title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0761/00 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle. Tonnikalan selkäfileiden tarjonta yhteisön markkinoilla.

text: C 26 E/106 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 26. 1. 2001 Katsooko komissio, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n tutkimuksen perusteella voidaan arvioida selv(cid:228)sti yhteis(cid:246)lle aiheutuvia taloudellisia ja sosiaalisia kustannuksia, jotka johtuvat tonnikalan selk(cid:228)filekiinti(cid:246)n avaamisesta alennetuin tullimaksuin unionin ulkopuolisille maille? (2001/C 26 E/131) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0761/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (13. maaliskuuta 2000) Aihe: Tonnikalan selk(cid:228)fileiden tarjonta yhteis(cid:246)n markkinoilla Kalastusneuvosto kokoontui 30. maaliskuuta 1999. T(cid:228)m(cid:228)n kokouksen perusteella komissio sitoutui tekem(cid:228)(cid:228)n tutkimuksen, jonka tavoitteena on arvioida tonnikalan selk(cid:228)fileiden tarjontaa ja kysynt(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)n markkinoilla lyhyell(cid:228) ja keskipitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). Tutkimus esitettiin 29. marraskuuta 1999. Voiko komissio kertoa, miksi t(cid:228)ss(cid:228) tutkimuksessa osoitetaan enemm(cid:228)n kiinnostusta yhden ainoan maan (Italian) tonnikalas(cid:228)ilyketeollisuuteen kuin koko yhteis(cid:246)n s(cid:228)ilyketeollisuuteen? Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0756/00, E-0757/00, E-0758/00, E-0759/00, E-0760/00 ja E-0761/00 (27. huhtikuuta 2000) Komission arvion mukaan parlamentin j(cid:228)senen mainitsema tutkimus antaa eritt(cid:228)in tarkan kuvan tonninka- lafileiden hankintataseesta yhteis(cid:246)n markkinoilla lyhyell(cid:228) ja keskipitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). Se liittyy komission 30. maaliskuuta 1999 antamaan sitoumukseen. Tutkimuksen (cid:148)Management Summaryn(cid:148) ensimm(cid:228)isen kappaleen mukaan siin(cid:228) (cid:148)esitet(cid:228)(cid:228)n tonnikalafileiden hankintatase, jotta ymm(cid:228)rrett(cid:228)isiin paremmin hankintaketjua ja sen t(cid:228)rkeimpi(cid:228) toimijoita(cid:148). N(cid:228)in tutkimuk- sen tavoitteet ilmenev(cid:228)t selv(cid:228)sti jo sen alkusivuilta. Kohta, jonka parlamentin j(cid:228)sen mainitsee kysymyksess(cid:228)(cid:228)n E-759/00, on (cid:148)Management Summaryn(cid:148) viimeisess(cid:228) kappaleessa. Lauseessa kiteytet(cid:228)(cid:228)n nykyiset ongelmat tuotteen hankinnassa yhteis(cid:246)n markki- noilla. Tutkimuksessa todettu heikko kilpailukyky n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) vaivaavan etenkin Italian s(cid:228)ilyketeollisuutta, mik(cid:228) johtuu sen kustannusrakenteesta. Muut parlamentin j(cid:228)senen kysymyksess(cid:228) E-760/00 mainitut seikat (taloudelliset ja sosiaaliset kustannukset) on kuitenkin otettu huomioon tutkimuksessa, vaikka ne eiv(cid:228)t suoranaisesti liity kaupallisiin ongelmiin. Tutkimuksen p(cid:228)(cid:228)telmiss(cid:228) todetaan, ett(cid:228) taloudelliset ja sosiaaliset kustannukset vaikuttavat tai ovat omiaan vaikuttamaan yhteis(cid:246)n yrityksiin, koska joillakin yrityksill(cid:228) on vaikeuksia kilpailla kotimaisilla tai kansain- v(cid:228)lisill(cid:228) markkinoilla. Yhteis(cid:246)n markkinoiden vapauttaminen voi pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) my(cid:246)s aiheuttaa haittaa niille tonnikalafileen viej(cid:228)maille, jotka nykyisin hy(cid:246)tyv(cid:228)t tullietuusj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228). Parlamentin j(cid:228)sen huomauttaa my(cid:246)s, ett(cid:228) tutkimuksessa painotetaan Italian s(cid:228)ilyketeollisuutta koko yhteis(cid:246)n s(cid:228)ilyketeollisuuden kustannuksella. Komission mielest(cid:228) tutkimus on tasapuolinen sek(cid:228) analyysin ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)telmien puolesta: analyysi kattaa t(cid:228)rkeimm(cid:228)t tuotetta valmistavat tai kuluttavat j(cid:228)senvaltiot (sek(cid:228) yhteis(cid:246)n ulkopuoliset maat) ja suositukset koskevat kaikkia markkinoiden toimijoita. 26. 1. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 26 E/107 Komissio katsoo, ett(cid:228) tutkimus valottaa yhteis(cid:246)n tonnikalafilemarkkinoiden rakenteeseen ja toimintaan liittyvi(cid:228) t(cid:228)rkeit(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohtia (t(cid:228)rkeimm(cid:228)t yritykset, hankintakanavat) sek(cid:228) alan kehityst(cid:228) lyhyell(cid:228) ja keski- pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). Tonnikalafileiden kasvavaan kysynt(cid:228)(cid:228)n on vastattu osittain jatkuvasti kasvavalla tuonnilla yhteis(cid:246)n ulko- puolisista maista. Komission n(cid:228)kemyksen mukaan yhteis(cid:246)n kalastustuotemarkkinoiden voimakas suuntaus (cid:129) yh(cid:228) suurempi riippuvuus yhteis(cid:246)n ulkopuolisista maista raaka-aineiden hankinnassa (cid:129) vaikuttaa my(cid:246)s tonnikalan markkinoilla. Tutkimus vahvistaa my(cid:246)s sen, ett(cid:228) tonnikalafileiden k(cid:228)ytt(cid:246) s(cid:228)ilykkeiden raaka-aineena yhteis(cid:246)n yrityksiss(cid:228) parantaa niiden kilpailukyky(cid:228) sek(cid:228) kotimaisilla ett(cid:228) kansainv(cid:228)lisill(cid:228) markkinoilla. Tutkimuksessa todetaan, ett(cid:228) kilpailukyvyn paraneminen on tarpeen, koska joidenkin yhteis(cid:246)n maiden tonnikalas(cid:228)ilyketeollisuus joutuu toteuttamaan rakenneuudistuksen varmistakseen kannattavuutensa pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). Komissio on samaa mielt(cid:228) asiasta. Komissio muistuttaa, ett(cid:228) hankintavaje on pieni mutta todellinen, yhteis(cid:246)n tonnikalafilemarkkinoihin. ja se voi vaikuttaa kausiluonteisesti Edellisten vuosien tapaan komissio esitti ehdotuksia tonnikalafileiden rajatun kiinti(cid:246)n avaamiseksi vuodeksi 2000. Neuvosto teki p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen n(cid:228)iden kiinti(cid:246)iden avaamisesta. Neuvosto ja komissio allekirjoittivat 17. joulukuuta 1999 keskipitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin sopimuksen, jolla avataan monivuotinen 4 000 tonnin kiinti(cid:246) 6 prosentin tuontitullilla kaudeksi 2001(cid:129)2003. Kiinti(cid:246) auttaa yhteis(cid:246)n teollisuutta selvi(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n edell(cid:228) mainitusta vajeesta. Lis(cid:228)ksi se helpottaa rakennemuutosta l(cid:228)pik(cid:228)yvi(cid:228) yhteis(cid:246)n yrityksi(cid:228) kasvattamaan kilpailukyky(cid:228)(cid:228)n sek(cid:228) yhteis(cid:246)ss(cid:228) ett(cid:228) maailmanmarkkinoilla. (2001/C 26 E/132) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0762/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle (13. maaliskuuta 2000) Aihe: Humanitaarinen apu Eritrean kansalle Toukokuussa 1998 alkanut Eritrean ja Etiopian v(cid:228)linen konflikti on aiheuttanut lukuisia uhreja molemmille osapuolille ja johtanut kymmenien tuhansien siviilien karkotukseen. Euroopan unionin pit(cid:228)isi yhdess(cid:228) Yhdistyneiden Kansakuntien kanssa puuttua tehokkaammin asiaan toisaalta taivuttamalla Etiopia hyv(cid:228)ksy- m(cid:228)(cid:228)n kokonaisuudessaan OAU:n laatima rauhansopimus ja toisaalta l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) enemm(cid:228)n humanitaarista apua konfliktin uhriksi joutuneelle v(cid:228)est(cid:246)lle. Euroopan unioni on luvannut vain 40 prosenttia Eritrean viranomaisten pyyt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) avusta, ja avun perillemenossa on ollut huomattavia viiv(cid:228)stymisi(cid:228). 1. Eik(cid:246) komissio katso, ett(cid:228) olisi lis(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228) humanitaarista apua konfliktin uhreille? 2. Mit(cid:228) komissio on tehnyt tai aikoo tehd(cid:228), jotta avun perillemenoa joudutettaisiin? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (4. huhtikuuta 2000) Vihamielisyyksien ja sotilaallisten yhteenottojen puhjettua Etiopian ja Eritrean v(cid:228)lill(cid:228) komissio on erityisesti humanitaarisen avun toimistonsa (ECHO) kautta aktiivisesti osallistunut avun antamiseen sodasta k(cid:228)rsiville v(cid:228)est(cid:246)nosille Eritreassa. Komissio tukee humanitaarisia lukuisia toimintoja vesihuollon ja puhtaanapidon, t(cid:228)ydennysruokinnan, suojatilojen, elintarvikkeiden ja muiden tarvikkeiden jakelun aloilla. Kyseinen apu on erityisen t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) leireihin ker(cid:228)(cid:228)ntyville noin 200 000 h(cid:228)t(cid:228)pakolaiselle ja karkotetulle


title: PERGUNTA ESCRITA E-0762/00 apresentada por Sebastiano Musumeci (UEN) à Comissão. Ajudas humanitárias à população da Eritreia.

eurovoc_concepts:
EU aid
Eritrea
humanitarian aid

formats: html pdf print

text: 26. 1. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 26 E/107 Em suma, a Comissªo considera que este estudo contribuiu para esclarecer aspectos importantes da actual estrutura e funcionamento do mercado comunitÆrio de lombos de atum (principais empresas, canais de abastecimento), bem como da evolu(cid:231)ªo do sector a curto e mØdio prazo. A procura crescente de lombos foi em parte satisfeita pelas importa(cid:231)ıes, em aumento constante, a partir de pa(cid:237)ses terceiros. A Comissªo conclui que a tendŒncia principal no mercado comunitÆrio dos produtos da pesca, que consiste na dependŒncia cada vez maior dos pa(cid:237)ses terceiros no respeitante ao abastecimento de matØria-prima, se verifica tambØm no mercado do atum. O estudo confirma ainda que a utiliza(cid:231)ªo dos lombos de atum pelas empresas comunitÆrias, como matØria- -prima para a produ(cid:231)ªo das conservas, contribui para melhorar a sua competitividade, tanto no plano interno como no mercado internacional. O estudo evidencia, e a Comissªo partilha desta opiniªo, que a melhoria da competitividade Ø tanto mais necessÆria quanto determinadas indœstrias comunitÆrias de conservas de atum serªo obrigadas a efectuar ajustamentos estruturais, a fim de assegurar a sua viabilidade a longo prazo. Por œltimo, a Comissªo toma nota da existŒncia de um dØfice de abastecimento, limitado mas real, que se pode verificar, sazonalmente, no mercado comunitÆrio deste produto. A Comissªo apresentou para o ano 2000, como nos anos anteriores, propostas relativas (cid:224) abertura de um contingente limitado para os lombos de atum. Por sua vez, o Conselho decidiu da abertura desses contingentes. A mØdio prazo, o Conselho e a Comissªo subscreveram, em 17 de Dezembro de 1999, um acordo em cujos termos serÆ aberto um contingente plurianual de 4 000 toneladas com um direito de 6 % para o per(cid:237)odo 2001-2003. O contingente permitirÆ (cid:224)s indœstrias comunitÆrias fazer face ao dØfice a que Ø feita referŒncia acima. ServirÆ tambØm para facilitar, (cid:224)s empresas comunitÆrias que devem proceder a altera(cid:231)ıes estruturais, a transi(cid:231)ªo para uma acrescida competitividade nos mercados comunitÆrio e internacional. (2001/C 26 E/132) PERGUNTA ESCRITA E-0762/00 apresentada por Sebastiano Musumeci (UEN) (cid:224) Comissªo Objecto: Ajudas humanitÆrias (cid:224) popula(cid:231)ªo da Eritreia (13 de Mar(cid:231)o de 2000) O conflito entre a Eritreia e a Eti(cid:243)pia, que teve in(cid:237)cio no mŒs de Maio de 1998, provocou inœmeras v(cid:237)timas em ambas as partes, bem como a deporta(cid:231)ªo de dezenas de milhares de civis. A Uniªo Europeia, em coopera(cid:231)ªo com as Na(cid:231)ıes Unidas, deveria intervir de uma forma mais decisiva na regiªo, convencendo por um lado a Eti(cid:243)pia a aceitar na sua totalidade o acordo-quadro de paz definido pela OUA e, enviando por outro lado mais ajudas humanitÆrias (cid:224)s popula(cid:231)ıes v(cid:237)timas do conflito. Uma vez que a Uniªo Europeia garantiu apenas 40 % das ajudas humanitÆrias solicitadas pelas autoridades da Eritreia e que essas ajudas chegam ao seu destino com um grande atraso, PoderÆ a Comissªo informar: 1. 2. se nªo considera necessÆrio refor(cid:231)ar as ajudas comunitÆrias destinadas (cid:224)s v(cid:237)timas do conflito? que ac(cid:231)ıes levou a cabo ou tenciona levar por forma a acelerar a entrega das ajudas em questªo? Resposta dada por Poul Nielson em nome da Comissªo (4 de Abril de 2000) Desde o deflagrar das hostilidades e dos confrontos militares entre a Eti(cid:243)pia e a Eritreia, a Comissªo, especialmente atravØs do Servi(cid:231)o de Ajuda HumanitÆria (ECHO), tem estado activamente empenhada em fornecer assistŒncia (cid:224)s popula(cid:231)ıes de Eritreia afectadas pela guerra. A Comissªo apoia uma grande variedade de actividades humanitÆrias nos sectores do abastecimento de Ægua e saneamento, alimenta(cid:231)ªo suplementar, abrigos, distribui(cid:231)ªo de alimentos e artigos nªo comest(cid:237)veis. Esta assistŒncia Ø especialmente vital para as cerca de 200 000 pessoas deslocadas e deportadas que se encontram em campos. C 26 E/108 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 26. 1. 2001 Em 1999, a Comissªo disponibilizou assistŒncia humanitÆria no valor de 9,8 milhıes de euros em favor das popula(cid:231)ıes vulnerÆveis afectadas pela guerra entre a Eti(cid:243)pia e a Eritreia, dos quais 3,5 milhıes de euros para a Eti(cid:243)pia e 6,3 para a Eritreia. Deste modo, a Comunidade encontra-se entre os principais dadores a fornecer assistŒncia humanitÆria (cid:224)s popula(cid:231)ıes deslocadas e deportadas na Eritreia. A Comissªo estÆ plenamente consciente da necessidade de uma abordagem equilibrada em rela(cid:231)ªo a ambos os pa(cid:237)ses. No entanto, as circunst(cid:226)ncias e necessidades humanitÆrias na Eritreia exigem um apoio mais vasto. A Comissªo continuarÆ a acompanhar atentamente a situa(cid:231)ªo humanitÆria na Eritreia. Se a situa(cid:231)ªo se agravar, serÆ analisada a possibilidade de adaptar o programa de assistŒncia da Comissªo. (2001/C 26 E/133) PERGUNTA ESCRITA P-0767/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (9 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Projectos de apoio (cid:224) democracia e aos direitos das minorias na Turquia PoderÆ a Comissªo fornecer uma lista exacta dos projectos destinados a apoiar e a proteger as minorias turcas e/ou a questªo curda que a UE tenha apoiado nos œltimos trŒs anos no (cid:226)mbito do programa MEDA para a democracia? Foi com surpresa que verificÆmos que a palavra «minoria» nªo era mencionada em qualquer especifica(cid:231)ªo de projecto do programa MEDA 1996/1999, pois segundo sabemos foi concedido apoio financeiro a pelo menos uma conferŒncia sobre a questªo curda. Pensa a Comissªo que a partir de 2000 poderÆ patrocinar projectos destinados a apoiar e a proteger especificamente os direitos culturais, sociais e econ(cid:243)micos das minorias, no territ(cid:243)rio turco propriamente dito ou, eventualmente, no exterior? EstÆ a Comissªo disposta a exercer a pressªo diplomÆtica necessÆria para que os projectos possam desenrolar-se sem entraves? Resposta dada por G(cid:252)nter Verheugen em nome da Comissªo (23 de Mar(cid:231)o de 2000) Em conformidade com o Programa Meda para a democracia 1996/1999 (rubrica or(cid:231)amental B-7050), a Comissªo procedeu ao financiamento de dois programas agora conclu(cid:237)dos, referentes (cid:224) Turquia: um projecto para consolidar a sociedade civil, os direitos humanos e a democracia na Turquia (120 000 euros), apresentado pela Funda(cid:231)ªo para a investiga(cid:231)ªo dos problemas sociais (TOSAV), com o objectivo de fomentar a modera(cid:231)ªo nas comunidades turca e curda, e um outro destinado (cid:224) forma(cid:231)ªo de pessoal sindical, assim como (cid:224) institui(cid:231)ªo de uma comissªo de fiscaliza(cid:231)ªo da liberdade sindical na Turquia (150 000 euros), apresentado pela Confedera(cid:231)ªo dos sindicatos progressistas da Turquia (DISK). A Comissªo nªo mencionou a palavra «minoria» na descri(cid:231)ªo dos projectos espec(cid:237)ficos dado que essa expressªo tem, na Turquia, um sentido jur(cid:237)dico muito espec(cid:237)fico, herdado dos instrumentos jur(cid:237)dicos internacionais dos anos 20 (Tratado de Lausana), sendo aplicado apenas a trŒs grupos de minorias (gregos, judeus e armØnios); outros grupos descritos nos Estados-membros como minorias (mu(cid:231)ulmanos Alevi, cristªos Suriani, curdos, Laz, etc. ) nªo tŒm esse estatuto na Turquia. Pressupomos que a conferŒncia a que o Senhor Deputado se refere tenha sido a organizada pela TOSAV, em coopera(cid:231)ªo com o Centro de estudos aplicados em negocia(cid:231)ıes internacionais (CANSIN), em Junho de 1998. Essa conferŒncia realizou-se no Centro Internacional de ConferŒncias do Instituto EcumØnico (em Bossey (cid:129) CØligny) e intitulou-se «DiÆlogo: encontro de l(cid:237)deres de opiniªo turcos e curdos na Europa». No entanto, chama-se a aten(cid:231)ªo do Senhor Deputado para o facto de que entre 1992 e 1998, a Comissªo ter financiado vÆrios projectos ao abrigo da rubrica or(cid:231)amental B-704, destinados a promover o respeito pelos direitos humanos na Turquia. A Comissªo vai enviar uma lista desses projectos directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0743/00 från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen. Miljökonsekvensbedömning och definition av grupper av vindkraftverk.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU law
environmental impact
interpretation of the law
power plant
wind energy

text: 26. 1. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 26 E/101 Svar fr(cid:229)n Chris Patten p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (4 april 2000) Kommissionen delar ledamotens oro och vill understryka att kommissionens delegation i New Delhi forts(cid:228)tter att f(cid:246)lja och rapportera om situationen f(cid:246)r de religi(cid:246)sa minoriteterna i Indien, inklusive det kristna samfundet. Detta arbete bedrivs i n(cid:228)ra samarbete med unionens beskickningar i New Delhi. Alltsedan den pl(cid:246)tsliga (cid:246)kningen av antalet attacker p(cid:229) kristna familjer och anl(cid:228)ggningar intr(cid:228)ffade 1998, har unionens ambassad(cid:246)rer konsekvent uttryckt sin oro (cid:246)ver detta till den indiska regeringen, fr(cid:228)mst genom tyst diplomati. Indiens regering har sedan dess inr(cid:228)ttat en nationell minoritetskommission. Denna kommission har s(cid:228)rskilt till uppgift att skydda religi(cid:246)sa minoriteter i Indien och att f(cid:246)lja upp de klagom(cid:229)l som den f(cid:229)r. ˜ven om den nationella minoritetskommissionen inte har n(cid:229)gra r(cid:228)ttsliga befogenheter, anser man att den kommer att forts(cid:228)tta att ut(cid:246)va en (cid:229)terh(cid:229)llande inverkan p(cid:229) extremistgrupper och s(cid:229)lunda bidra till att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla principen om sekul(cid:228)rt statsskick och fri religionsut(cid:246)vning som (cid:228)r stadf(cid:228)st i den indiska konstitutionen. N(cid:228)r det g(cid:228)ller det refererade avskaffandet av portosubventionen som p(cid:229)verkar cirka 100 kristna publika- tioner i s(cid:246)dra Indien kommer kommissionen att uppmana sin delegation i New Delhi att i n(cid:228)ra samarbete med unionens beskickningar unders(cid:246)ka den faktiska bakgrunden och verkningarna av eventuella diskrimi- nerande (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits och som kan p(cid:229)verka kristnas och andra religi(cid:246)sa gruppers i Indien m(cid:246)jligheter att fritt sprida information. Baserat p(cid:229) resultaten av dessa unders(cid:246)kningar kommer kommis- sionen att samr(cid:229)da med sina partner och besluta om omfattning och form f(cid:246)r eventuell framst(cid:228)llning till de indiska myndigheterna. (2001/C 26 E/121) SKRIFTLIG FR¯GA E-0743/00 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen (13 mars 2000) ˜mne: Milj(cid:246)konsekvensbed(cid:246)mning och definition av (cid:148)grupper av vindkraftverk(cid:148) I EU:s direktiv 97/11/EG (1) om (cid:228)ndring av direktivet om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n (85/337/ EEG) (2) r(cid:228)knas (cid:228)ven (cid:148)grupper av vindkraftverk(cid:148) till de projekt vilkas inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n skall bed(cid:246)mas (bilaga II till direktivet, punkt 3. i). En definition av detta begrepp saknas. Det (cid:228)r likaledes oklart om det (cid:228)r antalet anl(cid:228)ggningar, den totala yta som anl(cid:228)ggningarna befinner sig p(cid:229) eller anl(cid:228)ggningarnas prestanda som skall omfattas av definitionen. Av h(cid:228)nsyn till landskapsv(cid:229)rd och fysisk planering har man i de tyska delstaterna rekommenderat att enskilda vindkraftverk i m(cid:229)n av m(cid:246)jlighet skall sl(cid:229)s samman till grupper. Om antalet anl(cid:228)ggningar s(cid:228)tts alltf(cid:246)r l(cid:229)gt finns det en risk f(cid:246)r att t. o. m. grupper som endast best(cid:229)r av tio vindkraftverk kommer att omfattas av best(cid:228)mmelserna om milj(cid:246)konsekvensbed(cid:246)mning. Avsikten (cid:228)r emellertid att man skall bed(cid:246)ma inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av projekt som antas ha omfattande milj(cid:246)konsekvenser. Anv(cid:228)ndning av vindkraft (cid:228)r en viktig del av en energipolitik som syftar till att skydda klimatet. Samtliga tyska delstater har genom s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser sett till att h(cid:228)nsyn tas till naturskydd och milj(cid:246)intressen d(cid:229) man avg(cid:246)r var vindkraftverk skall placeras. Dessa best(cid:228)mmelser har visat sig h(cid:229)lla m(cid:229)ttet. Enligt de driftserfarenheter som hittills har gjorts (cid:228)r best(cid:228)mmelser om en milj(cid:246)konsekvensbed(cid:246)mning f(cid:246)r grupper av vindkraftverk som endast best(cid:229)r av tio anl(cid:228)ggningar tvivelaktiga och b(cid:246)r (cid:228)ndras. Anser kommissionen inte att utnyttjandet av vindkraft b(cid:246)r tillm(cid:228)tas stor betydelse f(cid:246)r att man skall reda ut fr(cid:229)gan om skydd av klimatet och uppfylla de internationella m(cid:229)l f(cid:246)r skydd av klimatet som avtalades i Rio och Kyoto? Vilken (cid:228)r kommissionens uppfattning om begreppet (cid:148)grupper av vindkraftverk(cid:148) vad avser antalet anl(cid:228)gg- ningar och den totala arealen? (Kommissionen uppmanas att l(cid:228)mna detaljerade uppgifter). Hur har de enskilda medlemsstaterna tolkat begreppet (cid:148)grupper av vindkraftverk(cid:148) i direktivet om milj(cid:246)- konsekvensbed(cid:246)mning? (1) EGT L 73, 14. 3. 1997, s. 5. (2) EGT L 175, 5. 7. 1985, s. 40. C 26 E/102 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 26. 1. 2001 Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (12 april 2000) Kommissionen st(cid:246)djer starkt utvecklingen och anv(cid:228)ndningen av f(cid:246)rnybara energik(cid:228)llor, som t. ex. vindkraft. Denna b(cid:246)r utg(cid:246)ra 12 % av den slutliga energikonsumtionen senast 2010. Detta kommer att bidra till att Kyotom(cid:229)let p(cid:229) minus 8 % n(cid:229)s och (cid:228)r en insats (cid:228)ven f(cid:246)r andra milj(cid:246)problem som f(cid:246)rsurning och ozon. Vindenergi (cid:228)r naturligtvis en viktig del i en s(cid:229)dan strategi och den var en av de mest snabbv(cid:228)xande industrierna i gemenskapen 1999. Alternativa metoder f(cid:246)r energiproduktion utesluter emellertid inte att s(cid:229)dan verksamhet kan f(cid:229) betydande inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n i vissa situationer som man b(cid:246)r identifiera, bed(cid:246)ma och ta h(cid:228)nsyn till n(cid:228)r man fattar beslut. Vid konstruktion och byggande av vindkraftverk b(cid:246)r man ta h(cid:228)nsyn till andra milj(cid:246)problem som kan dyka upp, s(cid:229) att ett milj(cid:246)problem inte ers(cid:228)tts av ett annat. En s(cid:229)dan bed(cid:246)mning hindrar eller f(cid:246)rsenar inte anv(cid:228)ndningen av vindenergi, och den s(cid:228)kerst(cid:228)ller ett milj(cid:246)- v(cid:228)nligt tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt. R(cid:229)dets direktiv 97/11/EG om (cid:228)ndring av det f(cid:246)rsta direktivet om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vissa offentliga och privata projekt inneh(cid:229)ller inga s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser om (cid:148)vindkraftsparker(cid:148). Det b(cid:246)r p(cid:229)pekas att tanken bakom alla projekt som tas upp i bilaga II till r(cid:229)dets direktiv 97/11/EG (cid:228)r att det (cid:228)r medlemsstaterna som skall best(cid:228)mma detaljerna, t. ex. (cid:246)ver vilka tr(cid:246)skelniv(cid:229)er man skall anse att det finns risk f(cid:246)r betydande milj(cid:246)p(cid:229)verkan och vilka kriterier som skall anv(cid:228)ndas. Dessa detaljer kan skilja fr(cid:229)n medlemsstat till medlemsstat. I vissa fall kan en vindkraftspark best(cid:229) av endast tv(cid:229) vindturbiner, men den kan (cid:228)nd(cid:229) orsaka betydande milj(cid:246)p(cid:229)verkan (t. ex. om den placeras n(cid:228)ra ett f(cid:229)gelskyddsomr(cid:229)de) medan vindkraftsparker i andra fall kan best(cid:229) av (cid:229)tskilliga vindturbiner. Vad betr(cid:228)ffar hur de olika medlemsstaterna har inf(cid:246)rlivat begreppet (cid:148)vindkraftspark(cid:148) i sin nationella lagstiftning, b(cid:246)r det p(cid:229)pekas att (cid:229)tta medlemsstater, d(cid:228)ribland Tyskland, fortfarande inte har inf(cid:246)rlivat r(cid:229)dets direktiv 97/11/EG helt och h(cid:229)llet. Kommissionen har d(cid:228)rf(cid:246)r inte alla uppgifter som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att svara p(cid:229) fr(cid:229)gan. Enligt tillg(cid:228)nglig information definieras (cid:148)vindkraftspark(cid:148) olika, med en kombination av tr(cid:246)skelv(cid:228)rden och kriterier (t. ex. Nederl(cid:228)nderna: (cid:148)d(cid:228)r den totala vindkraftverkskapaciteten (cid:228)r p(cid:229) 10 MW eller mer per (cid:229)r eller 10 eller fler vindkraftverk(cid:148); F(cid:246)renade kungariket: (cid:148)uppf(cid:246)rande av mer (cid:228)n 2 turbiner eller om navh(cid:246)jden p(cid:229) n(cid:229)gon turbin eller h(cid:246)jden p(cid:229) n(cid:229)gon annan konstruktion (cid:246)verskrider 15 meter(cid:148); Italien: enligt den nationella lagstiftningen skall alla industrianl(cid:228)ggningar som producerar kraft med hj(cid:228)lp av vind granskas, men om de ligger i ett naturskyddsomr(cid:229)de skall de automatiskt genomg(cid:229) milj(cid:246)kon- sekvensbed(cid:246)mning). (2001/C 26 E/122) SKRIFTLIG FR¯GA E-0747/00 fr(cid:229)n Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Arbetstillf(cid:228)llen som (cid:228)r beroende av medlemskap i EU (13 mars 2000) Den brittiska regeringen har slagit fast att 3 445 000 arbetstillf(cid:228)llen till fullo (cid:228)r beroende av export till EU. ˜r detta j(cid:228)mf(cid:246)rbart med kommissionens uppskattningar? Har kommissionen gjort n(cid:229)gon ber(cid:228)kning (cid:246)ver hur m(cid:229)nga brittiska arbetstillf(cid:228)llen som skulle riskeras om Storbritannien underl(cid:228)t att ytterligare integreras i Europeiska unionen? Svar fr(cid:229)n Pedro Solbes Mira p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (27 april 2000) Kommissionen har inte gjort n(cid:229)gon ber(cid:228)kning av hur m(cid:229)nga arbetstillf(cid:228)llen i Storbritannien som helt (cid:228)r beroende av export till gemenskapen. Den kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte mots(cid:228)ga den brittiska regeringens uppskattning


title: QUESTION ÉCRITE E-0745/00 posée par Glenys Kinnock (PSE) à la Commission. Politiques de l'UE en matière de santé, de sida et de population.

eurovoc_concepts:
AIDS
EU publication
European Commission
European Parliament
interinstitutional relations (EU)
transparency in decision-making

text: 13. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 46 E/37 RØponse donnØe par M. Vitorino au nom de la Commission (12 mai 2000) En vertu de l(cid:146)article 6 (ex Article f), paragraphe 1, du traitØ sur l(cid:146)Union europØenne, «l(cid:146)Union est 1. fondØe sur les principes de la libertØ, de la dØmocratie, du respect des droits de l(cid:146)homme et des libertØs fondamentales, ainsi que de l(cid:146)(cid:201)tat de droit, principes qui sont communs aux (cid:201)tats membres». Le paragraphe 2 indique en outre que «l(cid:146)Union respecte les droits fondamentaux, tels qu(cid:146)ils sont garantis par la Convention europØenne de sauvegarde des droits de l(cid:146)homme et des libertØs fondamentales, signØe (cid:224) Rome le 4 novembre 1950, et tels qu(cid:146)ils rØsultent des traditions constitutionnelles communes aux (cid:201)tats membres, en tant que principes gØnØraux du droit communautaire». l(cid:146)Union, mais non les (cid:201)tats membres pris Il convient de souligner que ces dispositions concernent individuellement. En vertu de l(cid:146)article 7 du traitØ sur l(cid:146)Union europØenne, ce n(cid:146)est que dans le cas d(cid:146)une «violation grave et persistante par un (cid:201)tat membre de principes ØnoncØs (cid:224) l(cid:146)article 6, paragraphe 1» qu(cid:146)un processus peut Œtre enclenchØ. En l(cid:146)absence d(cid:146)une violation du droit communautaire, la Commission ne peut pas prendre non plus d(cid:146)autres mesures sur le plan juridique, en se fondant par exemple sur l(cid:146)article 226 (ex Article 169) du traitØ instituant la CommunautØ europØenne. On ne constate toutefois aucune violation du droit communautaire. 2. Ni le traitØ sur l(cid:146)Union europØenne ni le traitØ instituant la CommunautØ europØenne ne confŁrent (cid:224) la Commission le pouvoir de saisir la Cour de justice dans le cas d(cid:146)Øventuelles violations des droits de l(cid:146)homme par les (cid:201)tats membres, lorsque celles-ci sont dØpourvues de tout lien avec l(cid:146)application du droit de l(cid:146)Union. les personnes intØressØes estiment que l(cid:146)Italie a violØ les droits que leur garantit Si la convention europØenne des droits de l(cid:146)homme, il faudrait leur recommander d(cid:146)envisager l(cid:146)introduction d(cid:146)un recours devant la Cour des droits de l(cid:146)homme (cid:224) Strasbourg, sur la base de l(cid:146)article 34 de la Convention. Il faut cependant observer qu(cid:146)(cid:224) cet Øgard, l(cid:146)article 35, paragraphe 1, de la Convention prØvoit un dØlai de six mois. (2001/C 46 E/041) QUESTION (cid:201)CRITE E-0745/00 posØe par Glenys Kinnock (PSE) (cid:224) la Commission (13 mars 2000) Objet: Politiques de l(cid:146)UE en matiŁre de santØ, de sida et de population La Commission voudrait-elle clarifier quelle est la nature du document CE «politiques en matiŁre de santØ, de sida et de population» (SSP)? Est-il exact que ce document a bien ØtØ re(cid:231)u par les (cid:201)tats membres? Est-il vrai qu(cid:146)il n(cid:146)a pas fait l(cid:146)objet d(cid:146)un examen en bonne et due forme au niveau de la gestion au sein de la Commission? La Commission voudrait-elle mettre le document (cid:224) la disposition du Parlement pour examen? (2001/C 46 E/042) QUESTION (cid:201)CRITE E-0746/00 posØe par Glenys Kinnock (PSE) (cid:224) la Commission (13 mars 2000) Objet: Politiques de l(cid:146)UE en matiŁre de santØ, de sida et de population La Commission a-t-elle l(cid:146)intention de renforcer le personnel qui gŁre les lignes budgØtaires relatives au sida et (cid:224) la population (aujourd(cid:146)hui intØgrØes)?