title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-0787/00 esittäjä(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle. Sokrates-rahoitus vähemmistökieliä koskeville hankkeille.

eurovoc_concepts:
EU financing
facilities for the disabled
minority language
television
translation

text: C 303 E/208 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti j(cid:228)senvaltioilla on toimivalta j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) omat sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelm(cid:228)ns(cid:228). Sosiaaliturvaa ei siis ole yhdenmukaistettu yhteis(cid:246)n tasolla, ja n(cid:228)in ollen kunkin j(cid:228)senvaltion lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- n(cid:246)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n vapaasti ehdot, joilla henkil(cid:246)ill(cid:228) on oikeus tai velvollisuus kuulua tiettyyn sosiaa- liturvaj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n, sek(cid:228) ehdot, joilla henkil(cid:246)ill(cid:228) on oikeus sosiaaliturvaetuuksiin. N(cid:228)m(cid:228) periaatteet ovat muotoutuneet yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen vakiintuneessa oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228), jotka mainitaan esimerkiksi asiassa C-158/96 28. 4. 1998 annetun tuomion 17 ja 18 kohdassa. Edell(cid:228) mainitusta k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) ei kiellet(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) Alankomaat, jonka sosiaa- liturvaj(cid:228)rjestelm(cid:228) on asuinpaikkaperusteinen, asettavat erityisi(cid:228) sairauskuluja koskevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n (AWBZ) piiriin kuulumisen ehdoksi, ett(cid:228) asianomainen asuu Alankomaiden alueella. Luottamuksensuojaan liittyv(cid:228)(cid:228) periaatetta ei voida tulkita siten, ett(cid:228) se kielt(cid:228)isi yhteis(cid:246)n oikeuden mukaiset lainmuutokset. (1) EYVL L 28, 30. 1. 1997. (2000/C 303 E/239) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0782/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) komissiolle (16. maaliskuuta 2000) Aihe: Kuluttajille tiedottaminen tiettyjen elintarvikkeiden terveydelle edullisista vaikutuksista Nykyinen elintarvike- ja kuluttajalains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) ei salli, ett(cid:228) kuluttajille tiedotetaan elintarvikkeiden tervey- delle edullisista vaikutuksista. T(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)iv(cid:228)n kuluttajat k(cid:228)rsiv(cid:228)t asiaa koskevasta tiedon puutteesta, mink(cid:228) vuoksi he eiv(cid:228)t osta riitt(cid:228)v(cid:228)n vitamiinipitoista ruokaa. Ottaen huomioon, kuinka t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) on, ett(cid:228) tiettyjen elintarvikkeiden k(cid:228)yt(cid:246)n ansiosta voidaan v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228) tiettyjen sairauksien puhkeamista ja ett(cid:228) niit(cid:228) voidaan ostaa turvallisesti, aikooko komissio ehdottaa voimassaolevan elintarvikkeista tiedottamista koskevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n muuttamista niin, ett(cid:228) kuluttaja saavat tiet(cid:228)(cid:228) tiettyjen elintarvikkeiden erityisist(cid:228) terveydelle edullisista vaikutuksista? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (13. huhtikuuta 2000) Komissio pyyt(cid:228)(cid:228) kunnianarvoisaa j(cid:228)sent(cid:228) tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Thomas- Mauro esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kirjalliseen kysymykseen E-0232/00 (1). (1) Katso sivu 164. (2000/C 303 E/240) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0787/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle (9. maaliskuuta 2000) Aihe: Sokrates-rahoitus v(cid:228)hemmist(cid:246)kieli(cid:228) koskeville hankkeille Voisiko komissio ilmoittaa, mit(cid:228) Euroopan tason rahoitusta on saatavana televisio-ohjelmien tekstitt(cid:228)mi- seksi iirin kielelle? Mist(cid:228) budjettikohdista ja ohjelmista n(cid:228)m(cid:228) varat ovat per(cid:228)isin? Tekstitt(cid:228)misell(cid:228) palvellaan erityisesti kuurojen tarpeita. 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/209 Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (7. huhtikuuta 2000) Sokrates-ohjelmassa ei ole erityist(cid:228) budjettikohtaa, tekstitt(cid:228)mist(cid:228). josta avustettaisiin televisio-ohjelmien iirinkielist(cid:228) Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden hyv(cid:228)ksi toteutettavan MEDIA II -ohjelman (1996(cid:129)2000) osana kehitetyiss(cid:228) toimissa kiinnitet(cid:228)(cid:228)n erityist(cid:228) huomiota teosten monikielisyyden tukemiseen ja eurooppalaisten jotta teokset voidaan teosten laadukkaaseen j(cid:228)lki(cid:228)(cid:228)nitykseen ja tekstitykseen, my(cid:246)s v(cid:228)hemmist(cid:246)kielill(cid:228), laittaa laajaan levitykseen. J(cid:228)lki(cid:228)(cid:228)nityksi(cid:228) ja tekstityksi(cid:228) varten my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n tukia (toisin kuin useimmille muille ohjelmaan kuuluville toimille, joihin my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n lainoja, jotka on tietyin edellytyksin maksettava takaisin) nykyisten tukij(cid:228)rjes- telmien puitteissa. T(cid:228)m(cid:228) koskee erityisesti levitystoimia. MEDIA-ohjelman toimintalinjoissa, sellaisina kuin ne on m(cid:228)(cid:228)ritelty neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiss(cid:228) 95/563/EY ja 95/564/EY (1), ei s(cid:228)(cid:228)det(cid:228) suoran rahoitustuen my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228) televisiokanaville eurooppalaisten teosten j(cid:228)lki(cid:228)(cid:228)nitt(cid:228)mist(cid:228) tai tekstitt(cid:228)mist(cid:228) varten. Yhdest(cid:228) ohjelmaan kuuluvasta toimesta kuitenkin tuetaan useiden eurooppalaisten yhteisty(cid:246)kumppaneiden yhteisesti tuottamia riippumattomia teoksia (kuvitteelliset teokset, dokumentit, animaatiot), jotka on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) useilla eurooppalaisilla televisiokanavilla. T(cid:228)m(cid:228)n toimen perusteella on tuettu useita hankkeita, levitt(cid:228)ji(cid:228)). Esimerkkein(cid:228) voidaan joihin on osallistunut irlantilaisia yhteisty(cid:246)kumppaneita (tuottajia tai mainita (cid:148)Ros Na Run(cid:148) jonka tuotti EO Teilif(cid:237)s -niminen tuotantoyhti(cid:246), CinØtØvØn ranskalais-irlantilaista yhteistuotantoa oleva televisiolevitykseen tarkoitettu filmi (cid:148)Le Dernier Mot(cid:148) sek(cid:228) kaksi Concordia Cyf-nimisen yhti(cid:246)n tuottamaa dokumenttisarjaa (cid:148)Celtic Radicals(cid:148) ja (cid:148)The Glory Game Football(cid:146)s conquering Celts(cid:148). Osa n(cid:228)ille hankkeille my(cid:246)nnetty(cid:228) tukea on osoitettu j(cid:228)lki(cid:228)(cid:228)nitettyjen tai tekstitettyjen versioiden tuottamiseen iirin kielell(cid:228). Ne on tarkoitus esitt(cid:228)(cid:228) TnaG-kanavalla. -niminen sarja, (1) EYVL L 321, 30. 1. 1995. (2000/C 303 E/241) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0797/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Lousewies van der Laan (ELDR) komissiolle (16. maaliskuuta 2000) Aihe: Vaatimus, jonka mukaan Alankomaiden kansalaisten on palattava kotimaahansa saadakseen tiettyihin ryhm(cid:228)vakuutusten muotoihin liittyvi(cid:228) korvauksia 1. Onko komissio tietoinen kuninkaallisen asetuksen 746 k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n vaikutuksista Alankomaiden kansalaisiin, joiden on muutettava takaisin kotimaahansa s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228)kseen oikeuden saada tiettyihin ryhm(cid:228)- vakuutusten muotoihin liittyvi(cid:228) korvauksia? 2. My(cid:246)nt(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) de facto rajoittaa henkil(cid:246)iden vapaata liikkuvuutta Euroopan unionissa? 3. Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) sen varmistamiseksi, ett(cid:228) Alankomaiden kansalaiset voivat edelleen asua valitsemassaan Euroopan unionin j(cid:228)senvaltiossa joutumatta maksamaan uuden asetuksen vaatimia aiheettomia ja ennakoimattomia kustannuksia? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (13. huhtikuuta 2000) Komissio pyyt(cid:228)(cid:228) kunnianarvoisaa j(cid:228)sent(cid:228) tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi herra Bart Staesin esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kirjalliseen kysymykseen P-0706/00 (1). (1) Katso sivu 207


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0684/00 υποβολή: Elspeth Attwooll (ELDR) προς την Επιτροπή. Ημερήσια φώτα πορείας.

eurovoc_concepts:
common transport policy
greenhouse gas
road safety
signalling device

formats: html pdf print

text: 21. 11. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 330 E/205 Se anti·uesh me tiw parathrh·seiw toy Ajio·timoy Me·loyw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy, oi taktike·w ekue·seiw thw Epitroph·w gia tiw time·w tvn aytokinh·tvn den apoka·lycan o·ti oi pro fo·rvn time·w aytokinh·tvn sthn Irlandi·a ei·nai idiai·tera ychle·w se sy·gkrish me ekei·new sta a·lla kra·th me·lh, kai idiaite·rvw sto Hnvme·no Basi·leio (2). Epi· toy prokeime·noy, h Epitroph· diapi·stvse o·ti sta kra·th me·lh me ychlh· forologi·a thw agora·w aytokinh·toy, o·pvw h Irlandi·a, oi time·w pro fo·rvn ei·nai sxetika· xamhle·w. Se o·ti afora· tiw time·w symperilambanome·nvn tvn fo·rvn, pre·pei na shmeivuei· o·ti oi apofa·seiw sxetika· me thn forologi·a thw agora·w aytokinh·tvn pare·meinan sth dikaiodosi·a tvn kratv·n melv·n, efo·son me·xri tv·ra ta kra·th me·lh den epe·trecan na symperilhfuei· ayto· to ue·ma stiw koinotike·w dra·seiw poy aforoy·n th forologikh· enarmo·nish sthn esvterikh· agora·. Se o·ti afora· thn erv·thsh toy Ajio·timoy Me·loyw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy sxetika· me to mellontiko· nomiko· plai·sio gia th dianomh· aytokinh·tvn, to ue·ma parame·nei ako·mh anoikto·. H Epitroph· epi· toy paro·ntow proetoima·zei e·kuesh gia thn ajiolo·ghsh aytoy· toy kanonismoy·, h opoi·a aname·netai na para·sxei perisso·tera stoixei·a sxetika· me tiw aiti·ew tvn diaforv·n stiw time·w, kauv·w kai gia thn epi·ptvsh toy ejaireue·ntow systh·matow dianomh·w stiw time·w tvn aytokinh·tvn. H epi·ptvsh aytoy· toy kanonismoy· stoyw katanalvte·w ua apotele·sei e·na apo· ta basika· stoixei·a ayth·w thw ajiolo·ghshw. Pa·ntvw ayth· h e·kuesh ua para·sxei mia shmantikh· ba·sh gia thn epikei·menh syzh·thsh sxetika· me to mellontiko· nomiko· plai·sio dianomh·w aytokinh·tvn, meta· th lh·jh toy isxy·ontow kanonismoy· stiw 30 Septembri·oy 2002. (1) Kanonismo·w thw Epitroph·w (EK) ariu 1475/95 thw 28hw Ioyni·oy 1995 sxetika· me thn efarmogh· toy a·ruroy 85 para·grafow 3 thw synuh·khw gia thn EK se orisme·new kathgori·ew symfvniv·n dianomh·w, pv·lhshw kai ejyphre·thshw meta· thn pv·lhsh aytokinh·tvn oxhma·tvn (cid:129) EE L 145 thw 29. 6. 1995. (2) Ble·pe gia para·deigma thn pio pro·sfath anakoi·nvsh ty·poy IP/00/121 thw 7hw Febroyari·oy 2000 gia thn e·kuesh. (2000/C 330 E/237) GRAPTH ERVTHSH E-0684/00 ypobolh·: Elspeth Attwooll (ELDR) prow thn Epitroph· (9 Marti·oy 2000) Ue·ma: Hmerh·sia fv·ta porei·aw Ua mporoy·se, parakalv·, h Epitroph· na anafe·rei pv·w e·xei epi· toy paro·ntow h kata·stash o·son afora· tiw syzhth·seiw sthn Oma·da Ychloy· Epipe·doy gia thn Odikh· Asfa·leia thw Epitroph·w sxetika· me ta hmerh·sia fv·ta porei·aw kai to endexo·meno na uespisuei· nomouesi·a EE epi· toy ue·matow; Ei·nai h Epitroph· se ue·sh na askh·sei peraite·rv pi·esh gia na douei· ly·sh sto adie·jodo poy profanv·w ypa·rxei epi· toy paro·ntow metajy· tvn kratv·n melv·n sto sygkekrime·no ue·ma; Apa·nthsh thw kaw de Palacio ej ono·matow thw Epitroph·w (7 Aprili·oy 2000) H Epitroph· epi· toy paro·ntow ananev·nei ta diaue·sima ereynhtika· stoixei·a poy aforoy·n thn apotelesmatiko·thta tvn hmerh·sivn fv·tvn porei·aw vw me·tro mei·vshw tvn atyxhma·tvn. Ta apotele·smata shmantikoy· ariumoy· ereynv·n sto sygkekrime·no pedi·o den ei·nai katalhktika·, alla· o·ntvw katadeikny·oyn o·ti gia o·loyw toyw xrh·stew toy odostrv·matow ta hmerh·sia fv·ta porei·aw ua h·tan e·na uetiko· me·tro gia thn odikh· asfa·leia kai o·ti oi epidra·seiw ei·nai eyue·vw ana·logew me ayte·w tvn epipe·dvn toy atmosfairikoy· fvto·w. Oi ektimh·seiw gia th mei·vsh tvn atyxhma·tvn poiki·loyn eyre·vw kai apoteloy·n ako·mh anepi·lyto ue·ma akadhmai¤kh·w syzh·thshw. H Epitroph· symperai·nei o·ti env· ta hmerh·sia fv·ta porei·aw ei·nai piuano·n na apotele·soyn e·na apodotiko· vw prow to ko·stow me·tro odikh·w asfa·leiaw, den ua ei·nai to·so shmantika·, gia para·deigma, o·so ta ofe·lh poy ua apokthuoy·n apo· th mei·vsh thw taxy·thtaw, th mei·vsh thw odh·ghshw ypo· thn eph·reia alkoo·l h· thn ayjano·menh xrh·sh thw zv·nhw asfalei·aw. H gnv·mh thw Epitroph·w epi· thw shmasi·aw tvn en lo·gv me·trvn perigra·fetai me perisso·terew leptome·reiew sthn anakoi·nvsh gia thn odikh· asfa·leia, h opoi·a ekdo·uhke stiw 18 Marti·oy 2000 (1). H Epitroph· e·xei epi·shw ektimh·sei o·ti h me·gisth epiple·on katana·lvsh kaysi·mvn kai synepv·w oi ekpompe·w diojeidi·oy toy a·nuraka (CO2), poy ofei·lontai sta hmerh·sia fv·ta porei·aw ei·nai metajy· 1,5 % kai 2,0 %, molono·ti ayto· ejarta·tai se ka·poio baumo· apo· tiw texnike·w prodiagrafe·w tvn hmerh·sivn fv·tvn porei·aw. C 330 E/206 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 21. 11. 2000 Sthn teleytai·a synedri·ash thw oma·daw ychloy· epipe·doy gia thn odikh· asfa·leia, h·tan safe·w o·ti ta kra·th me·lh ejakoloyuoy·san na e·xoyn diaforetike·w apo·ceiw sxetika· me thn apotelesmatiko·thta tvn hmerh·sivn fv·tvn porei·aw. Eidiko·tera, ekfra·sthkan diaforetike·w apo·ceiw sxetika· me to ea·n h synepago·menh epiple·on katana·lvsh kaysi·mvn kai oi ekpompe·w CO2 apoteloy·san e·na shmantiko· koinvniko· ko·stow, to opoi·o antista·umize ta kat(cid:146) ekti·mhsh ofe·lh toy me·troy. Synepv·w, h Epitroph· dh·lvse sthn oma·da o·ti ua ejeta·sei thn ekpo·nhsh koinotikh·w nomouesi·aw gia ta hmerh·sia fv·ta porei·aw ea·n ypa·rjei eyry·terh yposth·rijh ek me·royw tvn kratv·n melv·n. (1) COM(2000)125. (2000/C 330 E/238) GRAPTH ERVTHSH P-0692/00 ypobolh·: Francesco Speroni (TDI) prow thn Epitroph· (29 Febroyari·oy 2000) Ue·ma: Symba·seiw ergasi·aw orisme·noy xro·noy gia to 5o Pro·gramma Plai·sio En synexei·a thw apofa·sevw thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w thw 19hw Ianoyari·oy 1996 sxetika· me th ne·a politikh· gia to prosvpiko· (NPP), dhmosiey·thkan anakoinv·seiw gia thn plh·rvsh kenv·n ue·sevn me thn esvterikh· diadikasi·a epilogh·w. Oi symba·seiw, poy symfvnh·uhkan na e·xoyn dieth· dia·rkeia arxi·zontaw apo· tiw 15 Febroyari·oy 1997 kai poy ananev·uhkan gia e·nan ako·ma xro·no, e·lhjan stiw 15 Febroyari·oy 2000. H anane·vsh· toyw pragmatopoih·uhke kata· th dia·rkeia efarmogh·w toy 5oy Progra·mmatow Plai·sio poy lh·gei to 2002. Se orisme·noyw ereynhte·w poy bre·uhkan, vw ek toy·toy, sto sta·dio thw anane·vshw thw sy·mbashw, anate·uhkan sxe·dia me hmeromhni·a oloklh·rvshw poy jeperna·ei th dia·rkeia tvn symba·sev·n toyw (p. x. to tetraete·w sxe·dio COCO poy lh·gei to 2002). Den uevrei· a·rage h Epitroph· o·ti h anagkastikh· ayth· diakoph· tvn ereynhtikv·n sxedi·vn, lo·gv lh·jevw tvn symba·sevn tvn ereynhtv·n, ua prokale·sei kai oikonomikh· zhmi·a kai epibra·dynsh tvn ereynhtikv·n diadikasiv·n, katadeikny·ontaw o·ti h eyeliji·a poy zhtei·tai apo· toyw ergazo·menoyw me symba·seiw orisme·noy xro·noy efarmo·ze- tai me la·uow tro·po kai xro·no kai xvri·w na lamba·netai ypo·ch h ana·gkh oruh·w efarmogh·w toy 5oy Progra·mmatow Plai·sio; Apa·nthsh toy k. Busquin ej ono·matow thw Epitroph·w (20 Marti·oy 2000) Oi symba·seiw stiw opoi·ew anafe·retai to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy ei·nai symba·seiw e·ktaktvn ypallh·lvn me·gisthw dia·rkeiaw triv·n etv·n, problepo·menvn apo· th ne·a politikh· prosvpikoy· poy ypa·getai ston proy¤ pologi- smo· e·reynaw, thn opoi·a ue·spise h Epitroph· to 1996. Sto·xow tvn symba·sevn ei·nai h dynato·thta miaw ka·poiaw eyeliji·aw sthn pro·lhch eidikeyme·noy prosvpikoy·, idi·vw se tomei·w stoyw opoi·oyw h Epitroph· den diaue·tei efedrikoy·w katalo·goyw ypochfi·vn. O ariumo·w toyw den mporei· na yperbai·nei to 25 % toy syno·loy toy prosvpikoy· e·reynaw. Oi e·ktaktoi aytoi· ypa·llhloi epile·gontai apo· ba·sh dedome·nvn poy synesth·uh kato·pin prosklh·sevw ypobolh·w ypochfioth·tvn h opoi·a e·tyxe mega·lhw dhmosiopoi·hshw ekto·w Epitroph·w (idiai·tera de sthn diey·uynsh Cordis toy Internet). Pre·pei en prokeime·nv na ypogrammistei· o·ti oi e·ktaktoi aytoi· ypa·llhloi enhmerv·nontai gia th me·gisth trieth· dia·rkeia thw sy·mbash·w toyw apo· th stigmh· poy ypoba·lloyn thn ypochfio·thta· toyw, kauv·w kai kata· thn ypografh· thw sy·mbashw. Eja·lloy, oi symba·seiw ayte·w dy·nantai na synafuoy·n opotedh·pote kata· th dia·rkeia toy e·toyw. Kata· syne·peian, den lh·goyn o·lew stiw 15 Febroyari·oy 2000. Pre·pei eja·lloy na ypogrammistei· o·ti oi en lo·gv symba·seiw den apoble·poyn sthn ka·lych thw dia·rkeiaw eno·w progra·mmatow plaisi·oy, oy·te kan eno·w sygkekrime·noy e·rgoy. Anh·koyn se mi·a kathgori·a symplhrvmatikv·n proslh·cevn e·nanti tvn ekta·ktvn ypallh·lvn poy proslamba·nontai me diadikasi·ew epilogh·w paro·moiew tvn diagvnismv·n, tvn opoi·vn oi symba·seiw ei·nai pentaetei·w kai ananev·simew, h· ao·risthw dia·rkeiaw, analo·gvw me to kata· po·son pro·keitai gia ue·sh episthmonikh· kai texnikh· h· gia dioikhtikh·, toy prosvpikoy· thw e·reynaw. Se ka·ue peri·ptvsh pa·ntvw, h Epitroph· mporei· na bebaiv·sei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy o·ti kane·na e·rgo e·reynaw den dieko·ph lo·gv thw lh·jevw symba·sevn ekta·ktvn ypallh·lvn


title: Äänestysaktiivisuus alue- ja paikallistason vaaleissa Euroopan unionissa 1990-1999.

eurovoc_concepts:
EU Member State
local election
regional election
statistics


title: 2000/234/CE: Décision de la Commission, du 9 mars 2000, concernant la non-inclusion du monolinuron en tant que substance active dans l'annexe I de la directive 91/414/CEE et le retrait des autorisations accordées aux produits phytopharmaceutiques contenant cette substance active [notifiée sous le numéro C(2000) 656] (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
dangerous substance
marketing
pharmaceutical product
plant health product
product safety
public health

text: L 73/18 FR Journal officiel des Communautés européennes 22. 3. 2000 DÉCISION DE LA COMMISSION du 9 mars 2000 concernant la non-inclusion du monolinuron en tant que substance active dans l'annexe I de la directive 91/414/CEE et le retrait des autorisations accordées aux produits phytopharmaceutiques contenant cette substance active [notifiée sous le numéro C(2000) 656] (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE) (2000/234/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu la directive 91/414/CEE du Conseil du 15 juillet 1991 concernant la mise sur le marché des produits phytopharma- ceutiques (1), modifiée en dernier lieu par la directive 97/73/CE de la Commission (2), vu le règlement (CEE) no 3600/92 de la Commission du 11 décembre 1992 établissant les modalités de mise en œuvre de la première phase du programme de travail visé à l'article 8, paragraphe 2, de la directive 91/414/CEE concernant la mise sur le marché des produits phytopharmaceutiques (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1199/97 (4), et notam- ment son article 7, paragraphe 3 bis, point b), considérant ce qui suit: (1) (2) (3) (4) (5) lieu par (CE) no 933/94 de la Commission (5), Le règlement modifié en dernier (CE) no 2230/95 (6), a établi la liste des substances actives des produits États membres rapporteurs pour l'application du règlement (CEE) no 3600/92 de la Commission et identifié les auteurs des notifications de chaque substance active. phytopharmaceutiques, le règlement désigné les Le monolinuron est une des quatre-vingt-dix substances actives couvertes par la première phase du programme de travail prévu à l'article 8, paragraphe 2, de la directive 91/414/CEE du Conseil. en tant qu'État membre Conformément aux dispositions de l'article 7, para- graphe 1, point c), du règlement (CEE) no 3600/92, le Royaume-Uni, rapporteur désigné, a présenté à la Commission, le 30 avril 1996, le rapport sur son évaluation des informations fournies par l'auteur de l'unique notification, conformément aux dispositions de l'article 6, paragraphe 1, de ce règlement. Le rapport présenté a été examiné par les États membres la Commission au sein du comité phytosanitaire et permanent. Les conclusions de cet examen ont été consi- gnées le 20 juillet 1999 dans le rapport de réexamen de la Commission pour le monolinuron, conformément aux dispositions de l'article 7, paragraphe 6, du règle- ment (CE) no 3600/92. Il ressort des évaluations effectuées que les informations fournies n'ont pas démontré que les produits phyto- pharmaceutiques contenant la substance active consi- (1) JO L 230 du 19. 8. 1991, p. 1. (2) JO L 353 du 24. 12. 1997, p. 26. (3) JO L 366 du 15. 12. 1992, p. 10. (4) JO L 170 du 28. 6. 1997, p. 19. (5) JO L 107 du 28. 4. 1994, p. 8. (6) JO L 225 du 22. 9. 1995, p. 1. dérée satisfont aux exigences fixées à l'article 5, para- graphe 1, points a) et b), et paragraphe 2, point b), de la directive 91/414/CEE. L'auteur de l'unique notification a informé la Commis- sion et l'État membre rapporteur du fait qu'il ne souhai- tait plus participer au programme de travail pour cette substance informations supplémentaires nécessaires pour satisfaire pleinement aux exigences de la directive 91/414/CEE ne seront pas communiquées. conséquent, active. Par les Il n'est donc pas possible d'inclure cette substance active dans l'annexe I de la directive 91/414/CEE. Un délai de grâce doit être prévu pour l'élimination, l'entreposage, la mise sur le marché et l'utilisation des stocks existants, conformément aux dispositions de l'ar- ticle 4, paragraphe 6, de la directive 91/414/CEE. La présente décision ne préjuge d'aucune action que la Commission peut entreprendre ultérieurement pour cette substance active dans le cadre de la directive 79/117/CEE du Conseil (7). (6) (7) (8) (9) (10) Les mesures prévues par la présente décision sont conformes à l'avis du comité phytosanitaire permanent, A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION: Article premier Le monolinuron n'est pas inclus, en tant que substance active, dans l'annexe I de la directive 91/414/CEE. Article 2 Les États membres veillent à ce que: 1) les autorisations de produits phytopharmaceutiques conte- nant du monolinuron soient retirées dans un délai de six mois à compter de la date de notification de la présente décision; 2) à partir de la date de notification de la présente décision, aucune autorisation de produits phytopharmaceutiques contenant du monolinuron ne soit accordée ou reconduite au titre de la dérogation prévue à l'article 8, paragraphe 2, de la directive 91/414/CEE. (7) JO L 33 du 8. 2. 1979, p. 36. 22. 3. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 73/19 Article 3 Les États membres accordent un délai de grâce pour l'élimination, l'entreposage, la mise sur le marché et l'utilisation des stocks existants, conformément aux dispositions de l'article 4, paragraphe 6, de la directive 91/414/CEE, qui est le plus court possible et qui ne dépasse pas dix-huit mois à compter de la date de notification de la présente décision. Les États membres sont destinataires de la présente décision. Article 4 Fait à Bruxelles, le 9 mars 2000. Par la Commission David BYRNE Membre de la Commission


title: Decyzja Komisji z dnia 9 marca 2000 r. dotycząca niewłączania pirazofosu do załącznika I do dyrektywy Rady 91/414/EWG oraz cofnięcia zezwoleń na środki ochrony roślin zawierające tę substancję czynną (notyfikowana jako dokument nr C(2000) 655)Tekst mający znaczenie dla EOG

text: 366 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 28 32000D0233 L 73/16 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 22. 3. 2000 DECYZJA KOMISJI z dnia 9 marca 2000 r. dotycząca niewłączania pirazofosu do załącznika I do dyrektywy Rady 91/414/EWG oraz cofnięcia zezwoleń na środki ochrony roślin zawierające tę substancję czynną (notyfikowana jako dokument nr C(2000) 655) (Tekst mający znaczenie dla EOG) (2000/233/EWG) KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając dyrektywę Rady 91/414/EWG z dnia 15 lipca 1991 r. dotyczącą wprowadzania do obrotu środków ochrony roślin (1), ostatnio zmienioną dyrektywą Komisji 97/73/WE (2), uwzględniając rozporządzenie Komisji (EWG) nr 3600/92 z dnia 11 grudnia 1992 r. ustanawiające szczegółowe zasady realizacji pierwszego etapu programu pracy określonego w art. 8 ust. 2 dyrektywy Rady 91/414/EWG dotyczącej wpro- wadzania do obrotu środków ochrony roślin (3), ostatnio zmie- nione rozporządzeniem (WE) nr 1199/97 (4), w szczególności jego art. 7 ust. 3a lit. b), a także mając na uwadze, co następuje: (1) (2) (3) (WE) nr 933/94 (5), ostatnio Rozporządzenie Komisji zmienione rozporządzeniem (WE) nr 2330/95 (6), usta- nowiło substancje czynne zawarte w środkach ochrony roślin, wyznaczyło Państwa Członkowskie pełniące rolę sprawozdawców w celu wykonania rozporządzenia (EWG) nr 3600/92 oraz określiło powiadamiających w odniesieniu do każdej substancji czynnej. Pirazofos jest jedną z 90 substancji czynnych objętych pierwszym etapem programu pracy przewidzianego w art. 8 ust. 2 dyrektywy 91/414/EWG. Zgodnie z art. 7 ust. 1 lit. c) rozporządzenia (EWG) nr 3600/92, Niderlandy, wyznaczone jako Państwo Członkowskie pełniące rolę sprawozdawcy, przedłożyły Komisji, w dniu 14 maja 1998 r. , sprawozdanie ze swojej oceny informacji przedłożonych przez jedynego powiadamiającego zgodnie z przepisami art. 6 ust. 1 tego rozporządzenia. (1) Dz. U. L 230 z 19. 8. 1991, str. 1. (2) Dz. U. L 353 z 24. 12. 1997, str. 26. (3) Dz. U. L 366 z 15. 12. 1992, str. 10. (4) Dz. U. L 170 z 28. 6. 1997, str. 19. (5) Dz. U. L 107 z 28. 4. 1994, str. 8. (6) Dz. U. L 225 z 22. 9. 1995, str. 1. (4) (5) (6) sprawozdanie zostało poddane prze- Przedstawione glądowi przez Państwa Członkowskie i Komisję w ramach Stałego Komitetu ds. Zdrowia Roślin. Przegląd ten zakończono w dniu 20 lipca 1999 r. w formie spra- wozdania kontrolnego Komisji dotyczącego pirazofosu, zgodnie z przepisami art. 7. ust. 6 rozporządzenia (EWG) nr 3600/92. Po przeprowadzeniu ocen okazało się, że przedłożone informacje nie są wystarczające do wykazania, że środki ochrony roślin zawierające daną substancję czynną spełniają wymogi ustanowione w art. 5. ust. 1 lit. a) oraz art. 5 ust. 2 lit. b) dyrektywy 91/414/EWG. Jedyny powiadamiający poinformował Komisję oraz Państwo Członkowskie pełniące rolę sprawozdawcy, że nie będzie dalej uczestniczyć w programie pracy dotyczącym tej substancji czynnej. W związku z tym nie zostaną złożone dalsze informacje wymagane w celu osiągnięcia pełnej zgodności z wymogami dyrektywy 91/414/EWG. (7) W związku z tym, nie jest możliwe włączenie tej I do dyrektywy czynnej do załącznika substancji 91/414/EWG. (8) (9) Należy przewidzieć okres karencji w odniesieniu do zbytu, składowania, wprowadzania do obrotu i wyko- rzystania istniejących zapasów zgodnie z przepisami art. 4 ust. 6 dyrektywy 91/414/EWG. Niniejsza decyzja pozostaje bez uszczerbku dla stoso- wania przepisów dyrektywy Rady 90/642/EWG (7), ostatnio zmienionej dyrektywą Komisji 1999/71/WE (8), w szczególności jej art. 5b. (7) Dz. U. L 350 z 14. 12. 1990, str. 71. (8) Dz. U. L 194 z 27. 7. 1999, str. 36. 03/t. 28 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 367 (10) Niniejsza decyzja pozostaje bez uszczerbku dla jakich- kolwiek działań, które Komisja może podjąć na później- szym etapie w związku z tą substancja czynną w ramach dyrektywy Rady 79/117/EWG (1). 2) od dnia notyfikacji niniejszej decyzji nie zostawały przy- znane lub odnowione żadne zezwolenia na środki ochrony roślin zawierające pirazofos, w ramach odstępstwa przewi- dzianego w art. 8 ust. 2 dyrektywy 91/414/EWG. (11) Środki przewidziane w niniejszej decyzji są zgodne z opinią Stałego Komitetu ds. Zdrowia Roślin, PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ: Artykuł 1 Artykuł 3 Państwa Członkowskie przyznają okres karencji w odniesieniu do zbytu, składowania, wprowadzania do obrotu i wykorzys- tania istniejących zapasów, zgodnie z przepisami art. 4 ust. 6 dyrektywy 91/414/EWG, który jest możliwie najkrótszy i nie dłuższy niż 18 miesięcy od dnia notyfikacji niniejszej decyzji. Pirazofosu nie włącza się jako substancji czynnej do załącznika I do dyrektywy 91/414/EWG. Niniejsza decyzja skierowana jest do Państw Członkowskich. Artykuł 4 Artykuł 2 Sporządzono w Brukseli, dnia 9 marca 2000 r. Państwa Członkowskie zapewniają, aby: 1) zezwolenia na środki ochrony roślin zawierające pirazofos zostały cofnięte w okresie sześciu miesięcy od dnia notyfi- kacji niniejszej decyzji; W imieniu Komisji David BYRNE Członek Komisji (1) Dz. U. L 33 z 8. 2. 1979, str. 36


title: Voter turnout at regional and local elections in the European Union, 1990-99.


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-0790/00 från Rosa Miguélez Ramos (PSE) till kommissionen. Uppbyggnad av en hamn i Ría de Arousa (Spanien) utan miljökonsekvensbedömning.

eurovoc_concepts:
EU financing
Galicia
Spain
application of EU law
environmental impact
harbour installation
use of aid

text: 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/153 Tyv(cid:228)rr f(cid:246)rbis(cid:229)g denna nya pelare i den europeiska politiken den internationella brottsligheten i fr(cid:229)ga om (cid:246)vergrepp mot och handel med barn och kvinnor. Detta (cid:228)r en brottslighet som st(cid:228)ndigt h(cid:229)ller p(cid:229) att (cid:246)ka. Jag anser att det (cid:228)r fr(cid:229)ga om ett utbrett brott som hotar grunden f(cid:246)r det demokratiska samh(cid:228)lle som vi lever i. Ett f(cid:228)rskt fall handlar om en belgisk medborgare (Frans de Ryck) och portugisiska barn i den autonoma regionen Madeira. Detta fall illustrerar bristerna till f(cid:246)ljd av avsaknaden av ett r(cid:228)ttsligt samarbete i detta slag av situationer. Belgien v(cid:228)grade att portugisiska staten genom riks(cid:229)klagaren v(cid:228)grade ge r(cid:228)ttshj(cid:228)lp till offren. l(cid:228)mna ut den medborgare som anklagats f(cid:246)r brottet till Portugal, medan den Enligt uppgifter fr(cid:229)n pressen (DiÆrio de Not(cid:237)cias) var det endast med hj(cid:228)lp av en personlig insats fr(cid:229)n den portugisiska brottsofferjourens sida och st(cid:246)det fr(cid:229)n en portugisisk advokatbyr(cid:229) som man lyckades l(cid:246)sa problemet. Den anklagade har emellertid (cid:246)verklagat beslutet och offren vet inte vad resultatet kommer att bli. Anser inte r(cid:229)det att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att utvidga det r(cid:228)ttsliga samarbete som fastst(cid:228)llts i f(cid:246)rdraget om Europeiska unionen till att ocks(cid:229) omfatta internationella brott som ber(cid:246)r (cid:246)vergrepp mot och handel med minder(cid:229)riga och kvinnor? Svar (18 maj 2000) R(cid:229)det delar den (cid:228)rade parlamentsledamotens uppfattning om att man p(cid:229) ett effektivare s(cid:228)tt b(cid:246)r k(cid:228)mpa mot den internationella brottslighet som g(cid:228)ller (cid:246)vergrepp mot och handel med minder(cid:229)riga och kvinnor. I artikel 29 i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen, s(cid:229)som det (cid:228)ndrats genom Amsterdamf(cid:246)rdraget, n(cid:228)mns dessutom bland de medel som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att skapa ett omr(cid:229)de med frihet, s(cid:228)kerhet och r(cid:228)ttvisa, s(cid:228)rskilt kampen mot m(cid:228)nniskohandel samt brott mot barn. Europol har dessutom getts beh(cid:246)righet p(cid:229) det omr(cid:229)de som g(cid:228)ller barnpornografi (1). Det exempel som den (cid:228)rade parlamentsledamoten n(cid:228)mner r(cid:246)r en speciell situation inom utl(cid:228)mningsom- r(cid:229)det och styrs av den europeiska utl(cid:228)mningskonventionen av den 13 december 1957. De sk(cid:228)l som i det aktuella fallet har gjort att den beg(cid:228)rda utl(cid:228)mningen inte kunnat genomf(cid:246)ras, (cid:228)r att denna konvention g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r de kontraktsslutande parterna att v(cid:228)gra utl(cid:228)mna sina egna medborgare. Denna situation kan komma att (cid:228)ndras n(cid:228)r ratificering har skett av den konvention om utl(cid:228)mning mellan Europeiska unionens medlemsstater (2), d(cid:228)r medlemsstaterna uppmanas se (cid:246)ver sin nationella lagstiftning, och (cid:228)ven sin konsti- tutionella lagstiftning, p(cid:229) denna punkt. R(cid:229)det kommer dessutom inom kort att f(cid:246)resl(cid:229)s ett viktigt initiativ fr(cid:229)n Portugals sida, i syfte att f(cid:246)rb(cid:228)ttra offrens situation i brottm(cid:229)l. (1) R(cid:229)dets beslut av den 3 december 1999 (EGT C 26, 30. 1. 1999, s. 21). (2) EGT C 313, 23. 10. 1996, s. 11. (2000/C 374 E/182) SKRIFTLIG FR¯GA P-0790/00 fr(cid:229)n Rosa MiguØlez Ramos (PSE) till kommissionen (9 mars 2000) ˜mne: Uppbyggnad av en hamn i R(cid:237)a de Arousa (Spanien) utan milj(cid:246)konsekvensbed(cid:246)mning Uppbyggnaden i R(cid:237)a de Arousa (Pontevedra, Spanien) av en hamn f(cid:246)r kemisk industri och oljeindustri samt uppbyggnad av lager f(cid:246)r olja och petrokemiska produkter har v(cid:228)ckt protester bland befolkningen p(cid:229) grund av de ekologiska f(cid:246)ljderna f(cid:246)r hela kommunen. Det har inte genomf(cid:246)rts n(cid:229)gon milj(cid:246)konsekvensbed(cid:246)mning f(cid:246)r n(cid:229)got av dessa tv(cid:229) byggnadsprojekt. C 374 E/154 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 En sammanslutning som kallar sig plattformen f(cid:246)r f(cid:246)rsvar av R(cid:237)a de Arousa har f(cid:246)r kommissionen p(cid:229)talat ett eventuellt (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfarande r(cid:246)rande bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vissa offentliga och privata projekt (direktiv 85/337/EG) (1). Den spanska regeringen har inte h(cid:229)llit den tidsfrist som fastst(cid:228)llts f(cid:246)r inf(cid:246)rlivande av direktiv 97/11/EG (2) om (cid:228)ndring av direktiv 85/337/EG om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vissa offentliga och privata projekt. Efter den katastrof som nyligen intr(cid:228)ffade i och med oljetankern Erikas f(cid:246)rlisning har medborgarnas medvetenhet (cid:246)kat, och det st(cid:228)lls allt h(cid:246)gre krav p(cid:229) oss, i egenskap av medborgarnas f(cid:246)retr(cid:228)dare, n(cid:228)r det g(cid:228)ller milj(cid:246)fr(cid:229)gor. I detta sammanhang har parlamentet nyss antagit tv(cid:229) resolutioner (den 20 januari och den 2 mars 2000). I parlamentet har det talats mycket om samordning av den gemensamma milj(cid:246)politiken och annan gemensam politik, till exempel strukturfonderna. Var det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt med en milj(cid:246)konsekvensbed(cid:246)mning f(cid:246)r uppbyggnaden av ovann(cid:228)mnda hamnstruktu- rer? Kan kommissionen ange om dessa byggnadsprojekt har finansierats med gemenskapsmedel? I vilken omfattning och n(cid:228)r har detta i s(cid:229) fall skett? Vilka f(cid:246)retag har f(cid:229)tt st(cid:246)d? Vilken uppf(cid:246)ljning gjorde kommissionen av dessa projekt f(cid:246)r att de skulle uppfylla gemenskapens milj(cid:246)- krav? (1) EGT L 175, 5. 7. 1985, s. 40. (2) EGT L 73, 14. 3. 1997, s. 5. (2000/C 374 E/183) SKRIFTLIG FR¯GA E-0804/00 fr(cid:229)n Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) till kommissionen (16 mars 2000) ˜mne: Anl(cid:228)ggandet av beh(cid:229)llare f(cid:246)r brandfarligt avfall och kemikalier i hamnen i Vilagarcia de Arousa i Galicien utan milj(cid:246)konsekvensbeskrivning I hamnen i Vilagarcia de Arousa i Galicien har man med hj(cid:228)lp av EU-st(cid:246)d via Europeiska regionala utvecklingsfonden, ERUF, byggt en ny kaj d(cid:228)r man anlagt beh(cid:229)llare med en kapacitet p(cid:229) 80 000 m3 f(cid:246)r brandfarligt avfall och kemikalier, utan att en milj(cid:246)konsekvensbeskrivning gjorts i enlighet med direktiv 85/337/EG (1) och utan att r(cid:229)dets normer g(cid:228)llande st(cid:228)der respekterats. Anl(cid:228)ggningarna, som (cid:228)gs av f(cid:246)retagen Finsa och Foresa, ligger vid en flodmynning som (cid:228)r oerh(cid:246)rt k(cid:228)nslig f(cid:246)r de f(cid:246)roreningar som uppst(cid:229)r d(cid:229) dessa produkter bearbetas, och flodmynningen (cid:228)r ocks(cid:229) utsatt f(cid:246)r f(cid:246)roreningar vid eventuella olyckor som de fartyg som transporterar avfallen kan r(cid:229)ka ut f(cid:246)r. I Arousas flodmynning finns det m(cid:229)nga olika slag av skaldjur och i omr(cid:229)det produceras, bland annat, st(cid:246)rsta delen av de 300 000 ton bl(cid:229)musslor som (cid:229)rligen produceras i Galicien och som utg(cid:246)r 50 procent av v(cid:228)rldsproduktionen av musslor. Vid Arousas flodmynning lever 26 000 personer av fiske- och skaldjursverksamhet, medan det i de kemiska anl(cid:228)ggningarna p(cid:229) kajen endast kommer att inr(cid:228)ttas tre tj(cid:228)nster. Alla ber(cid:246)rda ekonomiska och sociala sektorer har protesterat mot dessa anl(cid:228)ggningar och har l(cid:228)mnat in flera klagom(cid:229)l till stadsfullm(cid:228)ktige, den galiciska och den spanska regeringen, och nu ocks(cid:229) till kommis- sionen f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att beh(cid:229)llarna tas i bruk. De regionala och centrala myndigheterna st(cid:246)djer sig felaktigt p(cid:229) det faktum att spanska regeringen inte respekterade best(cid:228)mmelserna i EG:s direktiv och att den demonstrativt inte brydde sig om att det var n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att g(cid:246)ra en utv(cid:228)rdering av milj(cid:246)konsekvenserna f(cid:246)r detta slag av anl(cid:228)ggningar f(cid:246)r lagring av olja och petrokemiska och kemiska produkter. Myndigheterna v(cid:228)grar att beakta den produktion som utg(cid:246)r den b(cid:228)sta garantin f(cid:246)r det nuvarande och framtida v(cid:228)lbefinnandet f(cid:246)r folket vid flodmynningen. De kommer att l(cid:229)ta arbetena forts(cid:228)tta och det finns en allvarlig risk f(cid:246)r att de verkligen s(cid:228)tter i ig(cid:229)ng, trots att det skulle vara olagligt och skada viktiga ekonomiska och sociala intressen f(cid:246)r de m(cid:229)nga m(cid:228)nniskor som ber(cid:246)rs. Det (cid:228)r ocks(cid:229) v(cid:228)rt att n(cid:228)mna att kommissionen nyligen v(cid:228)ckt (cid:229)tal mot den spanska staten vid domstolen f(cid:246)r att den inte respekterar direktiv 85/337/EG


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0657/00 af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen. Realøkonomi og finansøkonomi.

eurovoc_concepts:
EU policy
economic policy
financial policy

text: 26. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 26 E/81 (2001/C 26 E/099) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0654/00 af Marie-Noºlle Lienemann (PSE) til Kommissionen (9. marts 2000) Om: Europa stłtter ofre for forbrydelser Hvorledes agter Kommissionen at słrge for, at ofre for kriminelle handlinger hłres bedre, ledsages og stłttes og bliver tilgodeset b(cid:229)de under retsbehandlingen og i forbindelse med oprejsning, erstatning og menneskelig, social og psykologisk behandling i alle Den Europ(cid:230)iske Unions lande? Et s(cid:229)dan lłfte fra Kommissionen ville bidrage til at sikre navnlig ofrenes rettigheder som er en naturlig fłlge af den fri bev(cid:230)gelighed for personer, og til at udvikle borgernes Europa. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ant(cid:243)nio Vitorino (15. maj 2000) Kommissionen anfłrer i sin meddelelse med titlen »Ofre for kriminalitet i Den Europ(cid:230)iske Union (cid:129) Overvejelser om standarder og tiltag« (1), at b(cid:229)de med hensyn til hj(cid:230)lp til ofre for kriminalitet og til ofrenes adgang til og deres stilling i retssager, błr der overvejes en r(cid:230)kke skridt til at forbedre deres situation. Kommissionen vil p(cid:229) baggrund af reaktioner p(cid:229) meddelelsen og eksportr(cid:229)dgivning, som indhentes under en r(cid:230)kke arrangementer, der skal afholdes p(cid:229) europ(cid:230)isk plan i de kommende m(cid:229)neder, beslutte, hvilke tiltag der kr(cid:230)ves til at tackle dette vigtige anliggende. Kommissionen har med tilfredshed noteret sig, at Portugal allerede har taget initiativ til og foresl(cid:229)et en rammebeslutning om ofres stilling i kriminalretssager. Med hensyn til erstatning til ofre for forbrydelser bestr(cid:230)ber Kommissionen sig p(cid:229) den ene side p(cid:229) at f(cid:229) alle medlemsstaterne til at ratificere den europ(cid:230)iske konvention af 1983 om erstatning til ofre for voldsfor- brydelser og undersłger p(cid:229) den anden side spłrgsm(cid:229)let indg(cid:229)ende for at sikre, at ofrenes situation forbedres. (1) COM(1999) 349 final. (2001/C 26 E/100) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0657/00 af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen (9. marts 2000) Om: Realłkonomi og finansłkonomi Siden 1997 m(cid:229) finanskrisen forskellige steder i verden bedłmmes som udtryk for en krise inden for hele det internationale finans- og valutasystem, som risikerer at fłre til en sand implosion. De internationale institutioners manglende evne til at opfylde deres opgaver (jf. det seneste tilf(cid:230)lde i Rusland) og de bekymringer, som internationale łkonomiske eksperter offentligt har givet udtryk for (f. eks. Ernst Welteke fra Bundesbank og den tidligere forbundskansler Helmut Schmidt) fłrer til frygt for et finanskrak med negative virkninger ikke kun p(cid:229) błrserne men p(cid:229) hele łkonomien inden for den s(cid:229)kaldte »spekulations- luftboble«, som er skabt af en overvurdering af aktiekurserne. Med dollarens frakobling som guldvaluta (15. august 1971) er realłkonomien og finansłkonomien i de forlłbne 30 (cid:229)r blevet adskilt. Finans- łkonomi har fłrt til en gigantisk »spekulationsluftboble«, som har (cid:230)ndret verdensłkonomiens strukturer fuldst(cid:230)ndigt og har n(cid:229)et et omfang p(cid:229) mindst 300. 000 mia. dollars, hvilket svarer til et internationalt BNP p(cid:229) 40. 000 mia. dollars. Denne proces har f(cid:229)et łdel(cid:230)ggende virkninger for łkonomien og levestandarden blandt befolkningerne i udviklingslandene (f. eks. i Malaysia) og medfłrer ogs(cid:229) i industrilandene negative virkninger for produkti- onsniveauet og besk(cid:230)ftigelsessituationen. C 26 E/82 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 26. 1. 2001 Og alle foranstaltninger vedrłrende refinansiering af finansluftboblen gennem forhłjelser af likviditets- tilstrłmningen kan fłre til en inflationseksplosion for alle priser og ikke kun p(cid:229) v(cid:230)rdipapirer: 1. Deler Kommissionen den bekymring, der er kommet til udtryk fra forskellig side vedrłrende denne farlige situation? 2. Har den undersłgt muligheden for i systemet af genindfłre a) b) en forankring af v(cid:230)rdien af valutaerne til et reelt referencepunkt stłrre kontrol med handelssamkvem, som kan formindske de hidtil konstaterede negative fłlger? 3. Finder den det ikke hensigtsm(cid:230)ssigt at indfłre nye kreditmuligheder, specielt til udvikling af nye investeringer inden for realłkonomisektorerne? 4. T(cid:230)nker den p(cid:229) at fastl(cid:230)gge store infrastrukturprojekter af kontinental r(cid:230)kkevidde, hvor de nye teknologier og de nye resultater inden for videnskabelig forskning kan anvendes, og som kan bidrage til industriel genopbygning og fredeligt samarbejde mellem nationerne og befolkningerne? 5. Hvorfor tager Kommissionen ikke initiativ til at indkalde en ny international konference lig Bretton Woods-konferencen i 1944 med det form(cid:229)l at indfłre et nyt internationalt valutasystem, der gradvis kan afskaffe de mekanismer, som har fłrt til skabelsen af »spekulationsluftboblen«, og som kan iv(cid:230)rks(cid:230)tte programmer for at skabe et nyt opsving inden for realłkonomien? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira (2. maj 2000) Verdensłkonomien har i hłj grad nydt godt af liberaliseringer og łgede kapitaloverfłrsler. Denne udvikling giver mulighed for bedre ressourceallokering, dvs. en mere effektiv udnyttelse af opsparing til finansiering af produktionsfremmende investeringer, men den har ikke desto mindre samtidig medfłrt en łget ustabilitet, hvad disse overfłrsler ang(cid:229)r, og investorerne har udvist stadig stłrre interesse for risikobetonede investeringer, hvilket den i hvert fald i visse tilf(cid:230)lde opskruede v(cid:230)rdi, som visse v(cid:230)rdipa- pirer vurderes til p(cid:229) de internationale finansmarkeder, vidner om. Faren for finansielle kriser og eventuel spredning fortjener derfor al mulig opm(cid:230)rksomhed. Det er derfor vigtigt at tilpasse infrastrukturen i det internationale penge- og finanssystem til den nye situation, som internationaliseringen og den teknologiske og kvantitative udvikling af finansmarkederne har skabt. Alt i alt har de internationale finansinstitutioner p(cid:229) trods af visse fejl, som de imidlertid ikke altid har kunnet klandres for, fungeret udm(cid:230)rket i denne urolige periode. Verdensłkonomien har p(cid:229) trods af de senere (cid:229)rs finansielle kriser v(cid:230)ret i stłt fremgang, og de kriseramte lande er for stłrstedelens vedkommende n(cid:229)et op p(cid:229) den samme levestandard, som de havde fłr krisen. Desuden hviler deres łkonomier i dag p(cid:229) et sundere grundlag. Reformbestr(cid:230)belserne błr derfor i hłjere grad g(cid:229) i retning af at tilpasse institutionerne og den m(cid:229)de, de fungerer p(cid:229), til den nye situation og ikke mod opbygning af en helt ny struktur. Reformerne har indtil nu hovedsageligt v(cid:230)ret centreret omkring forbedring af informationen til marke- derne med henblik p(cid:229) at głre dem i stand til bedre at vurdere investeringernes risikograd og de forskellige łkonomiers sundhed. Endvidere hersker der bred enighed om de fordele, som visse systemer til begr(cid:230)ns- ning af kapitalindfłrsel, som f. eks. det chilenske, medfłrer. Derimod er systemer til kontrol med udfłrsel af kapital n(cid:230)sten altid ineffektive og endog skadelige. Det skal bem(cid:230)rkes, at en af grundene til den asiatiske krise var de involverede valutaers alt for fastl(cid:229)ste kurs. Det er derfor vigtigt at give valutakurserne mulighed for at justere sig, s(cid:229) l(cid:230)nge der best(cid:229)r v(cid:230)sentlige forskelle i udviklingsniveau og łkonomisk form(cid:229)en mellem landene. Reformerne er imidlertid langtfra tilendebragt. Det er fłrst og fremmest vigtigt, at den private sektor głr sig klart, at det er dens ansvar aktivt at medvirke til en lłsning p(cid:229) finansielle kriser. Dette błr fłrst og fremmest ske gennem overtalelse, men ogs(cid:229) ved indfłrelse af regler, der respekterer de markedsłkono- miske grundprincipper. Det er ogs(cid:229) vigtigt at głre sig klart, hvilke konsekvenser euroens indfłrelse f(cid:229)r for systemet. Euroen udgłr en ny kraftpol og giver mulighed for en bedre afbalancering af det internationale finans- og pengesystem, der hidtil har v(cid:230)ret domineret af den amerikanske dollar. Potentialet kan imidlertid kun udnyttes fuldt ud, hvis systemet hviler p(cid:229) en europ(cid:230)isk łkonomi, der er (cid:229)ben for nye teknologier og videnskabelige fremskridt. Der er ingen grund til her at komme ind p(cid:229) alle de initiativer, Kommissionen i den senere tid har taget inden for disse omr(cid:229)der. Derimod błr det understreges, at euroen burde głre det muligt for Europa i de internationale finansielle fora at spille den rolle, som dets łkonomisk styrke berettiger til


title: 2000/234/EG: Beschikking van de Commissie van 9 maart 2000 betreffende het niet opnemen van monolinuron als werkzame stof in bijlage I bij Richtlijn 91/414/EEG en tot intrekking van de toelating voor gewasbeschermingsmiddelen die deze werkzame stof bevatten (kennisgeving geschied onder nummer C(2000) 656) (Voor de EER relevante tekst)

text: L 73/18 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 22. 3. 2000 BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE van 9 maart 2000 betreffende het niet opnemen van monolinuron als werkzame stof in bĳlage I bĳ Richtlĳn 91/ 414/EEG en tot intrekking van de toelating voor gewasbeschermingsmiddelen die deze werkzame stof bevatten (kennisgeving geschied onder nummer C(2000) 656) (Voor de EER relevante tekst) (2000/234/EG) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Richtlĳn 91/414/EEG van de Raad van 15 juli 1991 betreffende het op de markt brengen van gewasbeschermings- middelen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Richtlĳn 97/73/EG van de Commissie (2), Gelet op Verordening (EEG) nr. 3600/92 van de Commissie van 11 december 1992 houdende bepalingen voor de uitvoe- ring van de eerste fase van het werkprogramma als bedoeld in artikel 8, lid 2, van Richtlĳn 91/414/EEG van de Raad betref- fende het op de markt brengen van gewasbeschermingsmid- delen (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1199/ 97 (4), en met name op artikel 7, lid 3 bis, onder b), Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) (4) (5) Bĳ Verordening (EG) nr. 933/94 van de Commissie (5), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2230/95 (6), is de lĳst van werkzame stoffen van gewasbeschermings- middelen vastgesteld, zĳn de voor de uitvoering van Verordening (EEG) nr. 3600/92 als rapporteur optre- dende lidstaten aangewezen, en zĳn voor iedere werk- zame stof de kennisgevers bekendgemaakt. Monolinuron is een van de 90 in de eerste fase van het in artikel 8, lid 2, van Richtlĳn 91/414/EEG van de Raad bedoelde werkprogramma te behandelen werkzame stoffen. Het Verenigd Koninkrĳk, de als rapporteur aangewezen lidstaat, heeft overeenkomstig artikel 7, lid 1, onder c), van Verordening (EEG) nr. 3600/92 zĳn verslag van de evaluatie van de door de enige kennisgever overeenkom- stig artikel 6, lid 1, van die verordening verstrekte gege- vens, op 30 april 1996 bĳ de Commissie ingediend. Het ingediende evaluatieverslag door de lidstaten en de Commissie is opnieuw bezien in het kader van het Permanent Plantenziektekundig Comité. Dit heeft op 20 juli 1999 overeenkomstig het bepaalde in artikel 7, lid 6, van Verordening (EEG) nr. 3600/92 geresulteerd in het bĳgewerkte evaluatieverslag inzake monolinuron van de Commissie. Uit de evaluaties is gebleken dat met de verstrekte gege- vens niet is aangetoond dat gewasbeschermingsmiddelen die de betrokken werkzame stof bevatten aan de eisen (1) PB L 230 van 19. 8. 1991, blz. 1. (2) PB L 353 van 24. 12. 1997, blz. 26. (3) PB L 366 van 15. 12. 1992, blz. 10. (4) PB L 170 van 28. 6. 1997, blz. 19. (5) PB L 107 van 28. 4. 1994, blz. 8. (6) PB L 225 van 22. 9. 1995, blz. 1. (6) (7) (8) (9) van artikel 5, lid 1, onder a) en b), en lid 2, onder b), van Richtlĳn 91/414/EEG voldoen. De enige kennisgever heeft de Commissie en de als rapporteur aangewezen lidstaat meegedeeld niet langer te zullen deelnemen aan het werkprogramma voor deze werkzame stof. De voor volledige inachtneming van Richtlĳn 91/414/EEG vereiste aanvullende informatie zal dan ook niet worden ingediend. Deze werkzame stof kan derhalve niet in bĳlage I bĳ Richtlĳn 91/414/EEG worden opgenomen. Overeenkomstig het bepaalde in artikel 4, lid 6, van Richtlĳn 91/414/EEG moet een gedoogperiode worden vastgesteld voor de verwĳdering, de opslag, het op de markt brengen of het gebruiken van de bestaande voor- raden. Deze beschikking vormt geen beletsel voor welke actie dan ook die de Commissie eventueel in een later stadium in het kader van Richtlĳn 79/117/EEG van de Raad (7) met betrekking tot deze werkzame stof wil ondernemen. (10) De in deze beschikking vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het Permanent Plantenziektekundig Comité, HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN: Artikel 1 Monolinuron wordt niet als werkzame stof in bĳlage I bĳ Richtlĳn 91/414/EEG opgenomen. Artikel 2 De lidstaten moeten ervoor zorgen dat: 1. de toelating van monolinuron bevattende gewasbescher- mingsmiddelen uiterlĳk zes maanden na de datum van kennisgeving van deze beschikking wordt ingetrokken; 2. met ingang van de datum van kennisgeving van deze beschikking geen monolinuron bevattende gewasbescher- mingsmiddelen meer worden toegelaten of de toelating voor dergelĳke gewasbeschermingsmiddelen niet meer wordt vernieuwd op grond van de in artikel 8, lid 2, van Richtlĳn 91/414/EEG vastgestelde afwĳkende maatregelen. (7) PB L 33 van 8. 2. 1979, blz. 36. 22. 3. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 73/19 Artikel 3 De lidstaten moeten overeenkomstig het bepaalde in artikel 4, lid 6, van Richtlĳn 91/414/EEG een zo kort mogelĳke termĳn (tot uiterlĳk 18 maanden na de datum van kennisgeving van deze beschikking) stellen voor de verwĳdering, de opslag, het verder op de markt brengen of het gebruik van de bestaande voorraden. Deze beschikking is gericht tot de lidstaten. Artikel 4 Gedaan te Brussel, 9 maart 2000. Voor de Commissie David BYRNE Lid van de Commissie


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0686/00 från Bárbara Dührkop Dührkop (PSE) till kommissionen. Statligt stöd som den spanska regeringen beviljat elsektorn.

eurovoc_concepts:
Spain
common commercial policy
control of State aid
electrical industry
privatisation

text: C 46 E/28 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/032) SKRIFTLIG FR¯GA E-0685/00 fr(cid:229)n Andrew Duff (ELDR) till kommissionen (9 mars 2000) ˜mne: Regeringskonferensen Vilka skillnader ser kommissionen mellan en (cid:148)(cid:246)ppen marknadsekonomi(cid:148) och en (cid:148)social marknads- ekonomi(cid:148)? Underst(cid:246)djer kommissionen en (cid:228)ndring av ordalydelsen i artiklarna 4 och 98? Svar fr(cid:229)n Pedro Solbes Mira p(cid:229) kommissionen v(cid:228)gnar (11 maj 2000) Skillnaden mellan en (cid:148)(cid:246)ppen marknadsekonomi(cid:148) och en (cid:148)social marknadsekonomi(cid:148) (cid:228)r enligt kommissionen att den f(cid:246)rra syftar p(cid:229) den r(cid:228)ttsliga och institutionella ramen f(cid:246)r olika marknader d(cid:228)r f(cid:246)retag konkurrerar med varandra, medan den senare betecknar en v(cid:228)gledande princip f(cid:246)r en ekonomiska politik som regeringarna kan vilja ansluta sig till. (cid:148)(cid:214)ppna marknader(cid:148) betyder att konkurrensen (cid:228)r fri och att n(cid:229)gra hinder inte finns f(cid:246)r deltagande. En (cid:148)social marknadsekonomi(cid:148) d(cid:228)remot (cid:228)r ett uttryck f(cid:246)r de politiska m(cid:229)len i artikel 2 i EG-f(cid:246)rdraget, n(cid:228)mligen att man skall fr(cid:228)mja en (cid:148)harmonisk, v(cid:228)l avv(cid:228)gd och h(cid:229)llbar utveckling av n(cid:228)ringslivet(cid:148) och en (cid:148)h(cid:246)g niv(cid:229) i fr(cid:229)ga om syssels(cid:228)ttning och socialt skydd(cid:148). Sj(cid:228)lvklart m(cid:229)ste man liksom inom alla andra politiska omr(cid:229)den uppn(cid:229) en balans mellan olika m(cid:229)l. Viktigt (cid:228)r dock att betona att det inte finns n(cid:229)gon mots(cid:228)ttning mellan en (cid:246)ppen marknadsekonomi och en str(cid:228)van efter att skapa en ekonomi med tydliga sociala dimensioner. Ordf(cid:246)randeskapets slutsatser fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)det i Lissabon den 23 och 24 mars 2000 visar att det finns en politisk str(cid:228)van efter enhetliga politiska och sociala m(cid:229)l. R(cid:229)det har beslutat att (cid:246)vervaka utvecklingen vad g(cid:228)ller socialskydd och social sammanh(cid:229)llning som en del i en bred satsning som (cid:228)ven omfattar syssels(cid:228)ttning, innovation och ekonomiska reformer. Detta (cid:228)r en bekr(cid:228)ftelse p(cid:229) m(cid:229)ls(cid:228)ttningen om ekonomisk framg(cid:229)ng och sammanh(cid:229)llning genom att formulera och arbeta f(cid:246)r politiska m(cid:229)l, j(cid:228)mf(cid:246)ra de b(cid:228)sta l(cid:246)sningarna och g(cid:246)ra benchmarking av strukturella indikatorer. H(cid:228)rav f(cid:246)ljer att de m(cid:229)l som fastslagits i artiklarna 4 och 98 (f. d. artiklarna 3a och 102a) i EG-f(cid:246)rdraget m(cid:229)ste betraktas inom EG-f(cid:246)rdraget som helhet och f(cid:246)ljaktligen ser kommissionen ingen anledning att (cid:228)ndra skrivningen i dessa artiklar. (2001/C 46 E/033) SKRIFTLIG FR¯GA E-0686/00 fr(cid:229)n BÆrbara D(cid:252)hrkop D(cid:252)hrkop (PSE) till kommissionen ˜mne: Statligt st(cid:246)d som den spanska regeringen beviljat elsektorn (9 mars 2000) T(cid:228)nker kommissionen godk(cid:228)nna det st(cid:246)d p(cid:229) 1,3 biljoner pesetas som beviljats de spanska elf(cid:246)retagen f(cid:246)r (cid:246)verg(cid:229)ngen till en fri marknad? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (18 april 2000) Som ett led i liberaliseringen av elmarknaden och till f(cid:246)ljd av Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 96/92/EG av den 19 december 1996 om gemensamma regler f(cid:246)r den inre marknaden f(cid:246)r el (1), har de spanska myndigheterna avsatt ungef(cid:228)r 1 300 000 miljoner ESP som kompensation f(cid:246)r kostnaderna f(cid:246)r (cid:246)verg(cid:229)ng till fri konkurrens. Den 29 januari 1999 anm(cid:228)lde de spanska myndigheterna dessa (cid:229)tg(cid:228)rder enligt 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/29 artikel 24. 1 i ovann(cid:228)mnda direktiv, i vilket det anges att (cid:148)de medlemsstater, i vilka drift(cid:229)taganden eller driftgarantier som getts f(cid:246)re ikrafttr(cid:228)dandet av detta direktiv inte kan uppfyllas till f(cid:246)ljd av best(cid:228)mmelserna i detta direktiv, kan ans(cid:246)ka om en (cid:246)verg(cid:229)ngsordning, vilken kan beviljas av kommissionen, med beaktande av bl. a. storleken p(cid:229) systemet i fr(cid:229)ga, systemets grad av sammanl(cid:228)nkning och elbranschens struktur. Kommissionen skall underr(cid:228)tta medlemsstaterna om dessa ans(cid:246)kningar innan den fattar beslut, med beaktande av respekten f(cid:246)r sekretess. Detta beslut skall offentligg(cid:246)ras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(cid:148). De spanska myndigheterna anm(cid:228)lde samtidigt dessa (cid:229)tg(cid:228)rder enligt villkoren i artikel 88. 3 (f. d. artikel 93) i EG-f(cid:246)rdraget (statligt st(cid:246)d). Den 8 juli 1999 beslutade kommissionen att dessa (cid:229)tg(cid:228)rder inte omfattades av artikel 24 i direktivet, utan borde unders(cid:246)kas mot bakgrund av reglerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d och s(cid:228)rskilt artikel 87. 3 c (f. d. artikel 92) i EG-f(cid:246)rdraget (2). De spanska myndigheterna framf(cid:246)rde en ogiltighetstalan mot detta beslut, som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande v(cid:228)ntar p(cid:229) ett avg(cid:246)rande fr(cid:229)n domstolen (3). Kommissionen unders(cid:246)ker ocks(cid:229) om (cid:228)rendet (cid:228)r ett icke-anm(cid:228)lt st(cid:246)d, eftersom (cid:229)tg(cid:228)rden b(cid:246)rjade g(cid:228)lla innan den anm(cid:228)lts enligt artikel 88. 3 i EG-f(cid:246)rdraget. Kommissionen kommer att fatta ett beslut s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt. (1) EGT L 27, 30. 1. 1997. (2) EGT L 319, 11. 12. 1999. (3) ˜rende C-369/99, Spanien mot kommissionen. (2001/C 46 E/034) SKRIFTLIG FR¯GA E-0701/00 fr(cid:229)n Francesco Turchi (UEN) till kommissionen (17 mars 2000) ˜mne: Best(cid:228)mmelser om information I direktiv 98/34/EG (1), (cid:228)ndrat genom parlamentets och r(cid:229)dets direktiv 98/48/EG (2) av den 20 juli 1998, f(cid:246)reskrivs ett informationsf(cid:246)rfarande betr(cid:228)ffande tekniska standarder och f(cid:246)reskrifter. I och med detta (cid:228)r alla medlemsstater skyldiga att fr(cid:229)n och med den 5 augusti 1999 meddela kommissionen n(cid:228)r de planerar nya f(cid:246)reskrifter f(cid:246)r informationssamh(cid:228)llets tj(cid:228)nster, detta f(cid:246)r att f(cid:246)rebygga hinder f(cid:246)r den fria r(cid:246)rligheten f(cid:246)r on-linetj(cid:228)nster. Om ett f(cid:246)rslag till nationella f(cid:246)reskrifter skulle antas utan att kommissionen meddelades p(cid:229) f(cid:246)rhand, skulle detta inneb(cid:228)ra att medlemsstaten i fr(cid:229)ga kr(cid:228)nkte gemenskapsr(cid:228)tten, oavsett inneh(cid:229)llet i den nationella lagstiftningen. Kan kommissionen mot bakgrund av detta tala om huruvida den italienska regeringen iakttog ovann(cid:228)mnda f(cid:246)rfarande n(cid:228)r den antog senatens lag nr 4197B (som g(cid:229)r under ben(cid:228)mningen (cid:148)par conditio(cid:148))? Om f(cid:246)rfarandet inte har iakttagits, kommer kommissionen d(cid:229) att inleda ett (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfa- rande mot medlemsstaten i fr(cid:229)ga? (1) EGT L 204, 21. 7. 1998, s. 37. (2) EGT L 217, 5. 8. 1998, s. 18. Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (27 april 2000) I svaren p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna P-1608/99 fr(cid:229)n Antonio Tajani (1) och E-1734/99 fr(cid:229)n Enrico Ferri (2) har kommissionen noterat att det tidigare f(cid:246)rekom best(cid:228)mmelser g(cid:228)llande informationssamh(cid:228)llets tj(cid:228)nster i det italienska lagf(cid:246)rslaget om politisk och valrelaterad information och reklam (den s. k. (cid:148)par condicio(cid:148)-lagen)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0680/00 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen. Valgte repræsentanters deltagelse i kontrol med de internationale institutioner.

eurovoc_concepts:
UNO
common foreign and security policy
competence of the Member States
interinstitutional relations
international organisation
parliament

text: C 53 E/16 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 2. 2001 Kommissionen har altid taget initiativer til at fremme beskyttelsen af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed under arbejdet, og i denne sammenh(cid:230)ng har R(cid:229)det vedtaget mere end 20 direktiver om sundhed og sikkerhed efter forslag fra Kommissionen. Disse direktiver skal medlemsstaterne oms(cid:230)tte i national lovgivning, og det er dem, der skal sikre en passende kontrol og overv(cid:229)gning af de p(cid:229)g(cid:230)ldende nationale bestemmelser. Derudover udvikler Kommissionen ikke-lovgivningsm(cid:230)ssige aktioner, der tager sigte p(cid:229) at bidrage til en forbedring af arbejdstagernes sundhed og sikkerhed og neds(cid:230)tte antallet af arbejdsulykker og erhvervs- sygdomme, og den tager i denne sammenh(cid:230)ng s(cid:230)rligt hensyn til sm(cid:229) og mellemstore virksomheder. Den udvikler eksempelvis aktioner til bevidstgłrelse af forskellige aktłrer p(cid:229) omr(cid:229)det, som tager sigte p(cid:229) at etablere en kultur for forebyggelse som den mest effektive metode til at skabe (cid:230)ndringer og udvikling p(cid:229) arbejdspladserne i dag. Visse af disse ikke-lovgivningsm(cid:230)ssige aktioner tager ligeledes sigte p(cid:229) udarbejdelse af praktiske vejledninger af fakultativ karakter, som giver mulighed for at n(cid:229) frem til en bedre forst(cid:229)else af de krav, der stilles i den nye, europ(cid:230)iske lovgivning. (1) Inden for rammerne af SEAT-statistikkerne etableres der statistikker for arbejdsulykker i fłlgende ni overordnede sektorer: landbrug, jagt, skovbrug (cid:129) industri og h(cid:229)ndv(cid:230)rk (cid:129) produktion og distribution af elektricitet, gas og vand (cid:129) byggefagene (cid:129) handel, automobilreparation og husholdningsartikler (cid:129) hotel og restaurant (cid:129) transport og kommunikation (cid:129) finansielle aktiviteter (cid:129) ejendomme, leje- og tjenesteydelser for virksomheder (hhv. brancherne A og D (cid:129) K i den systematiske fortegnelse over łkonomiske aktiviteter i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskaber (NACE)). (2001/C 53 E/018) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0680/00 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (9. marts 2000) Om: Valgte repr(cid:230)sentanters deltagelse i kontrol med de internationale institutioner Kan Kommissionen oplyse, hvorvidt der finder drłftelser sted med regeringer og parlamentariske grupper for at fremme en stłrre deltagelse af valgte repr(cid:230)sentanter med hensyn til kontrol med internationale institutioner, herunder De Forenede Nationer? Fłlger Kommissionen f. eks. Europa-Parlamentets forslag om at parlamenters miljłudvalg til at młdes med embedsm(cid:230)nd fra FN(cid:146)s Miljłagentur? indbyde form(cid:230)ndene i de nationale Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (5. maj 2000) Det spłrgsm(cid:229)l, som det (cid:230)rede medlem rejser med hensyn til folkevalgte repr(cid:230)sentanters kontrol med internationale institutioner, berłrer sager vedrłrende global forvaltning og reform af De Forenede Nationers system. Da F(cid:230)llesskabet ikke er medlem af De Forenede Nationer, er det et anliggende, hvor medlemsstaterne i fłrste r(cid:230)kke har et ansvar. Det (cid:230)rede medlem formodes at vide, at Kommissionen generelt tilskynder til t(cid:230)ttere kontakter mellem folkevalgte repr(cid:230)sentanter og ogs(cid:229) internationale organisa- tioner. Dette er ogs(cid:229) grundlaget for arrangementerne mellem Parlamentet, R(cid:229)det og Kommissionen om inddragelse af medlemmer af Parlamentet i internationale konferencer. (2001/C 53 E/019) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0681/00 af Glenys Kinnock (PSE) til Kommissionen (9. marts 2000) Om: NGO(cid:146)ernes deltagelse i drłftelserne om FN(cid:146)s fremtid Kommissionen bedes oplyse, hvilke forberedelser, der głres for at inddrage de sydlige NGO(cid:146)er og civile samfundsorganisationer i drłftelserne p(cid:229) FN(cid:146)s millennium-forum om det civile samfund i maj og FN(cid:146)s millennium-generalforsamling i september?


title: QUESTION ÉCRITE E-0650/00 posée par Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) à la Commission. Politique régionale.

eurovoc_concepts:
Structural Funds
eligibility criteria

text: C 46 E/26 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 13. 2. 2001 Les accords suivants ont ØtØ donnØs pour la mise sur le marchØ d(cid:146)organismes parents gØnØtiquement modifiØs, en vertu de la directive 90/220/CEE: les variØtØs Compa CB et Jordi CB par la dØcision 97/98/CE de la Commission (lignØe de ma(cid:239)s Novartis Bt-176), la variØtØ Chardon LL par la dØcision 98/293/CE de la Commission (lignØe de ma(cid:239)s AgrEvo T25) et la variØtØ Elgina par la dØcision 98/294/CE de la Commission (lignØe de ma(cid:239)s Monsanto 810). Sur cette base, trois (cid:201)tats membres (l(cid:146)Espagne et le Portugal pour Compa CB, l(cid:146)Espagne pour Jordi CB, les Pays-Bas pour Chardon LL et le Portugal pour Elgina) ont averti la Commission de l(cid:146)inclusion de ces variØtØs dans leurs catalogues nationaux conformØment aux dispositions de la directive 70/457/CEE pour la commercialisation de semences sur leurs territoires respectifs. En vertu des procØdures d(cid:146)admission effectuØes par les trois (cid:201)tats membres concernØs, ces variØtØs ont ØtØ soumises (cid:224) des essais sur site. La libre commercialisation de telles semences (cid:224) travers la CommunautØ nØcessiterait, en vertu de la mŒme directive, l(cid:146)inclusion des quatre variØtØs dans le catalogue commun des variØtØs des espŁces de plantes agricoles. Cependant, l(cid:146)admission initiale des variØtØs Compa CB et Elgina dans le catalogue national portugais a ØtØ suspendue par une dØcision du ministŁre de l(cid:146)agriculture portugais, datØe du 27 dØcembre 1999. Par consØquent, la variØtØ Elgina n(cid:146)est plus Øligible actuellement, que ce soit pour l(cid:146)insertion dans le catalogue commun ou pour la commercialisation dans la CommunautØ. Ceci ne s(cid:146)applique pas (cid:224) la variØtØ Compa CB du fait de son admission par l(cid:146)Espagne. (cid:192) l(cid:146)heure actuelle, des discussions sont en cours avec les (cid:201)tats membres en vue d(cid:146)apporter une solution cohØrente (cid:224) tous les aspects liØs (cid:224) la commercialisation d(cid:146)organismes gØnØtiquement modifiØs. Par consØquent, (cid:224) ce stade, la Commission n(cid:146)a pas terminØ l(cid:146)examen visant (cid:224) dØterminer si les trois variØtØs restantes remplissent les conditions pour Œtre incluses dans le catalogue commun. Le comitØ permanent des semences et plants agricoles, horticoles et forestiers a ØtØ informØ en consØquence. (1) (2) JO L 117 du 8. 5. 1990. JO L 225 du 12. 10. 1970. (2001/C 46 E/030) QUESTION (cid:201)CRITE E-0650/00 posØe par Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Politique rØgionale (9 mars 2000) Lors de son intervention devant la commission de la politique rØgionale, M. Landaburu a fait observer que pour amØliorer la situation et Œtre plus performant, il convenait de modifier ou d(cid:146)Ølargir les critŁres et de ne pas prendre le PIB par habitant comme seul indicateur. Quels autres critŁres devraient Œtre incorporØs? A-t-il dØj(cid:224) ØtØ statuØ sur ces nouveaux indicateurs? Quand cette dØcision devrait-elle Œtre adoptØe? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (31 mars 2000) Le rŁglement (CE) no 1260/1999 du Conseil du 21 juin 1999, portant dispositions gØnØrales des Fonds structurels (1) fait rØfØrence, (cid:224) l(cid:146)article 3, au produit intØrieur brut (PIB) par habitant. Cet article stipule que les rØgions concernØes par l(cid:146)objectif 1 (rØgions en retard de dØveloppement) sont des rØgions de niveau NUTS II dont le PIB par habitant, mesurØ en standards de pouvoir d(cid:146)achat et calculØ au 26 mars 1999 (cid:224) partir des donnØes communautaires des trois derniŁres annØes disponibles, est infØrieur (cid:224) 75 % de la moyenne communautaire. 13. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 46 E/27 Le produit intØrieur brut rØgional est un indicateur synthØtique de l(cid:146)activitØ de production dans une rØgion. Il est donc bien adaptØ (cid:224) la mesure du niveau de dØveloppement Øconomique des rØgions. Le critŁre du PIB par habitant exprimØ en standard de pouvoir d(cid:146)achat et calculØ au niveau NUTS II est d(cid:146)ailleurs utilisØ depuis 1988 pour dØterminer l(cid:146)ØligibilitØ des rØgions (cid:224) l(cid:146)objectif 1. ConformØment aux dispositions de l(cid:146)article 3 du rŁglement prØcitØ, la liste des rØgions Øligibles (cid:224) l(cid:146)objectif 1 a ØtØ dØcidØe par la Commission le 1er juillet 1999. Cette liste restera valable jusqu(cid:146)au 31 dØcembre 2006. Dans ces conditions, la Commission n(cid:146)a pas l(cid:146)intention de proposer pour la pØriode 2000-2006 des critŁres d(cid:146)ØligibilitØ (cid:224) l(cid:146)objectif 1 diffØrents de ceux adoptØs par le Conseil avec l(cid:146)accord du Parlement. Par ailleurs, la rØpartition des enveloppes financiŁres entre rØgions Øligibles (cid:224) l(cid:146)objectf 1 fait entrer en ligne de compte d(cid:146)autres critŁres que le PIB rØgional par habitant, en particulier le taux de ch(cid:244)mage. La Commission rappelle (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire que, dans le contexte de l(cid:146)objectif 2 (rØgions en reconversion), l(cid:146)article 4 du mŒme rŁglement prØvoit un certain nombre de critŁres autres que le niveau de PIB par habitant qui peuvent Œtre utilisØs pour justifier l(cid:146)ØligibilitØ des zones proposØes. (1) JO L 161 du 26. 6. 1999. (2001/C 46 E/031) QUESTION (cid:201)CRITE E-0655/00 posØe par Michel Rocard (PSE) au Conseil (13 mars 2000) Objet: Convention de l(cid:146)Organisation Internationale du Travail (OIT) sur «les pires formes de travail des enfants (no 182)» L(cid:146)OIT a adoptØ, en juin 1999, une nouvelle convention sur «les pires formes de travail des enfants (no 182)». Quels sont les (cid:201)tats membres ayant ratifiØ cette convention? La PrØsidence actuelle du Conseil envisage-t-elle des mesures visant (cid:224) encourager la ratification de cette convention par tous les (cid:201)tats membres, et ce dans les meilleurs dØlais? RØponse (10 juillet 2000) (cid:192) la fin du mois de mars 2000, le Royaume-Uni, la Finlande et l(cid:146)Irlande avaient ratifiØ la convention en question. En outre, deux autres (cid:201)tats europØens et sept (cid:201)tats non europØens l(cid:146)avaient ratifiØe. En Espagne, l(cid:146)instrument de ratification se trouve devant le Parlement. La PrØsidence souligne qu(cid:146)il importe que cette convention soit ratifiØe par un aussi grand nombre d(cid:146)(cid:201)tats que possible, rappelant son adoption unanime exceptionnelle en 1999 par la ConfØrence internationale du travail et le r(cid:244)le important qu(cid:146)elle est appelØe (cid:224) jouer dans le cadre des efforts dØployØs en vue d(cid:146)amØliorer la situation des enfants dans le monde. Par consØquent, la PrØsidence, bien qu(cid:146)elle soit consciente des diffØrences existant entre les (cid:201)tats membres en ce qui concerne leurs procØdures de ratification, utilisera tous les moyens dont elle dispose pour insister auprŁs d(cid:146)eux sur la nØcessitØ et l(cid:146)importance de ratifier dŁs que possible cette importante convention


title: WRITTEN QUESTION E-0672/00 by Mauro Nobilia (UEN) to the Commission. Protection from asbestos for workers in the air and sea transport sectors.

eurovoc_concepts:
Italy
asbestos
carcinogenic substance
crew
health risk
national implementing measure
occupational health

text: 21. 11. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 330 E/201 The Commission is perfectly well aware that mopeds are treated differently in Spain according as they have two, three or even four wheels. Where VAT is concerned, two and three-wheel mopeds with a capacity of less than 50 cubic centimetres (cc) are taxed at a reduced rate, otherwise the standard rate is applied. Since mopeds do not figure among those goods which may benefit from a reduced rate listed in Annex H of the Council(cid:146)s Sixth Directive 77/388/CEE, of 17 May 1977 concerning the harmonisation of Member States(cid:146) laws on turnover taxes (cid:129) Common system of value added tax: uniform basis of assessment (1) (cid:129) the Commission will consider whether it might be useful to initiate proceedings on this matter in the context of article 226 (formerly article 169) of the EC treaty. The special tax imposed by Spain on certain means of transport is collected whenever a vehicle, whether new or secondhand, is definitively registered for the first time in Spain. Certain categories of vehicle, among them two and three-wheel mopeds with a capacity of no more than 250 cc, are exempted from this rule. The registration of light quadricycles is, however, subject to the tax. Since the tax is not itself subject to harmonisation at the European level, Spain is free to choose the categories of vehicle to which it applies. (1) OJ L 145, 13. 6. 1977. (2000/C 330 E/232) WRITTEN QUESTION E-0672/00 by Mauro Nobilia (UEN) to the Commission (9 March 2000) Subject: Protection from asbestos for workers in the air and sea transport sectors In 1990 the Council adopted Directive 90/394/EEC (1) on the protection of workers from the risks related to exposure to carcinogens at work, implementing the framework Council Directive 89/391/EEC (2) on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of workers at work and applying to all sectors of public and private activity. In Italy, Article 2 of law 277/91, which was adopted in application of Directives 80/1107/EEC (3), 82/605/ EEC (4), 83/477/EEC (5), 86/188/EEC (6) and 88/642/EEC (7) on the protection of workers from the risks related to exposure to chemical, physical and biological agents at work, excluded from its scope workers in the air and sea transport sectors on the grounds that they would be protected by ad hoc national legislation to be introduced at a later date. However, the Italian Government has not yet adopted specific legislation on the protection of workers in the air and sea transport sectors from exposure to carcinogens. Will the Commission therefore establish whether the above information is correct? it examine whether Article 2 of Italian law 277/91, excluding certain categories of worker and Will thereby depriving them of the appropriate protection, is contrary to Community legislation in force on the protection of workers? If necessary, will it call on the Italian Government to transpose Community directives 90/394/EEC and 89/391/EEC, which are designed to protect all workers, including those in the air and sea transport sectors, from the risks related to exposure to carcinogens at work? (1) OJ L 196, 26. 7. 1990, p. 1. (2) OJ L 183, 29. 6. 1989, p. 1. (3) OJ L 327, 3. 12. 1980, p. 8. (4) OJ L 247, 23. 8. 1982, p. 12. (5) OJ L 263, 24. 9. 1983, p. 25. (6) OJ L 137, 24. 5. 1986, p. 28. (7) OJ L 356, 24. 12. 1988, p. 74. C 330 E/202 Official Journal of the European Communities EN 21. 11. 2000 Answer given by Mrs Diamantopoulou on behalf of the Commission (19 April 2000) The Commission does not fully agree with the views expressed by the Honourable Member for the following reasons. Council Directive 90/394/EEC of 28 June 1990 on the protection of workers from the risks related to exposure to carcinogens at work, being an individual directive pursuant to framework Council Directive 89/391/EEC of 12 June 1989 on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of workers at work, applies to all sectors of activity, whether public or private, with very specific exceptions in certain public service activities. The air and sea transport sectors are covered by Directive 90/394/EEC. Taking into consideration the adoption of Commission Directive 91/632/EEC of 28 October 1991 (1) adapting to technical progress for the fifteenth time Council Directive 67/548/EEC on the approximation of the laws, regulations and administrative provisions relating to the classification, packaging and labelling of dangerous substances (2), all forms of asbestos have been classified as carcinogens at Community level and consequently are covered by the scope of Directive 90/394/EEC. The exclusion of certain categories of workers from the scope of Law 277/91 is in accordance with the provisions of Directives 80/1107/EEC, 82/605/EEC, 83/477/EEC, 86/188/EEC and 88/642/EEC. This does not mean, however, that workers in the air and sea transport sectors are deprived of protection from exposure to carcinogens. They are covered by the legislation which transposes Directive 90/394/EEC into Italian law. The Commission would like to point out to the Honourable Member that Directives 90/394/EEC and 89/391/EEC were transposed into Italian law by Legislative Decree No 626 of 19 September 1994 and that this decree(cid:146)s scope does not exclude workers in the air and sea transport sectors. (1) OJ L 338, 10. 12. 1991. (2) OJ 196, 16. 8. 1967; OJ L 327, 3. 12. 1980; OJ L 247, 23. 8. 1982; OJ L 263, 24. 9. 1983; OJ L 137, 24. 5. 1986; OJ L 356, 24. 12. 1988. (2000/C 330 E/233) WRITTEN QUESTION P-0675/00 by JosØ PomØs Ruiz (PPE-DE) to the Commission (29 February 2000) Subject: The length of time ECHO has had no Director It has been obvious that a new Director of ECHO would need to be appointed ever since it was announced that Mr Alberto Navarro was to join Mr Javier Solana(cid:146)s private office. Why has the new Commissioner, Mr Nielson, taken so long to suggest an appointee, and why is it that the appointed candidate has not yet taken up his duties? Answer given by Mr Nielson on behalf of the Commission (21 March 2000) Mr Alberto Navarro, former Director of the European Community Humanitarian Office (ECHO), was invited to take up his new duties as head of Mr Solana(cid:146)s private office on 1 October 1999. In accordance with the relevant administrative procedures, Mr Sabato Della Monica was made acting director of ECHO with effect from 1 October 1999 until such time as a permanent appointment was made


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0650/00 från Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) till kommissionen. Regionalpolitik.

text: C 46 E/26 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 Medgivande f(cid:246)r utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden av genetiskt modifierade moderorganismer har i enlighet med direktiv 90/220/EEG getts f(cid:246)r sorterna Compa CB och Jordi CB genom kommissionens beslut 97/98/EG (majslinjen Novartis Bt-176), sorten Chardon LL genom kommissionens beslut 98/293/EG (majslinjen AgrEvo T25) och sorten Elgina genom kommissionens beslut 98/294/EG (majslinjen Monsanto 810). P(cid:229) grundval av detta har tre medlemsstater (Spanien och Portugal f(cid:246)r Compa CB, Spanien f(cid:246)r Jordi CB, Nederl(cid:228)nderna f(cid:246)r Chardon LL och Portugal f(cid:246)r Elgina) meddelat kommissionen sitt medgivande att uppta dessa majssorter i sina nationella listor i enlighet med direktiv 70/457/EEG f(cid:246)r saluf(cid:246)ring av uts(cid:228)de inom det egna territoriet. Under f(cid:246)rfarandena f(cid:246)r godk(cid:228)nnande i de tre medlemsstaterna har majssorterna studerats i f(cid:228)ltf(cid:246)rs(cid:246)k. F(cid:246)r att s(cid:229)dant uts(cid:228)de fritt skall kunna saluf(cid:246)ras i hela gemenskapen kr(cid:228)vs dock, enligt samma direktiv, att dessa fyra sorter tas upp i den gemensamma sortlistan f(cid:246)r arter av lantbruksv(cid:228)xter. Emellertid har det ursprungliga godk(cid:228)nnandet av sorterna Compa CB och Elgina i den portugisiska nationella listan tagits tillbaka genom ett beslut av det portugisiska jordbruksministeriet av den 27 decem- ber 1999. P(cid:229) grund av detta kan sorten Elgina inte l(cid:228)ngre komma i fr(cid:229)ga f(cid:246)r inf(cid:246)rande i den gemensamma listan f(cid:246)r saluf(cid:246)ring i gemenskapen. Detta g(cid:228)ller dock inte sorten Compa CB, eftersom den (cid:228)r godk(cid:228)nd i Spanien. Diskussioner p(cid:229)g(cid:229)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande med medlemsstaterna f(cid:246)r att komma fram till en f(cid:246)rnuftig l(cid:246)sning som tar h(cid:228)nsyn till alla aspekter som r(cid:246)r saluf(cid:246)ring av genetiskt modifierade produkter. Kommissionen har d(cid:228)rf(cid:246)r i detta skede inte avslutat utredningen av huruvida de (cid:246)vriga tre sorterna skall tas upp i den gemensamma listan. St(cid:228)ndiga kommittØn f(cid:246)r uts(cid:228)de och uppf(cid:246)r(cid:246)kningsmaterial f(cid:246)r jordbruk, tr(cid:228)dg(cid:229)rds- n(cid:228)ring och skogsbruk har informerats i vederb(cid:246)rlig ordning. (1) EGT L 117, 8. 5. 1990. (2) EGT L 225, 12. 10. 1970. (2001/C 46 E/030) SKRIFTLIG FR¯GA E-0650/00 fr(cid:229)n Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) till kommissionen (9 mars 2000) ˜mne: Regionalpolitik Under sitt framtr(cid:228)dande inf(cid:246)r utskottet f(cid:246)r regionalpolitik sade Landaburu att man f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra och effektivisera regionalpolitiken m(cid:229)ste (cid:228)ndra eller ut(cid:246)ka nuvarande kriterier och inte l(cid:228)ngre ha BNP per inv(cid:229)nare som enda kriterium. Vilka andra kriterier anser kommissionen b(cid:246)r uppst(cid:228)llas? Har det redan fattats beslut om dessa nya kriterier? N(cid:228)r har man t(cid:228)nkt anta detta beslut? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (31 mars 2000) I r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser f(cid:246)r strukturfon- derna, (1) h(cid:228)nvisas i artikel 3 till bruttonationalprodukten (BNP) per capita. I denna artikel anges att de regioner som ber(cid:246)rs av m(cid:229)l 1 (regioner som utvecklas l(cid:229)ngsammare) (cid:228)r regioner p(cid:229) NUTS II-niv(cid:229) vilkas BNP per capita m(cid:228)tt i k(cid:246)pkraft och ber(cid:228)knad p(cid:229) de senaste tre (cid:229)rens siffror, som finns tillg(cid:228)ngliga den 26 mars 1999, (cid:228)r l(cid:228)gre (cid:228)n 75 % av gemenskapens genomsnitt. 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/27 Den regionala bruttonationalprodukten (cid:228)r en indikator som sammanfattar produktionsaktiviteten i en region. Den (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r l(cid:228)mplig att anv(cid:228)nda f(cid:246)r att m(cid:228)ta regionernas ekonomiska utvecklingsniv(cid:229). Kriteriet BNP per capita uttryckt i k(cid:246)pkraftsstandard och ber(cid:228)knat p(cid:229) NUTS II-niv(cid:229) har f(cid:246)r (cid:246)vrigt anv(cid:228)nts sedan 1988 f(cid:246)r att best(cid:228)mma vilka regioner som (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigade inom m(cid:229)l 1. I enlighet med artikel 3 i ovann(cid:228)mnda f(cid:246)rordning fastst(cid:228)llde kommissionen den 1 juli 1999 f(cid:246)rteckningen (cid:246)ver de regioner som (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigade inom m(cid:229)l 1. Denna f(cid:246)rteckning g(cid:228)ller till och med 31 december 2006. Kommissionen har mot denna bakgrund inte f(cid:246)r avsikt att f(cid:246)r perioden 2000(cid:141)2006 f(cid:246)resl(cid:229) n(cid:229)gra andra kriterier f(cid:246)r r(cid:228)tten till st(cid:246)d inom m(cid:229)l 1 (cid:228)n de som antagits av r(cid:229)det med parlamentets samtycke. Vid f(cid:246)rdelningen av de ekonomiska medlen mellan st(cid:246)dber(cid:228)ttigade regioner inom m(cid:229)l 1 tar man dessutom h(cid:228)nsyn till andra kriterier (cid:228)n regional BNP per capita, i synnerhet arbetsl(cid:246)shetsgraden. Kommissionen erinrar ledamoten om att vad g(cid:228)ller m(cid:229)l 2 (regioner med strukturella problem) anges i artikel 4 i samma f(cid:246)rordning ett antal kriterier ut(cid:246)ver BNP per capita som kan anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att avg(cid:246)ra om de f(cid:246)reslagna omr(cid:229)dena (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigade. (1) EGT L 161, 26. 6. 1999. (2001/C 46 E/031) SKRIFTLIG FR¯GA E-0655/00 fr(cid:229)n Michel Rocard (PSE) till r(cid:229)det (13 mars 2000) ˜mne: Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention om de v(cid:228)rsta formerna av barnarbete (nr 182) ILO antog i juni 1999 en ny konvention om de v(cid:228)rsta formerna av barnarbete (nr 182). Vilka medlemsstater har ratificerat denna konvention? Har r(cid:229)dets nuvarande ordf(cid:246)randeland f(cid:246)r avsikt att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att uppmana samtliga medlemsstater att ratificera denna konvention och detta s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt? Svar (10 juli 2000) I slutet av mars 2000 hade F(cid:246)renade kungariket, Finland och Irland ratificerat konventionen i fr(cid:229)ga. Dessutom hade den ratificerats av tv(cid:229) andra europeiska stater och av sju icke-europeiska stater. I Spanien (cid:228)r ratificeringsinstrumentet under behandling i parlamentet. Ordf(cid:246)randeskapet understryker vikten av att denna konvention ratificeras av s(cid:229) m(cid:229)nga stater som m(cid:246)jligt och erinrar om det unika enh(cid:228)lliga antagandet av den vid Internationella arbetsorganisationens konferens 1999 och dess stora betydelse i str(cid:228)vandena att f(cid:246)rb(cid:228)ttra f(cid:246)rh(cid:229)llandena f(cid:246)r v(cid:228)rldens barn. F(cid:246)ljaktligen kommer ordf(cid:246)randeskapet att anv(cid:228)nda alla de medel det har till sitt f(cid:246)rfogande f(cid:246)r att f(cid:246)r medlemsstaterna betona n(cid:246)dv(cid:228)ndigheten och betydelsen av att denna viktiga konvention ratificeras s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt, (cid:228)ven om det (cid:228)r medvetet om skillnaderna mellan medlemsstaterna n(cid:228)r det g(cid:228)ller ratificerings- f(cid:246)rfarande


title: 2000/234/EG: Entscheidung der Kommission vom 9. März 2000 über die Nichtaufnahme von Monolinuron in Anhang I der Richtlinie 91/414/EWG des Rates und die Aufhebung der Zulassungen für Pflanzenschutzmittel mit diesem Wirkstoff (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(2000) 656) (Text von Bedeutung für den EWR)

text: L 73/18 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 22. 3. 2000 ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 9. März 2000 über die Nichtaufnahme von Monolinuron in Anhang I der Richtlinie 91/414/EWG des Rates und die Aufhebung der Zulassungen für Pflanzenschutzmittel mit diesem Wirkstoff (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(2000) 656) (Text von Bedeutung für den EWR) (2000/234/EG) DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Richtlinie 91/414/EWG des Rates vom 15. Juli 1991 über das Inverkehrbringen von Pflanzenschutzmitteln (1), zuletzt geändert durch die Richtlinie 97/73/EG der Kommis- sion (2), gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3600/92 der Kommis- sion vom 11. Dezember 1992 mit Durchführungsbestim- mungen für die erste Stufe des Arbeitsprogramms gemäß Artikel 8 Absatz 2 der Richtlinie 91/414/EWG des Rates über das Inverkehrbringen von Pflanzenschutzmitteln (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1199/97 (4), insbeson- dere auf Artikel 7 Absatz 3a Buchstabe b), in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) (4) Mit der Verordnung (EG) Nr. 933/94 der Kommis- sion (5), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2230/95 (6), wurden die Wirkstoffe von Pflanzenschutz- mitteln festgesetzt, die berichterstattenden Mitglied- staaten zur Durchführung der Verordnung (EWG) Nr. 3600/92 bestimmt für die einzelnen Wirkstoffe identifiziert. sowie die Antragsteller Monolinuron ist einer der 90 Wirkstoffe, die im Rahmen der ersten Stufe des Arbeitsprogramms gemäß Artikel 8 Absatz 2 der Richtlinie 91/414/EWG geprüft wurden. Gemäß Artikel 7 Absatz 1 Buchstabe c) der Verordnung (EWG) Nr. 3600/92 hat das Vereinigte Königreich als berichterstattender Mitgliedstaat der Kommission am 30. April 1996 einen Bericht über seine Bewertung der Informationen zugeleitet, die von dem Antragsteller gemäß Artikel 6 Absatz 1 der genannten Verordnung übermittelt worden waren. Der übermittelte Bericht wurde von den Mitgliedstaaten und der Kommission im Ständigen Ausschuß für Pflan- zenschutz geprüft. Diese Prüfung wurde am 20. Juli 1999 mit einem Beurteilungsbericht für Monolinuron gemäß Artikel 7 Absatz 6 der Verordnung (EWG) Nr. 3600/92 abgeschlossen. (5) Wie aus den Bewertungen hervorging, reichten die über- mittelten Informationen nicht aus um nachzuweisen, daß Pflanzenschutzmittel mit dem betreffenden Wirk- (1) ABl. L 230 vom 19. 8. 1991, S. 1. (2) ABl. L 353 vom 24. 12. 1997, S. 26. (3) ABl. L 366 vom 15. 12. 1992, S. 10. (4) ABl. L 170 vom 28. 6. 1997, S. 19. (5) ABl. L 107 vom 28. 4. 1994, S. 8. (6) ABl. L 225 vom 22. 9. 1995, S. 1. stoff die Anforderungen gemäß Artikel 5 Absatz 1 Buch- staben a) und b) und Artikel 5 Absatz 2 Buchstabe b) der Richtlinie 91/414/EWG erfüllen. Der Antragsteller hat der Kommission und dem bericht- erstattenden Mitgliedstaat mitgeteilt, daß er künftig nicht mehr an dem Arbeitsprogramm für diesen Wirkstoff teilnehmen will. Somit werden keine weiteren Informa- tionen zur Erfüllung der Anforderungen der Richtlinie 91/414/EWG übermittelt. Dieser Wirkstoff kann daher nicht Richtlinie 91/414/EWG aufgenommen werden. in Anhang I der Es ist eine Frist einzuräumen, um die Beseitigung, die Lagerung, den Absatz bzw. die Verwendung bestehender Lagervorräte gemäß Artikel 4 Absatz 6 der Richtlinie 91/414/EWG zu ermöglichen. Diese Entscheidung greift nicht etwaigen Maßnahmen vor, welche die Kommission in bezug auf diesen Wirk- stoff im Rahmen der Richtlinie 79/117/EWG des Rates (7) zu einem späteren Zeitpunkt treffen wird. (6) (7) (8) (9) (10) Die in dieser Entscheidung vorgesehenen Maßnahmen Ständigen entsprechen Stellungnahme der Ausschusses für Pflanzenschutz — des HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 Monolinuron wird nicht als Wirkstoff in Anhang I der Richt- linie 91/414/EWG aufgenommen. Artikel 2 Die Mitgliedstaaten stellen folgendes sicher: 1. Alle Zulassungen für Pflanzenschutzmittel mit Monolinuron werden innerhalb von sechs Monaten ab dem Datum der Notifizierung dieser Entscheidung aufgehoben. 2. Ab dem Datum der Notifizierung dieser Entscheidung werden Zulassungen für Pflanzenschutzmittel mit Minoli- nuron aufgrund der Ausnahmeregelung gemäß Artikel 8 Absatz 2 der Richtlinie 91/414/EWG weder erteilt noch erneuert. (7) ABl. L 33 vom 8. 2. 1979, S. 36. 22. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 73/19 Artikel 3 Die Mitgliedstaaten räumen gemäß Artikel 4 Absatz 6 der Richtlinie 91/414/EWG eine Frist für die Beseitigung, die Lagerung, den Absatz bzw. die Anwendung bestehender Lagervorräte ein, die so kurz wie möglich sein muß und nicht länger als 18 Monate ab dem Datum der Notifizierung dieser Entscheidung sein darf. Diese Entscheidung ist an alle Mitgliedstaaten gerichtet. Artikel 4 Brüssel, den 9. März 2000 Für die Kommission David BYRNE Mitglied der Kommission