/C 374 E/219) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0922/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (25. maaliskuuta 2000) Aihe: Euron tekeminen tunnetuksi lasten keskuudessa 1. Voiko komissio kertoa, mit(cid:228) rahoitusta se ja/tai muut Euroopan unionin elimet ovat antaneet Informer et Enseigner l(cid:146)Europe et la Democratie-j(cid:228)rjest(cid:246)lle (Tiedottaminen ja opettaminen Euroopasta ja demokratiasta)? Mit(cid:228) varoja on my(cid:246)nnetty j(cid:228)rjest(cid:246)n valmistaman opetusvideon tuottamiseen ja levitt(cid:228)mi- seen? Kyseinen video on tehty brysselil(cid:228)isess(cid:228) Nos Enfants -koulussa ja siihen on viitattu Inf€uro-lehden numerossa 14. 2. Voiko komissio kertoa, kuinka paljon EU-tukea on my(cid:246)nnetty projekteille, joiden tarkoituksena on tehd(cid:228) euroa tunnetuksi kouluissa ja/tai lapsille a) viime vuoden aikana ja b) viiden viime vuoden aikana? Voiko komissio kertoa, mitk(cid:228) j(cid:228)rjest(cid:246)t ovat saaneet tukea euron tekemiseksi tunnetuksi kouluissa ja/tai lasten keskuudessa? Onko komission tiedossa viime vuoden ajalta hankkeita, 3. joiden tarkoituksena on tehd(cid:228) euroa tunnetuksi Yhdistyneen kuningaskunnan lapsille? Jos on, voiko komissio antaa yksityiskohtaisia tietoja kaikista kyseisist(cid:228) hankkeista ja mainita osallistuneiden koulujen nimet? Voiko komissio antaa yksityis- kohtaiset tiedot hankkeiden komissiolta ja/tai muilta EU:n elimilt(cid:228) saamasta rahoituksesta? 4. Miten komissio pystyy sovittamaan hankkeet, joiden tarkoituksena on saada lapset vakuuttuneiksi euron hy(cid:246)dyist(cid:228), yhteen sen perusperiaatteen kanssa, ett(cid:228) koulut ja viranomaiset eiv(cid:228)t saa iskostaa poliittisia n(cid:228)kemyksi(cid:228) lapsiin? 5. Takaako komissio, ett(cid:228) se lopettaa Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa kaikki kampanjat, joiden tarkoi- tuksena on edist(cid:228)(cid:228) yhten(cid:228)isvaluuttaa, sill(cid:228) kyseisill(cid:228) kampanjoilla puututaan tarpeettomasti Yhdistyneen kuningaskunnan demokratiaan sen p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)ess(cid:228) liittymisest(cid:228)(cid:228)n tai liittym(cid:228)tt(cid:246)myydest(cid:228)(cid:228)n euroon? 28. 12. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 374 E/187 Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (12. toukokuuta 2000) Voittoa tavoittelematon yhdistys, johon arvoisa parlamentin j(cid:228)sen viittasi kysymyksess(cid:228)(cid:228)n, on saanut 1. nuorille suunnatun yhteisty(cid:246)kumppanuusohjelman puitteissa (cid:148)L(cid:146)Euro, c(cid:146)est comme un jeu d(cid:146)enfants(cid:148) -videon tuottamiseen tukea 30 000 euroa (10 % kokonaiskustannuksista). Parlamentin ja talous- ja sosiaa- likomitean aloitteesta j(cid:228)rjestettiin lehdist(cid:246)tilaisuus, johon osallistuivat parlamentin puhemies, talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja ja yksi komission j(cid:228)sen. T(cid:228)m(cid:228) otettiin eritt(cid:228)in my(cid:246)nteisesti vastaan, my(cid:246)s anglosaksisessa lehdist(cid:246)ss(cid:228). Ottaen huomioon t(cid:228)m(cid:228)n videon menestyksen ja voidakseen vastata lukuisiin eri koulutustahojen ja j(cid:228)rjest(cid:246)jen pyynt(cid:246)ihin komissio hankki vuonna 1997 n(cid:228)it(cid:228) videoita 8 200 kappaletta eri kieliversioina. ja niit(cid:228) jaeltiin vain pyynn(cid:246)st(cid:228). Useat euroalueen maat ottivat t(cid:228)m(cid:228)n Kasetit maksoivat 41 000 euroa, v(cid:228)lineen mukaan virallisiin opetuspaketteihinsa, joita jaettiin koulutuslaitoksiin ja joiden tarkoituksena oli tutustuttaa opettajat ja oppilaat euron k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)noton k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n vaikutuksiin. Jotta arvoisa parlamentin j(cid:228)sen voisi itse tutustua videon t(cid:228)ysin pedagogiseen ja opettavaiseen sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:246)n, h(cid:228)nelle samoin kuin parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)lle on l(cid:228)hetetty videosta kopio. Prince-tiedotusohjelma on budjettikohta, 2. joka on luotu Euroopan parlamentin aloitteesta euroa koskevan tiedotustoiminnan rahoittamiseksi. Komissio kehitti ohjelman puitteissa kansalaisyhteiskunnan joka toteutettiin hankepyynn(cid:246)n perusteella. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) valittiin kanssa kumppanuusohjelman, kouluymp(cid:228)rist(cid:246)ille ja nuorisolle suunnattuja kansainv(cid:228)lisi(cid:228) hankkeita. Vuonna 1999 tuettiin seitsem(cid:228)(cid:228) tiedotushanketta, joissa annettiin nuorille tietoa eurosta. Tuen yhteism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli 519 166 euroa. Viiden viime vuoden aikana komissio on tukenut 11:a eri hanketta yhteens(cid:228) 767 275 eurolla. Kaikki joiden luettelo on toimitettu tuen saajat ovat voittoa tavoittelemattomia yhdistyksi(cid:228), arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle samoin kuin parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)lle. Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa ei ole toteutettu yht(cid:228)(cid:228)n lapsille suunnattua hanketta viimeisten 12 3. kuukauden aikana. 4. Euroalueeseen kuuluvien j(cid:228)senvaltioiden viranomaiset p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)t ensisijaisista kohderyhmist(cid:228) komis- sion ja parlamentin kanssa teht(cid:228)vien kahdenv(cid:228)listen sopimusten puitteissa. Koulumaailma ja nuoret ovat useimmiten ensisijaisina kohderyhmin(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) tavoite on selv(cid:228)sti kirjattu tiedonantoon (1), joka koskee tiedotusstrategiaa EMUn toteuttamisen loppuvaiheessa ja jonka komissio hyv(cid:228)ksyi helmikuun 2000 alussa. Euroa koskevasta tiedotusstrategiasta ollaan laatimassa mietint(cid:246)luonnosta, jossa esittelij(cid:228)n(cid:228) on parlamentin j(cid:228)sen Othmar Karas. My(cid:246)s mietinn(cid:246)ss(cid:228) on aiheesta voimakas kannanotto, jossa todetaan, ett(cid:228) nuoret ja varsinkin koululaiset ovat ensisijainen kohderyhm(cid:228), koska useimmat heist(cid:228) ovat avoimia euro-aiheelle ja n(cid:228)in ollen muodostavat tarkoin m(cid:228)(cid:228)ritellyn kohderyhm(cid:228)n. Komissio ei ole tehnyt Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa mit(cid:228)(cid:228)n kahdenv(cid:228)list(cid:228) euroa koskevaa 5. sopimusta. Komissio on kuitenkin valmis vastaamaan kaikkiin sille esitettyihin tiedotuspyynt(cid:246)ihin. (1) KOM(2000) 57 lopullinen. (2000/C 374 E/220) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0928/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Malcolm Harbour (PPE-DE) komissiolle (25. maaliskuuta 2000) Aihe: Liikekirjanpidon julkistaminen Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa laki velvoittaa jokaisen yksityisen osakeyhti(cid:246)n julkistamaan vuosittain kirjanpitonsa ja tallettamaan ne siten, ett(cid:228) kuka hyv(cid:228)ns(cid:228) asiasta kiinnostunut henkil(cid:246) voi helposti perehty(cid:228) niihin. T(cid:228)m(cid:228)n johdosta yhti(cid:246)n kilpailijat saavat markkinointisuunnitelmiensa pohjaksi arvokasta kaupallista tietoa


title: PERGUNTA ESCRITA E-0927/00 apresentada por Adriana Poli Bortone (UEN) à Comissão. Comercialização dos sumos de uva (DG Concorrência).

eurovoc_concepts:
Germany
Italy
disinformation
fruit juice
grape
infringement of EU law
marketing standard
non-tariff barrier

text: C 53 E/42 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/048) PERGUNTA ESCRITA E-0927/00 apresentada por Adriana Poli Bortone (UEN) (cid:224) Comissªo Objecto: Comercializa(cid:231)ªo dos sumos de uva (DG ConcorrŒncia) (25 de Mar(cid:231)o de 2000) Considerando que, actualmente, nªo existe qualquer limite regulamentar comunitÆrio relativo (cid:224)s percenta- gens de glicerina natural nos sumos de uva; Que o œnico limite (Regulamento (CE) no 822/87) (1) diz respeito (cid:224) presen(cid:231)a de Ælcool no produto acabado; Que uma institui(cid:231)ªo privada alemª, a GFL (Gesellschaft f(cid:252)r Lebensmittelforschung mbH de Berlim) indica, pelo contrÆrio, que os sumos de uva de produ(cid:231)ªo italiana contŒm uma percentagem de glicerina «superior aos n(cid:237)veis autorizados»; Que este comportamento do organismo GFL constitui de facto um obstÆculo nªo pautal (cid:224) liberdade dos interc(cid:226)mbios na Uniªo, em flagrante contradi(cid:231)ªo com os princ(cid:237)pios do mercado œnico; PoderÆ o ComissÆrio informar se tenciona intervir de imediato por forma a evitar que seja de facto impedida a comercializa(cid:231)ªo dos sumos de uva de produ(cid:231)ªo italiana no mercado alemªo? (1) JO L 84 de 27. 3. 1987, p. 1. Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (10 de Maio de 2000) As condi(cid:231)ıes de produ(cid:231)ªo e coloca(cid:231)ªo no mercado dos sumos de frutos e de determinados produtos similares sªo definidas pela Directiva 93/77/CEE do Conselho, de 21 de Setembro de 1993 (1). Esta directiva estabelece, no seu artigo 1o, as defini(cid:231)ıes de «sumo de fruto» e de «fruto». A directiva nªo prevŒ qualquer teor-limite para a glicerina no sumo de uva. Nªo Ø permitida a adi(cid:231)ªo de glicerina aos sumos de frutos. As observa(cid:231)ıes formuladas pelo organismo privado alemªo nªo possuem valor oficial nem regulamentar no que respeita (cid:224) conformidade do sumo de uva (cid:224)s normas comunitÆrias de coloca(cid:231)ªo no mercado. As autoridades alemªs nªo informaram a Comissªo de quaisquer medidas espec(cid:237)ficas destinadas a restringir ou proibir a comercializa(cid:231)ªo de sumo de uva italiano no mercado alemªo. Deste modo, a Comissªo estabeleceu os contactos necessÆrios com as referidas autoridades, com o objectivo de recolher precisıes sobre os factos invocados. Se necessÆrio, a Comissªo nªo deixarÆ de instruir um processo no (cid:226)mbito do procedimento previsto no artigo 226o (ex-artigo 169o) do Tratado CE. (1) JO L 244 de 30. 9. 1993. (2001/C 53 E/049) PERGUNTA ESCRITA E-0935/00 apresentada por Chris Davies (ELDR) (cid:224) Comissªo (29 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: PrÆticas de pesca que constituem uma amea(cid:231)a para os golfinhos Como avalia a Comissªo a amea(cid:231)a que representa para os golfinhos a utiliza(cid:231)ªo de redes pelÆgicas pelas embarca(cid:231)ıes de pesca francesas e espanholas? Que medidas tenciona tomar para impedir que os golfinhos sejam desnecessariamente mortos deste modo?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0909/00 von Paulo Casaca (PSE) an die Kommission. Beihilfen für die grausame Behandlung der Tiere im Rahmen der GAP.

eurovoc_concepts:
Azores
amendment of a law
animal welfare
beef animal
common agricultural policy
drafting of EU law
eligibility criteria

text: C 26 E/128 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 26. 1. 2001 Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (10. April 2000) 1. Zur L(cid:246)sung der strukturellen Probleme der italienischen Zitrusfr(cid:252)chteerzeugung sieht die gemein- schaftliche Rechtsordnung zwei Arten von Ma(cid:223)nahmen vor: die operationellen Programme der Erzeuger- organisationen nach der Verordnung (EG) Nr. 2200/96 des Rates vom 28. Oktober 1996 (cid:252)ber die gemeinsame Marktorganisation f(cid:252)r Obst und Gem(cid:252)se (1) und die Ma(cid:223)nahmen zur Entwicklung des l(cid:228)nd- lichen Raums nach der Verordnung (EG) Nr. 1251/99 des Rates vom 17. Mai 1999 zur Einf(cid:252)hrung einer St(cid:252)tzungsregelung f(cid:252)r Erzeuger bestimmter landwirtschaftlicher Kulturpflanzen (2). 2. Nach Auffassung der Kommission ist die Einf(cid:252)hrung einer Hektarbeihilfe nicht das geeignete Mittel f(cid:252)r die Zitrusfr(cid:252)chterzeugung in der Gemeinschaft. Eine solche Beihilfe tr(cid:228)gt nicht zu der Sortenumstellung bei, die erforderlich ist, um der Nachfrageentwicklung zu folgen. Dar(cid:252)ber hinaus k(cid:228)me die Hektarbeihilfe nur dann in Frage, wenn sie f(cid:252)r alle Fl(cid:228)chen, einschlie(cid:223)lich derjenigen gelten w(cid:252)rde, die der Erzeugung von Fr(cid:252)chten dienen, die nicht zur Verarbeitung bestimmt sind. (1) ABl. L 297 vom 21. 11. 1996. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999. (2001/C 26 E/158) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0905/00 von Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) an den Rat (24. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Ver(cid:228)nderung des politischen Erbes in der Ehemaligen jugoslawischen Republik Mazedonien (FYROM) Informationen zufolge wurden in letzter Zeit betr(cid:228)chtliche Eingriffe und Ver(cid:228)nderungen an der Architektur in der Ehemaligen jugoslawischen des Tempels des Heiligen Dimitrios in der Stadt Monastir (Bitola) Republik Mazedonien (FYROM) vorgenommen; diese stellen zweifellos eine eindeutige Ver(cid:228)nderung des kulturellen Erbes dieses historischen Monuments und ganz allgemein der Region dar. Kann der Rat mitteilen, ob ihm diese Situation bekannt ist, welche Ma(cid:223)nahmen er zwecks sofortiger Einstellung dieser T(cid:228)tigkeiten zu ergreifen gedenkt und ob er Schritte zum Schutz der historischen Monumente und ganz allgemein des kulturellen Erbes auf dem Balkan unternommen hat oder zu unternehmen beabsichtigt? Antwort (26. Juni 2000) Der Rat m(cid:246)chte darauf hinweisen, da(cid:223) er am 24. Januar 2000 der Kommission Verhandlungsrichtlinien f(cid:252)r die Aushandlung eines Assoziationsabkommens mit der ehemaligen jugoslawischen Republik Mazedonien in denen vorgesehen ist, da(cid:223) das k(cid:252)nftige Abkommen Bestimmungen (cid:252)ber kulturelle (cid:252)bermittelt hat, Zusammenarbeit und insbesondere den Erhalt und die Restaurierung von Baudenkm(cid:228)lern und historischen Orten enthalten soll. (2001/C 26 E/159) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0909/00 von Paulo Casaca (PSE) an die Kommission (25. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Beihilfen f(cid:252)r die grausame Behandlung der Tiere im Rahmen der GAP In der Antwort der Kommission auf meine Anfrage E-0039/00 (1) hei(cid:223)t es, da(cid:223) (cid:132)die Kastration von Rindern in einem sehr fr(cid:252)hen Alter (um das Leiden der Tiere so gering wie m(cid:246)glich zu halten) erfolgt(cid:147). Der Fachliteratur ((cid:132)Compassion in World Farming Trust, farm animal mutilations(cid:147), Oktober 1994, S. 18) hei(cid:223)t es jedoch unter Hinweis auf Robertson et al, 1994, da(cid:223) jedwede Methode der Kastration starke Schmerzen verursacht, unabh(cid:228)ngig vom Alter des Tieres (der Versuch schlie(cid:223)t Tiere im Alter von 6, 21 und 42 Tagen ein). for their own good, a study of 26. 1. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 26 E/129 Dar(cid:252)ber hinaus erw(cid:228)hnt die Antwort gemeinsame Praktiken in 3 der 15 L(cid:228)nder der Europ(cid:228)ischen Union. Selbst wenn man einr(cid:228)umt, da(cid:223) die in diesen drei L(cid:228)ndern beschriebene Lage der Wirklichkeit entspricht, hei(cid:223)t dies nicht, da(cid:223) dies in zahlreichen anderen F(cid:228)llen der Fall ist. Im Fall der Autonomen Region der Azoren ist konkret die beschriebene Situation nicht gegeben. Unter Ber(cid:252)cksichtigung der Tatsache, da(cid:223) die Verordnungen der Europ(cid:228)ischen Union in dem gesamten Gebiet der Europ(cid:228)ischen Union gelten und da(cid:223) keinerlei Ausnahmeregelungen f(cid:252)r irgendein geographisches Gebiet vorgesehen ist, wird die Kommission gefragt, ob sie es nicht f(cid:252)r unverst(cid:228)ndlich erachtet, da(cid:223) die GAP Anreize f(cid:252)r die Kastration von Rindern gibt und so das Leiden der Tiere verursacht, ohne das daf(cid:252)r irgendwelche Gr(cid:252)nde vorliegen? Wann beabsichtigt die Kommission die ˜nderung der Verordnung Nr. 1254/1999 (2) vorzuschlagen, um nicht die grausame Behandlung der Rinder zu f(cid:246)rdern? (1) ABl. C 303 E vom 24. 10. 2000, S. 134. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 21. Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (28. April 2000) Die Kommission bittet den Herrn Abgeordneten, sich auch auf die Antwort auf seine schriftliche Anfrage E-0876/00 (1) zu beziehen, in der es um die gleiche Fragestellung geht. Sie m(cid:246)chte au(cid:223)erdem betonen, da(cid:223) bei der Gew(cid:228)hrung der Beihilfen im Rahmen der Gemeinsamen Agrarpolitik die traditionellen Bedingungen der Tierhaltung ber(cid:252)cksichtigt werden. Sie ist dabei auch auf das Wohlergehen der Tiere bedacht. Dennoch gibt es nach den vorliegenden Informationen keinen Grund, die von dem Herrn Abgeordneten gew(cid:252)nschte ˜nderung der Verordnung vorzuschlagen. (1) Siehe Seite 125. (2001/C 26 E/160) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0910/00 von Margot Ke(cid:223)ler (PSE) an die Kommission (21. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Grenz(cid:252)berschreitendes Gewerbegebiet Aachen-Heerlen Das grenz(cid:252)berschreitende Gewerbegebiet (cid:132)Avantis(cid:147), gelegen zwischen den St(cid:228)dten Aachen und Heerlen an der deutsch-niederl(cid:228)ndischen Grenze, ist von der EU als europ(cid:228)isches Musterprojekt anerkannt und gef(cid:246)rdert worden. Baubeginn war im September 1998. Verbaut sind 30 Mio EURO. Gegen dieses Gewerbegebiet wird nun in den Niederlanden und der Bundesrepublik Deutschland auf verschiedenen juristischen Wegen vorgegangen. Dar(cid:252)ber hinaus ist im Europ(cid:228)ischen Parlament eine Petition Nr. 685/96 zu dieser Frage anh(cid:228)ngig: Federf(cid:252)hrend bei den juristischen und politischen Initiativen und der Petition gegen das grenz(cid:252)berschrei- tende Gewerbegebiet (cid:132)Avantis(cid:147) ist der Naturschutzbund Deutschland (cid:129) NABU, Stadtverband Aachen. Wir fragen die Kommission: 1. Trifft es zu, da(cid:223) nach deutschem Naturschutzrecht der NABU als anerkannter Naturschutzverband im Planungsverfahren beteiligt wurde und somit als Verfahrenspartei zu betrachten ist? 2. Trifft es zu, da(cid:223) der bei der GD XI D 02 mit der Bearbeitung des Projektes (cid:132)Avantis(cid:147) betraute Beamte, Oliver Schall, ebenfalls Mitglied des o. g. NABU ist, und h(cid:228)lt die Kommission dies nicht: a) b) f(cid:252)r einen Fall von Befangenheit, f(cid:252)r unvereinbar mit den von der Kommission festgelegten Transparenzrichtlinien?


title: Meddelande - Utnämning av representanter för kommissionen i styrelsen för Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop)

eurovoc_concepts:
Cedefop
appointment of staff

text: C 88/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 3. 2000 Utn(cid:228)mning av representanter f(cid:246)r kommissionen i styrelsen f(cid:246)r Europeiska centrumet f(cid:246)r utveck- ling av yrkesutbildning (Cedefop) MEDDELANDE (2000/C 88/05) Enligt artikel 4 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 337/75 av den 10 februari 1975 om uppr(cid:228)ttande av ett centrum f(cid:246)r utveckling av yrksutbildning, har kommissionen den 22 mars 2000 p(cid:229) eget initiativ, ex officio, belsutat att utn(cid:228)mna f(cid:246)ljande ledam(cid:246)ter till styrelsen, f(cid:246)r perioden 22 mars 2000 till 21 mars 2003: (cid:151) Generaldirekt(cid:246)ren f(cid:246)r generaldirektoratet f(cid:246)r utbildning och kultur eller vice generaldirekt(cid:246)ren i dennes egenskap av suppleant. (cid:151) Direkt(cid:246)ren f(cid:246)r yrkesinriktad utbildning vid generaldirektoratet f(cid:246)r utbildning och kultur. (cid:151) Enhetschefen f(cid:246)r utarbetande av politiska (cid:229)tg(cid:228)rder inom yrkesinriktad utbildning och som suppleant, den tj(cid:228)nsteman vid enheten som s(cid:228)rskilt ansvarar f(cid:246)r kontakten mellan Cedefop och generaldirektoratet f(cid:246)r utbilning och kultur. I EFTERHAND OFFENTLIGG(cid:214)RANDE AV DE PROJEKT SOM UNDER ¯R 1999 ERH¯LLIT BIDRAG FR¯N EUROSTAT Offentlig information (2000/C 88/06) I enlighet med kommissionens anvisningar ang(cid:229)ende bidrag, punkt 1. 2. 2 sista stycket, informeras allm(cid:228)n- heten h(cid:228)rmed om de projekt som under (cid:229)r 1999 erh(cid:229)llit bidrag fr(cid:229)n Eurostat. En f(cid:246)rteckning med dessa projekt finns (cid:228)ven att tillg(cid:229) p(cid:229) EUROPA-servern (http://europa. eu. int). Infor- mationen n(cid:229)s direkt via (cid:148)V(cid:228)lkommen(cid:148), (cid:148)Kommissionen(cid:148), (cid:148)Generaldirektorat och tj(cid:228)nsteavdelningar(cid:148), (cid:148)Euros- tat(cid:148), (cid:148)Webbplats, Eurostat och Valfritt spr(cid:229)k(cid:148), (cid:148)ActualitØ Eurostat/Eurostat news/Eurostat aktuell(cid:148) (beroende p(cid:229) valt spr(cid:229)k) och vidare till (cid:148)PublicitØ ex post Subventions 1999/Ex post publicity 1999 Grants/ Nachtr(cid:228)gliche Bekanntmachung 1999 Beihilfe(cid:148) (beroende p(cid:229) valt spr(cid:229)k). F(cid:246)rteckningen inneh(cid:229)ller bidragsmottagarnas namn och adress, syftet med bidraget, bidragets storlek och projektets medfinansieringsniv(cid:229). Vad betr(cid:228)ffande projekt avsedda f(cid:246)r 1998, allts(cid:229) f(cid:246)re deras inf(cid:246)rande i kommissionens anvisningar, har ingen f(cid:246)rhandsinformation l(cid:228)mnats f(cid:246)r dessa projekt


title: QUESTION ÉCRITE E-0916/00 posée par Christopher Huhne (ELDR) à la Commission. Inventaire législatif de l'UE.

eurovoc_concepts:
EU act
EU statistics

text: 28. 12. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 374 E/185 RØponse donnØe par M. Prodi au nom de la Commission (15 mai 2000) Nombre de propositions prØsentØes par la Commission Propositions de rŁglements Propositions de directives Propositions de dØcisions 164 230 238 246 290 305 343 368 373 427 36 63 52 63 71 52 54 86 61 88 205 271 245 200 236 201 214 191 175 202 AnnØe 1999 1998 1997 1996 1995 1994 1993 1992 1991 1990 Source: Rapport gØnØral (1993-1999); bases de donnØes internes de la Commission (1990-1992) (2000/C 374 E/218) QUESTION (cid:201)CRITE E-0916/00 posØe par Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) la Commission (25 mars 2000) Objet: Inventaire lØgislatif de l(cid:146)UE Quel est le nombre total de textes lØgislatifs (directives, rŁglements, dØcisions) adoptØs chaque annØe par l(cid:146)UE au cours des dix derniŁres annØes? (ne retenir, chaque fois, que le chiffre de fin d(cid:146)annØe). RØponse donnØe par M. Prodi au nom de la Commission (15 mai 2000) Nombre d(cid:146)actes du Conseil/du Parlement europØen et du Conseil en vigueur au 31 dØcembre de l(cid:146)annØe AnnØe 1999 1998 1997 1996 1995 1994 1993 1992 1991 1990 RŁglements Directives DØcisions 1 930 1 909 1 835 1 875 1 915 2 144 2 138 2 256 2 182 2 145 1 191 1 205 1 195 1 189 1 165 1 170 1 146 1 119 1 048 998 301 292 263 247 232 265 249 242 231 216 Source: Rapport gØnØral (1997-1999); base Celex (1990-1996) C 374 E/186 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 28. 12. 2000 Nombre d(cid:146)actes autonomes de la Commission en vigueur au 31 dØcembre de l(cid:146)annØe (1) RŁglements Directives DØcisions 3 924 3 874 3 631 3 370 3 411 3 519 3 556 3 471 3 287 3 053 485 440 409 408 371 343 322 283 263 257 5 067 4 670 4 290 3 848 3 474 3 281 3 085 2 914 2 788 2 563 AnnØe 1999 1998 1997 1996 1995 1994 1993 1992 1991 1990 Source: Rapport gØnØral (1997-1999); base Celex (1990-1996) (1) (cid:192) l(cid:146)exclusion des actes non publiØs au Journal officiel ou publiØs en caractŁres maigres (actes de gestion courante ayant une durØe de vie limitØe). (2000/C 374 E/219) QUESTION (cid:201)CRITE E-0922/00 posØe par Theresa Villiers (PPE-DE) (cid:224) la Commission (25 mars 2000) Objet: Promotion de l(cid:146)euro auprŁs des enfants La Commission pourrait-elle indiquer les concours financiers dont a bØnØficiØ, de sa part et/ou de la 1. part d(cid:146)autres organismes de l(cid:146)Union europØenne, la DØmocratie»? Comme indiquØ dans le numØro 14 d(cid:146)Inf€uro, cette association a produit une cassette vidØo Øducative, qui est le fruit du travail des ØlŁves de l(cid:146)Øcole bruxelloise «Nos Enfants». Quelles subventions sont allØes (cid:224) la production et (cid:224) la diffusion de cette cassette? l(cid:146)association «Informer et Enseigner l(cid:146)Europe et 2. La Commission pourrait-elle indiquer (cid:224) combien s(cid:146)ØlŁvent les subventions communautaires qui sont allØes (cid:224) des actions de promotion de l(cid:146)euro dans les Øcoles et/ou auprŁs des enfants (a) au cours des douze derniers mois et (b) au cours des cinq derniŁres annØes? Quelles organisations ont ØtØ subventionnØes pour assurer la promotion de l(cid:146)euro dans les Øcoles et/ou auprŁs des enfants? Des actions de promotion de l(cid:146)euro auprŁs des enfants ont-elles ØtØ mises en (cid:156)uvre au Royaume-Uni 3. au cours des douze derniers mois? Dans l(cid:146)affirmative, la Commission pourrait-elle dØcrire chacune de ces actions et, notamment, donner le nom des Øcoles qui y ont participØ? (cid:192) combien s(cid:146)ØlŁvent les concours financiers dont ces actions ont bØnØficiØ de la part de la Commission et/ou d(cid:146)autres institutions communautaires? 4. DŁs lors que l(cid:146)on mŁne des actions visant (cid:224) convaincre les enfants des bienfaits de l(cid:146)euro, comment la Commission concilie-t-elle le financement de ces actions avec un principe qui est fondamental: ni les Øcoles ni les pouvoirs publics ne doivent endoctriner les enfants? 5. La Commission peut-elle s(cid:146)engager (cid:224) arrŒter toute campagne de promotion de la monnaie unique au Royaume-Uni, Øtant donnØ que le financement de telles campagnes est bel et bien une ingØrence politique injustifiable dans le processus dØmocratique par lequel le Royaume-Uni choisit d(cid:146)adhØrer, ou de ne pas adhØrer, (cid:224) l(cid:146)euro?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0922/00 från Theresa Villiers (PPE-DE) till kommissionen. Reklam för euron som vänder sig till barn.

text: C 374 E/186 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 Antal sj(cid:228)lvst(cid:228)ndiga r(cid:228)ttsakter fr(cid:229)n kommissionen i kraft den 31 december det aktuella (cid:229)ret (1) F(cid:246)rordningar Direktiv 3 924 3 874 3 631 3 370 3 411 3 519 3 556 3 471 3 287 3 053 485 440 409 408 371 343 322 283 263 257 Beslut 5 067 4 670 4 290 3 848 3 474 3 281 3 085 2 914 2 788 2 563 ¯r 1999 1998 1997 1996 1995 1994 1993 1992 1991 1990 K(cid:228)lla: Allm(cid:228)nna rapporten: (1997(cid:141)1999), Celex-basen, (1990(cid:141)1996) (1) Med undantag av r(cid:228)ttsakter som inte offentligg(cid:246)rs i EGT eller som offentligg(cid:246)rs med titeln i mager stil (r(cid:228)ttsakter f(cid:246)r den l(cid:246)pande verksamheten med begr(cid:228)nsad giltighetstid). (2000/C 374 E/219) SKRIFTLIG FR¯GA E-0922/00 fr(cid:229)n Theresa Villiers (PPE-DE) till kommissionen (25 mars 2000) ˜mne: Reklam f(cid:246)r euron som v(cid:228)nder sig till barn 1. Kan kommissionen tala om vilket ekonomiskt st(cid:246)d organisationen (cid:148)Informer et Ensigner l(cid:146)Europe et la Democratie(cid:148) (Informera och undervisa om Europa och demokratin) har f(cid:229)tt fr(cid:229)n kommissionen och/eller n(cid:229)gon annan EU-institution? Jag vill s(cid:228)rskilt veta vilka belopp som har betalats ut f(cid:246)r produktionen och distributionen av undervisningsvideon som producerats av denna organisation som ett resultat av arbetet i skolan (cid:148)Nos Enfants(cid:148) i Bryssel, och som n(cid:228)mns i Inf€uro, bulletin nr 14? 2. Kan kommissionen tala om hur mycket EU-medel som har betalats ut till projekt som syftar till att g(cid:246)ra reklam f(cid:246)r euron i skolor och/eller som v(cid:228)nder sig till barn (a) under de senaste tolv m(cid:229)naderna och (b) under de senaste fem (cid:229)ren? Kan kommissionen tala om vilka organisationer som har f(cid:229)tt ekonomiskt st(cid:246)d f(cid:246)r att g(cid:246)ra reklam f(cid:246)r euron i skolor och/eller som v(cid:228)nder sig till barn? K(cid:228)nner kommissionen till om n(cid:229)gra projekt som syftat till att g(cid:246)ra reklam f(cid:246)r euron och som v(cid:228)nt 3. sig till brittiska barn har genomf(cid:246)rts under de senaste tolv m(cid:229)naderna? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet, kan kommissionen l(cid:228)mna n(cid:228)rmare upplysningar om alla s(cid:229)dana projekt samt namnen p(cid:229) de skolor som deltagit? Kan kommissionen l(cid:228)mna n(cid:228)rmare upplysningar om hur mycket pengar s(cid:229)dana projekt tilldelats av kommis- sionen och/eller n(cid:229)gon annan EU-institution? 4. Hur kan kommissionen f(cid:229) finansieringen av projekt som syftar till att (cid:246)vertyga barn om eurons f(cid:246)rdelar att st(cid:228)mma (cid:246)verens med den grundl(cid:228)ggande principen att varken skolor eller offentliga myndig- heter b(cid:246)r (cid:228)gna sig (cid:229)t politisk indoktrinering av barn? 5. Kan kommissionen garantera att alla kampanjer som syftar till att fr(cid:228)mja den gemensamma valutan i F(cid:246)renade kungariket avslutas, eftersom finansiering av s(cid:229)dana kampanjer utg(cid:246)r en ober(cid:228)ttigad politisk inblandning i den demokratiska processen i F(cid:246)renade kungariket med avseende p(cid:229) beslutet om landet skall ansluta sig till euron? 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/187 Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (12 maj 2000) 1. Den ideella organisation som parlamentsledamoten h(cid:228)nvisar till har inom ramen f(cid:246)r ett partner- skapsprogram f(cid:246)r barn och ungdomar erh(cid:229)llit ett bidrag p(cid:229) 30 000 € (10 % av den totala kostnaden) f(cid:246)r samproduktionen av videon (cid:148)L(cid:146)euro, c(cid:146)est comme un jeu d(cid:146)enfants(cid:148) (Euron (cid:129) en barnlek). P(cid:229) initiativ av parlamentet och Ekonomiska och sociala kommittØn och i n(cid:228)rvaro av dessa institutioners talman respektive ordf(cid:246)rande samt en kommissionsledamot ordnades en presentation f(cid:246)r pressen. Presentationen fick ett mycket positivt mottagande, ocks(cid:229) i den anglo-saxiska pressen. Med tanke p(cid:229) videoproduktionens framg(cid:229)ng och den stora efterfr(cid:229)gan fr(cid:229)n skol- och f(cid:246)reningsmilj(cid:246)er, k(cid:246)pte kommissionen 1997 in 8 200 videokassetter i flera spr(cid:229)kversioner f(cid:246)r sammanlagt 41 000 €. Videon distribueras bara p(cid:229) beg(cid:228)ran. Flera medlemsstater inom euroomr(cid:229)det har integrerat detta verktyg i det officiella undervisningsmaterialet som spridits bland skoln(cid:228)tverken f(cid:246)r att f(cid:246)rbereda l(cid:228)rare och elever p(cid:229) inf(cid:246)randet av euron i alla medborgares vardagsliv. F(cid:246)r att parlamentsledamoten skall kunna se att videokassetten endast har rent pedagogiska och utbild- ningsm(cid:228)ssiga syften, skall en kopia skickas direkt till henne liksom till parlamentets generalsekretariat. 2. Inom ramen f(cid:246)r Prince-programmet har en budgetpost skapats p(cid:229) parlamentets initiativ f(cid:246)r att finansiera informations- och kommunikations(cid:229)tg(cid:228)rder om euron och kommissionen har utvecklat ett partnerskapsprogram tillsammans med det civila samh(cid:228)llet som organiserats p(cid:229) grundval av inkomna f(cid:246)rslag. Det (cid:228)r allts(cid:229) i detta sammanhang som transnationella projekt inriktade p(cid:229) skolmilj(cid:246)er samt barn och ungdomar har valts ut. Sju informationsprojekt om euron som riktar sig till barn och ungdomar valdes ut under 1999 f(cid:246)r sammanlagt 519 166 €. Under de fem senaste (cid:229)ren har kommissionen gett st(cid:246)d till 11 olika projekt med sammanlagt 767 275 €. Alla bidragstagare (cid:228)r ideella f(cid:246)reningar och listan p(cid:229) dem skall skickas till parlamentsledamoten liksom till parlamentets generalsekretariat. Inget projekt som riktar sig direkt till barn har startats i F(cid:246)renade kungariket under de senaste tolv 3. m(cid:229)naderna. 4. Myndigheterna i de medlemsstater som tillh(cid:246)r euroomr(cid:229)det beslutar om prioriterade m(cid:229)l inom ramen f(cid:246)r bilaterala avtal som undertecknats med kommissionen och parlamentet. Utbildningsv(cid:228)sendet samt barn och ungdomar h(cid:246)r till m(cid:229)lgrupperna. Detta m(cid:229)l fastst(cid:228)lls tydligt i meddelandet om den kommunikationsstrategi som skall antas i slutskedet av Ekonomiska och monet(cid:228)ra unionens genom- f(cid:246)rande, vilket godk(cid:228)ndes av kommissionen i b(cid:246)rjan av februari 2000 (1). Ett utkast till rapport om kommunikationsstrategin f(cid:246)r euron h(cid:229)ller f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229) att utarbetas med parlamentsledamoten Othmar Karas som f(cid:246)redragande. I detta utkast fokuseras denna fr(cid:229)ga och man menar att unga, och i synnerhet skolelever, utg(cid:246)r en s(cid:228)rskilt viktig m(cid:229)lgrupp eftersom de flesta av dem (cid:228)r (cid:246)ppna inf(cid:246)r euron och d(cid:228)rf(cid:246)r representerar en v(cid:228)ldefinierad m(cid:229)lgrupp. 5. Kommissionen har hittills inte undertecknat n(cid:229)got bilateralt avtal om euron med F(cid:246)renade kunga- riket. Kommissionen (cid:228)r d(cid:228)remot beredd att svara p(cid:229) alla fr(cid:229)gor om ytterligare information som st(cid:228)lls till den. (1) KOM(2000) 57 slutlig. (2000/C 374 E/220) SKRIFTLIG FR¯GA E-0928/00 fr(cid:229)n Malcolm Harbour (PPE-DE) till kommissionen (25 mars 2000) ˜mne: Offentligg(cid:246)rande av handelsr(cid:228)kenskaper I F(cid:246)renade kungariket m(cid:229)ste privata aktiebolag enligt lag varje (cid:229)r offentligg(cid:246)ra sina r(cid:228)kenskaper och arkivera dessa uppgifter s(cid:229) att de finns l(cid:228)ttillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r dem som (cid:246)nskar se dem. Till f(cid:246)ljd av detta kan konkurrenterna erh(cid:229)lla v(cid:228)rdefull kommersiell information som underlag f(cid:246)r sina marknadsf(cid:246)ringsstrategier


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0906/00 di Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) alla Commissione. Alterazione del patrimonio culturale nell'ERIM.

eurovoc_concepts:
EU programme
North Macedonia
church
heritage protection
historic site

text: C 374 E/184 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 28. 12. 2000 Le proposte della Commissione, pur mantenendo le linee generali del regime attuale di aiuto, riguardano, come l(cid:146)Onorevole Parlamentare ha certamente potuto constatare, una serie rilevante di elementi di carattere economico, tecnico, finanziario e ambientale che lascia intravedere la complessit(cid:224) delle analisi effettuate dalla Commissione per elaborare le sue proposte. Su queste ultime Ł in corso uno studio approfondito in seno agli organi del Consiglio. Il Consiglio, a tempo debito, prender(cid:224) una decisione appropriata su questo fascicolo e non mancher(cid:224) di esaminare con attenzione il parere che il Parlamento europeo gli trasmetter(cid:224) al riguardo. (2000/C 374 E/216) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0906/00 di Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Alterazione del patrimonio culturale nell(cid:146)ERIM (25 marzo 2000) Stando a talune informazioni, negli ultimi tempi si stanno effettuando vasti interventi ed alterazioni all(cid:146)architettura del tempio di San Dimitris nella citt(cid:224) di Bitola (Monastiri) nell(cid:146)ex Repubblica iugoslava di Macedonia (ERIM) che costituiscono indubbiamente una chiarissima alterazione del patrimonio culturale del monumento storico e, piø in generale, della regione. Pu(cid:242) riferire la Commissione se Ł a conoscenza di tale situazione, quali misure intende adottare per far cessare immediatamente tali azioni e se ha intrapreso o intende intraprendere azioni a tutela dei monumenti storici e, piø in generale, del patrimonio culturale nella regione dei Balcani? Risposta data dal sig. Patten in nome della Commissione (16 maggio 2000) La Commissione ringrazia l(cid:146)onorevole parlamentare per la sua interrogazione relativa al patrimonio culturale dell(cid:146)ex Repubblica iugoslava di Macedonia (FYROM). Tuttavia, Ł dispiaciuta di non aver potuto ottenere informazioni precise sul caso della chiesa di Agios Dimitrios, ma, per gli aspetti generali, attira l(cid:146)attenzione dell(cid:146)onorevole parlamentare sulla risposta all(cid:146)interrogazione scritta E-0077/99 del sig. Kaklamanis (1) e in particolare sul secondo paragrafo. (1) GU C 297 del 15. 10. 1999, pag. 142. (2000/C 374 E/217) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0914/00 di Christopher Huhne (ELDR) alla Commissione (25 marzo 2000) Oggetto: Volume delle proposte legislative UE Quante nuove proposte legislative (di direttiva, regolamento e decisioni) ha presentato la Commissione in ciascuno degli ultimi dieci anni?


title: Meddelelse - Udnævnelse af Kommissionens repræsentanter i bestyrelsen for Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (CEDEFOP)

text: C 88/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 25. 3. 2000 Udn(cid:230)vnelse af Kommissionens repr(cid:230)sentanter i bestyrelsen for Det Europ(cid:230)iske Center for Udvik- ling af Erhvervsuddannelse (CEDEFOP) MEDDELELSE (2000/C 88/05) I medfłr af bestemmelserne i artikel 4 i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 337/75 af 10. februar 1975 om oprettelse af et europ(cid:230)isk center for udvikling af erhvervsuddannelse har Kommissionen den 22. marts 2000 vedtaget, at fłlgende udn(cid:230)vnes til repr(cid:230)sentanter, ex officio, i bestyrelsen for tidsrummet fra den 22. marts 2000 til 21. marts 2003: (cid:151) generaldirektłren for Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur, eller vicegeneraldirektłren som dennes suppleant (cid:151) direktłren for Direktoratet for Erhvervsuddannelse i Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur (cid:151) kontorchefen for Kontoret for Udvikling af Erhvervsuddannelsespolitik, og som suppleant for denne den tjenestemand i kontoret, som har det s(cid:230)rlige ansvar for forbindelserne med CEDEFOP i Generaldirek- toratet for Uddannelse og Kultur. EFTERF(cid:216)LGENDE OFFENTLIGG(cid:216)RELSE AF DE PROJEKTER, DER FIK TILSKUD FRA EUROSTAT I ¯R 1999 Offentlig information (2000/C 88/06) I overensstemmelse med Europa-Kommissionens vademecum informeres offentligheden herved om projekter, som har modtaget tilskud fra Eurostat i lłbet af 1999. Dens projekter kan findes p(cid:229) en liste p(cid:229) serveren EUROPA (http://europa. eu. int). I praksis kan man f(cid:229) fat i den p(cid:229)g(cid:230)ldende side via »Velkommen«, »Institutioner«, »Europa-Kommissionen«, »Generaldirektorater og tjenestegrene«, »Eurostat«, »ActualitØ Eurostat/Eurostat News/Eurostat aktuell« (afh(cid:230)ngig af hvilket sprog man v(cid:230)lger). Derefter v(cid:230)lges »PublicitØ ex post Subventions 1999/Ex post publicity 1999 Grants/ Nachtr(cid:228)gliche Bekanntmachung 1999 Beihilfe« (afh(cid:230)ngig af hvilket sprog man v(cid:230)lger). Fortegnelsen vedlagt indeholder oplysning om navn og adresse p(cid:229) modtagerne, hvad stłtten blev ydet til, belłbets stłrrelse samt medfinansieringssatsen. Da der er tale om projekter, der blev programsat i 1998, og derfor inden Europa-Kommissionens vade- mecum tr(cid:229)dte i kraft, hat der ikke v(cid:230)ret tale om en s(cid:230)rlig forudg(cid:229)ende offentliggłrelse for disse projekter


title: QUESTION ÉCRITE E-0900/00 posée par Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) à la Commission. Médicaments pour enfants.

eurovoc_concepts:
European social policy
child protection
medical research
medicinal product

text: C 46 E/74 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/077) QUESTION (cid:201)CRITE E-0900/00 posØe par Hanja Maij-Weggen (PPE-DE) (cid:224) la Commission (25 mars 2000) Objet: MØdicaments pour enfants La Commission est-elle au courant du fait qu(cid:146)en Europe sont administrØs (cid:224) 67 % des enfants hospitalisØs des mØdicaments qui ne sont pas spØcifiquement destinØs aux enfants (les mØdicaments dits «unlicensed and off-label»). Pour les nouveau-nØs, ce chiffre monte mŒme (cid:224) 90 % (voir annexe). Aux (cid:201)tats-Unis, le gouvernement a adaptØ la lØgislation de sorte que les entreprises pharmaceutiques soient stimulØes (cid:224) effectuer des recherches en vue de produire des mØdicaments spØcifiquement destinØs aux enfants. Des subventions sont Øgalement accordØes pour renforcer la stimulation. La Commission est-elle disposØe (cid:224) (faire) effectuer aussi une telle recherche en Europe et (cid:224) dØgager les ressources nØcessaires (cid:224) cette fin? La Commission est-elle disposØe (cid:224) prØsenter une directive relative (cid:224) l(cid:146)administration de mØdicaments destinØs spØcifiquement aux enfants, (cid:224) l(cid:146)instar de la lØgislation des (cid:201)tats-Unis? RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (17 mai 2000) Il est exact que dans la grande majoritØ des cas et pour la plupart des domaines thØrapeutiques, les mØdicaments qui sont utilisØs chez l(cid:146)enfant n(cid:146)ont pas de forme pharmaceutique adaptØe et n(cid:146)ont pas fait l(cid:146)objet d(cid:146)Øtudes cliniques ciblØes sur cette catØgorie de patients. Aussi, dans ces cas, les autorisations de mise sur le marchØ ne prØvoient pas l(cid:146)utilisation chez l(cid:146)enfant. Les mØdecins se trouvant dans la nØcessitØ de traiter leurs patients utilisent les mØdicaments destinØs (cid:224) l(cid:146)adulte en se basant sur les quelques donnØes disponibles, bien qu(cid:146)elles n(cid:146)aient pas ØtØ ØvaluØes, adaptent les posologies et font prØparer dans les h(cid:244)pitaux des formes pharmaceutiques utilisables chez l(cid:146)enfant. Ceci s(cid:146)explique, (cid:224) l(cid:146)instar des mØdicaments orphelins par le manque de rentabilitØ mais aussi par la difficultØ de faire une multitude de dosages pouvant rØpondre aux diffØrentes classes d(cid:146)(cid:226)ge. En effet, seules les formes pharmaceutiques liquides permettent un ajustement pratique. Or la plupart des substances actives se prØsentent sous forme solide, en rŁgle gØnØrale plus stable. Il est certain qu(cid:146)il y a lieu de faire Øvoluer l(cid:146)accŁs aux traitements pour cette catØgorie de patients avec des incitations telles que celles pratiquØes aux (cid:201)tats-Unis. (cid:192) ce titre, la rØglementation qui vient d(cid:146)Œtre prØparØe par la Commission pour les mØdicaments orphelins pourrait servir de base pour une rØglementation en adaptant les critŁres qui ont ØtØ retenus. (2001/C 46 E/078) QUESTION (cid:201)CRITE E-0903/00 posØe par Anna Karamanou (PSE) et Minerva Malliori (PSE) au Conseil (24 mars 2000) Objet: Augmentation spectaculaire de la consommation de stupØfiants dans la population estudiantine europØenne Selon le rapport annuel de la commission de l(cid:146)ONU pour le contr(cid:244)le des stupØfiants, la consommation de cannabis chez les Øtudiants europØens affiche une augmentation spectaculaire: un tiers des Øtudiants du niveau secondaire en France, un quart des ØlŁves de treize ans en Grande-Bretagne, ou encore, 69 % des jeunes frØquentant les rave parties en Allemagne ont dØj(cid:224) goßtØ (cid:224) la drogue. On constate Øgalement une progression de la consommation de drogues synthØtiques (ecstasy et LSD). Qui plus est, les jeunes en sont venus (cid:224) associer drogue et divertissement. Enfin, les auteurs du rapport signalent que l(cid:146)Albanie s(cid:146)est transformØe en important producteur de cannabis, lequel est ensuite ØcoulØ, essentiellement, en GrŁce, en Italie et en SlovØnie. La transmission par l(cid:146)Internet de renseignements sur la culture du chanvre indien et sur la fabrication des produits dØrivØs a Øgalement entra(cid:238)nØ une montØe en flŁche de la production les causes de cette augmentation dramatique de la «familiale» de stupØfiants. Le Conseil conna(cid:238)t-il consommation de cannabis? Quelles sont les mesures prises dans le sens d(cid:146)une harmonisation des lØgislations et d(cid:146)une prise de position homogŁne de l(cid:146)Union europØenne face (cid:224) cette situation?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0904/00 υποβολή: Anna Karamanou (PSE) και Minerva Malliori (PSE) προς την Επιτροπή. Κατακόρυφη αύξηση χρήσης ναρκωτικών από τους ευρωπαίους μαθητές.

eurovoc_concepts:
European social policy
child protection
drug addiction

text: 13. 2. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 46 E/75 Apa·nthsh (10 Ioyli·oy 2000) Sth strathgikh· thw EE gia ta narkvtika· (2000-2004), h opoi·a epikyrv·uhke apo· th sy·nodo toy Eyrvpai¤koy· Symboyli·oy toy Elsi·nki, epibebaiv·netai o·ti h ka·nnabiw ejakoloyuei· na ei·nai to synhue·stera xrhsimopoioy·meno para·nomo narkvtiko·. Sth strathgikh· ayth·, h opoi·a metafe·retai tv·ra se sxe·dio dra·shw, apodi·detai idiai·terh shmasi·a sth mei·vsh thw zh·thshw. H dra·sh thw EE o·son afora· th mei·vsh thw zh·thshw ei·nai sy·mfvnh me tiw kateyuynth·riew arxe·w kai to sxe·dio dra·shw gia th mei·vsh thw zh·thshw poy uespi·sthkan to 1999 sto plai·sio tvn Hnvme·nvn Eunv·n. Oi dra·seiw thw EE kaly·ptoyn o·loyw toyw tomei·w thw pro·lhchw. Oi strathgike·w pro·lhchw thw tojikomani·aw ua pre·pei na apoteloy·n anapo·spasto me·row tvn koinotikv·n politikv·n ygei·aw. Oi strathgike·w ayte·w ua pre·pei eidiko·tera na epikentrvuoy·n sta paidia· kai stoyw ne·oyw. Ua pre·pei epi·shw na anaptyxuoy·n prolhptika· me·tra gia th xrh·sh narkvtikv·n stiw fylake·w kai enallaktika· me·tra vw prow th fyla·kish. (cid:211)lew ayte·w oi arxe·w metafe·rontai se sygkekrime·new dra·seiw gia tiw opoi·ew to Koinoboy·lio ua enhmervuei·. (2001/C 46 E/079) GRAPTH ERVTHSH E-0904/00 ypobolh·: Anna Karamanou (PSE) kai Minerva Malliori (PSE) prow thn Epitroph· (25 Marti·oy 2000) Ue·ma: Katako·ryfh ay·jhsh xrh·shw narkvtikv·n apo· toyw eyrvpai·oyw mauhte·w Sy·mfvna me thn eth·sia e·kuesh thw epitroph·w toy OHE gia ton e·legxo tvn narkvtikv·n h xrh·sh ka·nnabhw apo· toyw eyrvpai·oyw mauhte·w paroysia·zei katako·ryfh ay·jhsh: to 1/3 tvn mauhtv·n thw deyteroba·umiaw ekpai·dey- shw sth Galli·a, to 25 % tvn dekatria·xronvn mauhtv·n sth Bretani·a, to 69 % tvn ne·vn poy symmete·xoyn se pa·rti me «te·kno» moysikh· sth Germani·a e·xoyn peiramatistei· me to narkvtiko·, env· ay·jhsh parathrei·tai kai sth xrh·sh synuetikv·n narkvtikv·n (Ecstasy, LSD), kauv·w kai oi ne·oi e·xoyn syndya·sei tiw oysi·ew ayte·w me th diaske·dash. Epiple·on, sthn e·kuesh anafe·retai o·ti h Albani·a e·xei ejelixuei· se mega·lo paragvgo· ka·nnabhw, h opoi·a dioxetey·etai kyri·vw sthn Ella·da, thn Itali·a kai th Slobeni·a, env· shmeiv·netai to gegono·w o·ti h paroxh· plhroforiv·n gia thn kallie·rgeia toy fytoy· kai tvn paragv·gvn toy me·sv Internet, e·xei ayjh·sei katako·ryfa thn oikiakh· paragvgh· narkvtikv·n. Ervta·tai h Epitroph·, an gnvri·zei, poioi· ei·nai oi para·gontew poy odhgoy·n sth dramatikh· ay·jhsh thw xrh·shw indikh·w ka·nnabhw kai ti bh·mata e·xoyn pragmatopoihuei· prow thn katey·uynsh thw enarmo·nishw tvn nomouesiv·n kai thw eniai·aw sta·shw thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw ape·nanti sth xrh·sh tvn diafo·rvn narkvtikv·n oysiv·n; Apa·nthsh toy k. Vitorino ej ono·matow thw Epitroph·w (18 Mai(cid:138)oy 2000) H Epitroph· gnvri·zei ta stoixei·a poy perie·xei h eth·sia e·kuesh toy dioikhtikoy· symboyli·oy gia ton dieunh· e·legxo tvn narkvtikv·n (INCB). H anodikh· ta·sh xrh·shw ka·nnabhw kai synuetikv·n narkvtikv·n apo· mauhte·w epibebai- v·netai kai apo· thn teleytai·a eth·sia e·kuesh toy eyrvpai(cid:138)koy· ke·ntroy parakoloy·uhshw narkvtikv·n kai tojikomani·aw (EMCDDA) sth Lissabv·na. To pososto· tvn ne·vn 15-16 etv·n poy· ka·noyn xrh·sh ka·nnabhw kymai·netai apo· 5 % e·vw 40 %, env· to pososto· ekei·nvn poy e·kanan xrh·sh synuetikv·n narkvtikv·n (amfitami·new, e·kstash, LSD) kymai·netai apo· 1 % e·vw 13 %. Se o·, ti afora· thn promh·ueia, h teleytai·a e·kuesh thw Europol epibebaiv·nei thn eyrei·aw kli·makaw kallie·rgeia ka·nnabhw sthn Albani·a, env· tayto·xrona epishmai·nei o·ti to 85 % thw rhti·nhw ka·nnabhw poy anakaly·fthke sthn Koino·thta proe·rxetai apo· to Maro·ko. H ay·jhsh thw paragvgh·w ka·nnabhw kai paraskeyh·w synuetikv·n narkvtikv·n sthn Koino·thta apoteloy·n proklh·seiw oi opoi·ew epishma·nuhkan sthn anakoi·nvsh thw Epitroph·w gia thn koinotikh· strathgikh· katapole·mhshw tvn narkvtikv·n (2000-2004), anakoi·nvsh poy apote·lese th ba·sh gia thn koinotikh· strathgikh· gia ta narkvtika· (2000-2004) poy egkri·uhke apo· to Eyrvpai(cid:138)ko· Symboy·lio ton Deke·mbrio 1999. Epiple·on, h Epitroph· se synergasi·a me thn portogalikh· proedri·a etoima·zei e·na koinotiko· C 46 E/76 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 13. 2. 2001 pro·gramma dra·shw gia ta narkvtika· (2000-2004) poy ua perie·xei sygkekrime·new prota·seiw gia thn epi·teyjh tvn sto·xvn poy e·uese h koinotikh· strathgikh· gia ta narkvtika·. H strathgikh· kai to pro·gramma dra·shw apoteloy·n e·na koino· plai·sio gia tiw sxetike·w me ta narkvtika· ene·rgeiew sthn Koino·thta. H strathgikh· toni·zei, epi·shw, th shmasi·a thw antimetv·pishw tvn proklh·sevn poy proe·rxontai apo· th sy·gxronh texnologi·a, o·pvw gia para·deigma to Internet. To Internet o·mvw mporei· na xrhsimopoihuei· kai gia th mei·vsh thw zh·thshw narkvtikv·n. (cid:211)pvw gnvri·zoyn ta Ajio·tima Me·lh toy Eyr. Koinoboyli·oy, o prosdiorismo·w tvn bauy·tervn lo·gvn xrh·shw narkvtikv·n ei·nai pe·ran thw paroy·saw apa·nthshw. Oi lo·goi poy odhgoy·n sth xrh·sh narkvtikv·n apoteloy·n e·na sy·nueto mei·gma koinvnikv·n, oikonomikv·n kai politismikv·n parago·ntvn. Synh·uvw ta synuetika· narkvtika· ty·poy e·kstashw xrhsimopoioy·ntai sta klampw kai stiw xoreytike·w eorte·w kata· th dia·rkeia toy sabbatoky·riakoy. H ayjhme·nh xrh·sh ka·nnabhw metajy· tvn ne·vn synde·etai me tiw politismike·w diafore·w tvn ne·vn kai ta narkvtika· syxna· xrhsimopoioy·ntai vw ypokata·stata toy oinopney·matow. Xreia·zontai kainoto·mew proseggi·seiw mei·vshw thw zh·thshw poy na lamba·noyn yp(cid:146) o·cin ta eidika· xarakthristika· ka·ue oma·daw xrhstv·n narkvtikv·n. H nomouesi·a gia ta narkvtika· empi·ptei synh·uvw stiw armodio·thtew tvn kratv·n melv·n. Para· tiw diafore·w sth nomouesi·a gia thn tojikomani·a kai gia ta egklh·mata poy sxeti·zontai me ta narkvtika·, h praktikh· tvn kratv·n melv·n sygkli·nei ayjhtika·. H nomouetikh· enarmo·nish xreia·zetai mo·no ekei· o·poy ypa·rxei keno· no·moy, o·pvw p. x. gia ton e·legxo tvn ne·vn synuetikv·n narkvtikv·n. H koinh· dra·sh gia ta ne·a synuetika· narkvtika· (1) mporei· na xrhsimopoihuei· gia na teuoy·n ayte·w oi oysi·ew ypo· e·legxo se o·la ta kra·th me·lh. (cid:201)xei xrhsimopoihuei· gia ton e·legxo miaw oysi·aw poy onoma·zetai 4-MTA. H Epitroph· proti·uetai, epi·shw, n(cid:146) arxi·sei mele·th gia koinoy·w orismoy·w, poinikopoi·hsh kai kyrv·seiw sxetika· me th diaki·nhsh narkvtikv·n. (1) EE L 167 thw 25. 6. 1997. (2001/C 46 E/080) GRAPTH ERVTHSH E-0907/00 ypobolh·: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (25 Marti·oy 2000) Ue·ma: Rypogo·new drasthrio·thtew pyrhnelaioyrgei·oy sthn Krh·th Se erv·thsh moy (E-2328/99) (1) gia ta problh·mata ygei·aw poy dhmioyrgoy·ntai apo· thn leitoyrgi·a pyrhnelai- oyrgei·oy sto Hra·kleio Krh·thw, h Epitroph· apanta· o·ti «den diaue·tei plhrofori·ew sxetika· me thn ry·pansh poy prokalei· h mona·da» kai kalei· na thw apostei·lv «fa·kelo sxetika· me tiw rypogo·new drasthrio·thtew ayth·w thw mona·daw». Epeidh·, o·pvw plhroforoy·mai, ta problh·mata synexi·zontai kai dhmioyrgoy·ntai afo·rhtew synuh·kew diabi·vshw sthn perioxh·, saw paradi·dv fa·kelo me e·ggrafa Ypoyrgei·vn, topikh·w aytodioi·khshw, fore·vn thw po·lhw kai dhmosieyma·tvn toy ty·poy me thn para·klhsh na apanthuoy·n apo· thn Epitroph· ta ervth·mata· moy kai ea·n ei·nai dynato·n na parasxeuoy·n perisso·terew plhrofori·ew. (1) EE C 225E thw 8. 8. 2000, sel. 103. Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (18 Mai(cid:138)oy 2000) H Epitroph· mo·liw e·xei la·bei ton fa·kelo, poy diabiba·sthke apo· to Ajio·timo Me·low, sxetika· me thn proklhuei·sa ry·pansh apo· th leitoyrgi·a toy pyrhnelaioyrgei·oy sto Hra·kleio Krh·thw. O ty·pow thw drasthrio·thtaw poy perigra·fetai apo· to Ajio·timo Me·low perilamba·netai sto para·rthma II thw odhgi·aw 85/337/EOK, o·pvw tropopoih·uhke apo· thn odhgi·a 97/11/EK (1)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0904/00 von Anna Karamanou (PSE) und Minerva Malliori (PSE) an die Kommission. Steiler Anstieg des Drogenkonsums bei europäischen Jugendlichen.

text: 13. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 46 E/75 Antwort (10. Juli 2000) In der Drogenstrategie der Europ(cid:228)ischen Union (2000-2004), die auf der Tagung des Europ(cid:228)ischen Rates in Helsinki gebilligt wurde, wird festgestellt, da(cid:223) Cannabis immer noch die am meisten konsumierte illegale Droge ist. In dieser Strategie, die derzeit in einen Aktionsplan umgesetzt wird, wird der Nachfragereduzierung ein besonderer Stellenwert zugewiesen. Die Ma(cid:223)nahmen der EU zur Nachfragereduzierung entspricht den Leitprinzipien und dem Plan zur Nachfragereduzierung, die im Rahmen der Vereinten Nationen im Jahre 1999 verabschiedet wurden. Die EU-Ma(cid:223)nahmen decken alle Pr(cid:228)ventionsbereiche ab. Drogenpr(cid:228)ventions- strategien sollten Bestandteil der Gesundheitspolitik in der Gemeinschaft sein und insbesondere auf Kinder und Jugendliche zielen. Auch dem Drogenkonsum in Strafvollzugsanstalten sollte pr(cid:228)ventiv begegnet werden, und ferner sollten Alternativen zur Inhaftierung entwickelt werden. All diese Grunds(cid:228)tze werden in konkrete Massnahmen umgesetzt, (cid:252)ber die das Parlament unterrichtet wird. (2001/C 46 E/079) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0904/00 von Anna Karamanou (PSE) und Minerva Malliori (PSE) an die Kommission Betrifft: Steiler Anstieg des Drogenkonsums bei europ(cid:228)ischen Jugendlichen (25. M(cid:228)rz 2000) Gem(cid:228)(cid:223) dem Jahresbericht des UN-Ausschusses f(cid:252)r die Drogen(cid:252)berwachung ist ein steiler Anstieg des Konsums von Cannabis bei europ(cid:228)ischen Jugendlichen festzustellen: ein Drittel der Gymnasiasten in Frankreich, 25 % der 13j(cid:228)hrigen in Gro(cid:223)britannien, 69 % der Jugendlichen, die an Techno-Parties in Deutschland teilnehmen, haben diese Droge schon ausprobiert, w(cid:228)hrend der Konsum synthetischer Drogen (Ecstasy, LSD) ebenfalls weiter ansteigt, da f(cid:252)r die Jugendlichen diese Substanzen zum Vergn(cid:252)gen dazu geh(cid:246)ren. Ferner ist dem Bericht zu entnehmen, da(cid:223) Albanien sich zu einem wichtigen Cannabis erzeugenden Land entwickelt hat und da(cid:223) die wichtigsten Transitl(cid:228)nder f(cid:252)r Cannabis Griechenland, Italien und Slowenien sind; zudem wird darauf hingewiesen, da(cid:223) die Bereitstellung von Informationen (cid:252)ber den Anbau dieser Pflanze und ihre Produzenten (cid:252)ber Internet zu einem steilen Anstieg des privaten Anbaus von Drogen gef(cid:252)hrt hat. Kann die Kommission mitteilen, ob sie die Faktoren kennt, die zu diesem dramatischen Anstieg des Konsums von Indischem Hanf f(cid:252)hren, und welche Schritte hin zu einer Harmonisierung der Rechtsvorschriften und einer einheitlichen Position der Europ(cid:228)ischen Union zum Konsum der verschiedenen Drogen unternommen wurden? Antwort von Herrn Vitorino im Namen der Kommission (18. Mai 2000) Der Kommission sind die im Jahresbericht des Internationalen Kontrollorgans f(cid:252)r Suchtstoffe (INCB) enthaltenen Angaben bekannt. Der Anstieg des Konsums von Cannabis und synthetischen Drogen bei Schulkindern wird auch im letzten Jahresbericht der Europ(cid:228)ischen Beobachtungsstelle f(cid:252)r Drogen und Drogensucht (EBDD (cid:129) Lissabon) best(cid:228)tigt. Der Anteil der F(cid:252)nfzehn- bis Sechzehnj(cid:228)hrigen in der Gemein- schaft, die den Cannabiskonsum zugeben, reicht von 4 bis 40 %, w(cid:228)hrend der Anteil derjenigen, die synthetische Drogen einnehmen (Amphetamine, Ecstasy, LSD) zwischen 1 und 13 % liegt. Auf der Angebotsseite bekr(cid:228)ftigt der letzte Europol-Bericht, das Cannabis in Albanien in gro(cid:223)em Ma(cid:223)stab angebaut wird, stellt aber auch fest, da(cid:223) 85 % des in der Gemeinschaft beschlagnahmten Cannabisharzes aus Marokko stammen. Die ansteigende Cannabisproduktion und die Herstellung synthetischer Drogen in der Gemeinschaft sind auch Probleme, die in der Mitteilung der Kommission (cid:252)ber einen Aktionsplan der Europ(cid:228)ischen Union zur Drogenbek(cid:228)mpfung (2000-2004) herausgestellt wurden; diese Mitteilung bildete C 46 E/76 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 13. 2. 2001 im Dezember 1999 bef(cid:252)rwortete Drogenstrategie der die Grundlage f(cid:252)r die vom Europ(cid:228)ischen Rat (2000-2004). Au(cid:223)erdem arbeitet die Kommission zusammen mit dem portugiesischen Gemeinschaft Vorsitz an einem Drogenaktionsplan der Gemeinschaft (2000-2004), der konkrete Ma(cid:223)nahmen zur Erreichung der Ziele der Drogenstrategie der Gemeinschaft enthalten wird. Strategie und Aktionsplan bilden einen gemeinsamen Rahmen f(cid:252)r drogenbezogene Ma(cid:223)nahmen in der Gemeinschaft. Im Rahmen der Strategie wird auch hervorgehoben, wie wichtig die Bew(cid:228)ltigung der Probleme ist, die von der modernen Technologie wie dem Internet aufgeworfen werden. Auf der anderen Seite kann das Internet auch f(cid:252)r die Senkung der Drogennachfrage eingesetzt werden. Wie der Herr Abgeordnete einsehen wird, geht die Suche nach den Gr(cid:252)nden f(cid:252)r den Drogenkonsum (cid:252)ber den Rahmen dieser Antwort hinaus. Diese Gr(cid:252)nde sind eine komplizierte Mischung sozialer, wirtschaft- licher und kultureller Faktoren. Im allgemeinen werden die synthetischen Drogen wie Ecstasy meist in Clubs und bei Tanzpartys am Wochenende eingenommen. Der zunehmende Cannabiskonsum bei Jugend- lichen steht mit den verschiedenen Jugendkulturen in Verbindung, und Drogen treten oft an die Stelle von Alkohol. Es sind innovative Ans(cid:228)tze f(cid:252)r die Nachfragesenkung notwendig, wobei die besonderen Merkmale der einzelnen Gruppen von Drogenkonsumenten zu ber(cid:252)cksichtigen sind. Das Suchtmittelrecht f(cid:228)llt gr(cid:246)(cid:223)tenteils in die Zust(cid:228)ndigkeit der Mitgliedstaaten. Trotz der Unterschiede in den Rechtsvorschriften (cid:252)ber Drogenabh(cid:228)ngigkeit und Drogenbeschaffungskriminalit(cid:228)t herrscht zwischen den Mitgliedstaaten immer gr(cid:246)(cid:223)ere (cid:220)bereinstimmung in ihren Ma(cid:223)nahmen. Die Harmonisierung der Rechtsvorschriften ist nur notwendig, wenn eine Rechtsl(cid:252)cke besteht, wie bei der Kontrolle der neuen synthetischen Drogen. Die gemeinsame Ma(cid:223)nahme in bezug auf die neuen synthetischen Drogen (1) kann die Grundlage bilden, um die Ausgangsstoffe in allen Mitgliedstaaten zu kontrollieren. Dies geschah bereits bei einer Substanz namens 4-MTA. Die Kommission beabsichtigt ebenfalls eine Studie (cid:252)ber gemeinsame Definitionen, Straftatbestandsmerkmale und Sanktionen im Zusammenhang mit Drogenhandel. (1) ABl. L 167 vom 25. 6. 1997. (2001/C 46 E/080) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0907/00 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission (25. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Umweltsch(cid:228)digende Aktivit(cid:228)ten einer Olivenkernm(cid:252)hle auf Kreta Die Anfrage (E-2328/99) (1) zu den Gesundheitsproblemen durch den Betrieb einer Olivenkernm(cid:252)hle in Heraklion auf Kreta beantwortete die Kommission dahingehend, da(cid:223) ihr keine Informationen (cid:252)ber die durch diesen Betrieb verursachte Umweltverschmutzung vorliegen, und sie ersuchte um die (cid:220)bermittlung eines Berichts (cid:252)ber die umweltsch(cid:228)digenden Aktivit(cid:228)ten des Betriebs. Wie aus Informationen hervorgeht, bestehen die Probleme jedoch weiter und f(cid:252)hren zu unertr(cid:228)glichen Lebensbedingungen in der Region; deshalb wird der Kommission ein Bericht mit Dokumenten von Ministerien, (cid:246)rtlichen Verwaltungen und Stadtverb(cid:228)nden sowie Pressever(cid:246)ffentlichungen (cid:252)bermittelt, und sie wird ersucht, die genannten Fragen zu beantworten und wenn m(cid:246)glich weitere Informationen zu liefern. (1) ABl. C 225 E vom 8. 8. 2000, S. 103. Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (18. Mai 2000) Bei der Kommission sind soeben die Unterlagen eingegangen, die ihr vom Herrn Abgeordneten bez(cid:252)glich der durch den Betrieb einer Olivenkernm(cid:252)hle in Heraklion auf Kreta verursachten Umweltverschmutzung zugeleitet wurden. Die vom Herrn Abgeordneten beschriebene T(cid:228)tigkeit ist in Anhang II der Richtlinie 85/337/EWG, ge(cid:228)ndert durch die Richtlinie 97/11/EG (1), aufgef(cid:252)hrt


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0918/00 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen. Millenniumforum, millenniumtopmøde og millenniumforsamling i New York.

eurovoc_concepts:
UN General Assembly
UNO
common foreign and security policy
competence of the institution
peace
poverty
sustainable development

text: 20. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 53 E/39 Indtil nu har Kommissionen kun f(cid:229)et at vide, at der dØr findes en sommerfugl, som ikke er en prioriteret art i henhold til direktiv 92/43/E(cid:216)F. Der foreligger ingen videnskabelige oplysninger om, hvor stor bestanden er, hvilken betydning omr(cid:229)det har, eller hvilke kompenserende eller afbłdende foranstaltninger, der allerede er planlagt. Ud fra disse oplysninger kan der ikke drages nogen konklusioner om, hvorvidt omr(cid:229)det skal foresl(cid:229)s som en lokalitet af f(cid:230)llesskabsbetydning i henhold til direktiv 92/43/E(cid:216)F. Det kan p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt heller ikke afgłres, om myndighederne har overholdt F(cid:230)llesskabets lovgivning i det foreliggende tilf(cid:230)lde. Bevaringen af de to sommerfuglearter, som det (cid:230)rede medlem omtaler, kunne m(cid:229)ske sikres p(cid:229) dele af golfbanen, hvis disse opretholdes og forvaltes med det form(cid:229)l at bevare naturtyperne, og hvis de relevante kompenserende eller afbłdende foranstaltninger anvendes. Med de oplysninger, der foreligger p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt, kan der ikke p(cid:229)vises nogen overtr(cid:230)delse af f(cid:230)llesskabslovgivningen. Det (cid:230)rede medlem opfordres til at forel(cid:230)gge n(cid:230)rmere detaljerede oplysninger om lokaliteten, s(cid:229)ledes at Kommissionen kan foretage en grundig vurdering af sagen. (1) EFT L 206 af 22. 7. 1992. (2001/C 53 E/043) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0918/00 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (25. marts 2000) Om: Millenniumforum, millenniumtopmłde og millenniumforsamling i New York Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen tr(cid:230)ffe for at sikre, at de forslag, der freml(cid:230)gges p(cid:229) millen- niumforummet i maj i (cid:229)r, vil bliver behandlet seriłst p(cid:229) millenniumtopmłdet og millenniumforsamlingen senere p(cid:229) (cid:229)ret, og ogs(cid:229) for at sikre, at forslagene bliver til konkrete planer, s(cid:229) det ikke bare bliver ved de gode intentioner? (2001/C 53 E/044) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1108/00 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (11. april 2000) Om: FN(cid:146)s generalforsamling og topmłde i anledning af millennium 2000 Erkender Kommissionen, at FN(cid:146)s generalforsamling og topmłde i anledning af millennium 2000 giver mulighed for at tage f(cid:230)lles internationale interesser op med hensyn til fred, en b(cid:230)redygtig udvikling p(cid:229) miljłomr(cid:229)det og bek(cid:230)mpelse af fattigdom? Kommissionen bedes redegłre for, hvorledes den agter at (cid:230)ndre og styrke FN i henhold til principperne om stłrre effektivitet og stłrre ansvarlighed? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-0918/00 og E-1108/00 (15. maj 2000) Kommissionen forventer, at de forslag, der udarbejdes af millenniumforummet i maj 2000, vil blive fremlagt p(cid:229) millenniumtopmłdet af en ordfłrer for dette forum. Kommissionen forventer ogs(cid:229) at disse forslag vil blive behandlet i forbindelse med »rundbordsdrłftelserne«, og rapporterne herfra vil blive bilagt erkl(cid:230)ringen fra millenniumtopmłdet


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0925/00 von Joan Colom i Naval (PSE) an die Kommission. Erklärung von Stockholm zum Schulunterricht über den Holocaust.

eurovoc_concepts:
European social policy
competence of the Member States
crime against humanity
teaching curriculum

text: 20. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 53 E/41 Was das k(cid:252)nftige Vorgehen angeht, so sieht der Vertrag von Amsterdam zum ersten Mal vor, da(cid:223) auf gemeinschaftlicher Ebene Ma(cid:223)nahmen zur Bek(cid:228)mpfung sozialer Ausgrenzung ergriffen werden k(cid:246)nnen, und hat dadurch eine klare Rechtsgrundlage f(cid:252)r Ma(cid:223)nahmen in diesem Bereich geschaffen. Wie in der Mitteilung der Kommission (cid:132)Ein Europa schaffen, das alle einbezieht(cid:147) (2) dargestellt wird, beabsichtigt die Kommission, Vorschl(cid:228)ge f(cid:252)r Gemeinschaftsma(cid:223)nahmen zur Umsetzung dieses neuen Mandats vorzulegen. Dadurch wird eine solide Grundlage f(cid:252)r k(cid:252)nftige Ma(cid:223)nahmen der Gemeinschaft geschaffen, die zur Bek(cid:228)mpfung der sozialen Ausgrenzung beitragen. (1) ABl. C 344/1 vom 12. 11. 1998. (2) KOM(2000) 79 endg. (2001/C 53 E/046) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0925/00 von Joan Colom i Naval (PSE) an die Kommission (25. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Erkl(cid:228)rung von Stockholm zum Schulunterricht (cid:252)ber den Holocaust Welche Ma(cid:223)nahmen hat der Rat getroffen, um die Erkl(cid:228)rung von Stockholm zum Schulunterricht (cid:252)ber den Holocaust in der EU und in den Mitgliedstaaten in die Praxis umzusetzen? (2001/C 53 E/047) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1000/00 von Glyn Ford (PSE) an die Kommission (31. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Erkl(cid:228)rung von Stockholm Welche Ma(cid:223)nahmen schl(cid:228)gt die Kommission vor, um die Durchf(cid:252)hrung der Erkl(cid:228)rung von Stockholm (cid:252)ber die Lehren aus der Shoa zu gew(cid:228)hrleisten? Gemeinsame Antwort von Frau Reding im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-0925/00 und E-1000/00 (4. Mai 2000) Die Kommission mi(cid:223)t der Bek(cid:228)mpfung des Rassismus, der Fremdenfeindlichkeit und des Antisemitismus sowie generell der F(cid:246)rderung von Verhaltensweisen und Wertvorstellungen des Respekts, der Akzeptanz und der Toleranz vor allem in multikulturellen sozialen Bereichen einen hohen Stellenwert bei. An Gemeinschaftsma(cid:223)nahmen zum Schulunterricht umfa(cid:223)t das Kapitel Comenius des SOCRATES-Pro- gramms grenz(cid:252)berschreitende Kooperationsma(cid:223)nahmen zur interkulturellen Erziehung unter Beteiligung von Schulen und anderen Akteuren mit Bildungsauftrag. So sind in den f(cid:252)nf Jahren des Bestehens von SOKRATES I rund 100 grenz(cid:252)berschreitende Projekte pro Jahr auf diesem Gebiet gef(cid:246)rdert worden. Bei SOKRATES II wurde die interkulturelle Dimension einschlie(cid:223)lich der Erziehung zu entsprechenden Verhaltensweisen und Wertvorstellungen als Voraussetzung f(cid:252)r eine pluralistische Gesellschaft noch verst(cid:228)rkt durch eine der transversalen Dimensionen, die den schulischen Initiativen, den Projekten zur Ausbildung des Erziehungspersonals und den Comenius-Netzen als gemeinsame Basis dienen. Anderseits sei aber darauf hingewiesen, da(cid:223) Organisation und Inhalt der Bildungssysteme in der Gemein- schaft ausschlie(cid:223)lich in der Zust(cid:228)ndigkeit der Mitgliedstaaten liegen