title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0964/00 af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen. UICN's Middelhavskontors placering i Malaga.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
European Commissioner
Mediterranean Sea
environmental protection
international organisation
official visit
seat of institution

text: C 53 E/48 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 2. 2001 Har Kommissionen undersłgt lłsningsmodeller, som vil głre det muligt at skabe overensstemmelse mellem den helt nłdvendige miljłbeskyttelse og fastholdelse af omr(cid:229)dets befolkning? Mener Kommissionen ikke, at det ville v(cid:230)re rimeligt at holde de landbrugere skadeslłse, som af miljł- hensyn m(cid:229) give afkald p(cid:229) at indfłre kunstvanding p(cid:229) deres arealer? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (10. maj 2000) Den nye politik for udviklingen af landdistrikterne, som R(cid:229)det vedtog i juni 1999, sigter p(cid:229) at skabe et sammenh(cid:230)ngende og b(cid:230)redygtigt grundlag, som kan sikre landdistrikternes fremtid og medvirke til bevarelse og skabelse af besk(cid:230)ftigelse, og som samtidig tager hensyn til miljłkravene. De v(cid:230)sentligste elementer i denne udvikling er en styrkelse af landbrugs- og skovbrugssektoren, en forbedring af konkurrenceevnen i landdistrikterne og en bevarelse af miljłet og kulturv(cid:230)rdierne i landdistrikterne. investeringsstłtte til Blandt de strukturelle foranstaltninger omfattet af R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1257/1999 om stłtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) (1) findes f. eks. landbrugsbedrifter med henblik p(cid:229) bevarelse af det naturlige miljł, udligningsgodtgłrelse til ugunstigt stillede omr(cid:229)der og omr(cid:229)der med miljłrestriktioner, stłtteordning for miljłvenligt landbrug samt stłtte til landbrugsm(cid:230)ssig virksomhed og aktiviteter i landdistrikterne inden for miljłbeskyttelse. Hvad udligningsgodtgłrelsen n(cid:230)rmere ang(cid:229)r, (cid:229)bner artikel 16 i fłrn(cid:230)vnte forordning form af betalinger til udligning af omkostninger og mulighed for, at indkomsttab, der opst(cid:229)r i omr(cid:229)der med miljłrestriktioner, fordi den landbrugsm(cid:230)ssige udnyttelse er begr(cid:230)nset som fłlge af F(cid:230)llesskabets miljłbestemmelser, hvis og i det omfang disse betalinger er nłdvendige for at lłse de specifikke problemer, som skyldes disse bestemmelser. Alle disse foranstaltninger burde kunne bidrage til at berolige det (cid:230)rede parlamentsmedlem. landbrugere kan f(cid:229) stłtte i I fuld overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet p(cid:229)hviler det den enkelte medlemsstat at udarbejde udviklingsprogrammer for landdistrikterne. I de omr(cid:229)der, der ikke er omfattet af m(cid:229)l 1 som Aragonien, kan medlemsstaterne foresl(cid:229) udviklingsprogrammer for landdistrikterne, der involverer de n(cid:230)vnte foran- staltninger med henblik p(cid:229) finansiering via EUGFL-garantien. S(cid:229)danne programmer skal blandt andet indeholde en beskrivelse af situationen i det p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)de, omr(cid:229)dets s(cid:230)rlige problemer, den foresl(cid:229)ede strategi med prioriteringer samt foranstaltninger til iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af planerne. Kommissionen behandler i łjeblikket forslagene til udviklingsprogrammer for landdistrikterne, som blandt andre de spanske myndigheder har fremsat den 30. december 1999, med henblik p(cid:229) en snarlig godkendelse. (1) EFT L 160 af 26. 6. 1999. (2001/C 53 E/055) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0964/00 af Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) til Kommissionen Om: UICN(cid:146)s Middelhavskontors placering i Malaga (29. marts 2000) I sit svar p(cid:229) min forespłrgsel E-2415/99 forsikrede Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) vegne af Kommissionen, at Den Internationale Naturv(cid:230)rnsunions regionale kontor befandt sig i Sevilla og ikke i Malaga, som jeg p(cid:229)stod. Jeg beklager at m(cid:229)tte modsige Margot Wallstr(cid:246)m, men jeg kan bekr(cid:230)fte, at det p(cid:229)g(cid:230)ldende kontor ligger i Andalusiens forskerpark i Malaga, s(cid:229) de oplysninger, Kommissionen ligger inde med, er fejlagtige. Vil kommissionsmedlemmet for at forsikre sig om, at min p(cid:229)stand er korrekt, m(cid:229)ske v(cid:230)re indstillet p(cid:229) selv at afl(cid:230)gge et besłg i UICN(cid:146)s regionale kontor eller at sende en repr(cid:230)sentant, s(cid:229) hun kan f(cid:229) direkte kendskab til kontoret og bidrage til gennemfłrelsen af de aktiviteter, som det har planlagt? 20. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 53 E/49 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (12. maj 2000) Det (cid:230)rede medlem erkl(cid:230)rer, at IUCN(cid:146)s regionale kontor ligger i Malaga. Ifłlge de seneste oplysninger er det sandsynligt, at det vil blive placeret i Malaga, men s(cid:229) vidt Kommissionen har forst(cid:229)et, er der stadig forhandlinger mellem IUCN og de spanske myndigheder om placeringen af IUCN(cid:146)s Middelhavskontor i Spanien, hvorfor der endnu ikke foreligger en officiel kontoradresse. Miljłkommiss(cid:230)ren har ingen planer om at besłge nogen af IUCN(cid:146)s kontorer i Europa p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt. Selv om Kommissionen ikke er medlem af IUCN, har den regelm(cid:230)ssige kontakter med denne organisation, hvilket indbefatter besłg i dens kontorer, n(cid:229)r dette er nłdvendigt for at fremme f(cid:230)lles initiativer. (2001/C 53 E/056) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0983/00 af Gerhard Schmid (PSE) til Kommissionen (31. marts 2000) Om: Euratom-sikkerhedskontrol Allerede i 1988 havde Europa-Parlamentet i en f(cid:230)lles beslutning om resultaterne af undersłgelsen om h(cid:229)ndtering og transport af nukleart materiale (1) kr(cid:230)vet, at łge safeguardkontrollens trov(cid:230)rdighed og effektivitet łges. Bl. a. kr(cid:230)vedes en udskillelse af Direktoratet for Sikkerhedskontrol fra Generaldirektoratet XVII, hvis kompetenceomr(cid:229)de er fremme af kerneenergien (i dag del af GD TREN) samt en forłgelse af inspektłrernes antal. I betragtning af de dramatisk stigende plutoniumstrłmme navnlig i de store genoparbejdnings- og MOX- br(cid:230)ndelementfabrikationsanl(cid:230)g i Frankrig og Storbritannien kan man p(cid:229) ny og endnu mere indtr(cid:230)ngende spłrge, om Euratom-sikkerhedskontrollen kan gennemfłres i det fornłdne omfang. 1. Har Kommissionen jf. Parlamentets krav fra 1988 truffet foranstaltninger for at sikre den organisato- riske uafh(cid:230)ngighed af Euratoms sikkerhedskontrol? I bekr(cid:230)ftende fald, hvilke, i ben(cid:230)gtende fald, hvorfor ikke? Hvad har Kommissionen gjort, for at Euratoms sikkerhedskontrol i finansiel og personel henseende 2. tilpasses udviklingen af m(cid:230)ngderne af nukleare materialer? 3. 4. Hvad har Kommissionen derudover gjort for at gennemfłre punkt 7 i omtalte beslutning? Hvad agter Kommissionen at głre i denne henseende inden for den n(cid:230)rmeste fremtid? (1) EFT C 235 af 12. 9. 1988, s. 70. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (5. juni 2000) 1. Kommissionen oplyser det (cid:230)rede medlem om, at direktoratet Euratoms sikkerhedskontrol i 1999 blev omdannet til et »kontor«, som nu hłrer direkte under Kommissionens n(cid:230)stformand med ansvar for Energi og Transport. Rent administrativt er kontoret Euratoms sikkerhedskontrol dog fortsat knyttet til generaldirektoratet for Energi og Transport. Emnet behandles i łjeblikket, og Kommissionen forventes at overveje et forslag p(cid:229) omr(cid:229)det medio 2000


title: PREGUNTA ESCRITA E-0939/00 de Antonio Di Pietro (ELDR) a la Comisión. Legislación belga relativa a los laboratorios de biología clínica.

eurovoc_concepts:
Belgium
application of EU law
medical diagnosis
right of establishment

formats: html pdf print

text: 28. 12. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 374 E/189 Los programas marco de la UE no incluyen a los pa(cid:237)ses en desarrollo, lo que supone que en los proyectos cient(cid:237)ficos y tecnol(cid:243)gicos relativos al medio ambiente no puedan participar, por ejemplo, socios norte- africanos. Naturalmente, nada les impide investigar, pero no existen posibilidades de financiaci(cid:243)n, ya que los pa(cid:237)ses en desarrollo no tienen acceso a los consorcios como solicitantes de fondos. ¿Por quØ es esto as(cid:237), cuando, por ejemplo, s(cid:237) se han ampliado las oportunidades de participaci(cid:243)n de Rusia? ¿Se ha examinado el asunto, por ejemplo, pensando en c(cid:243)mo afectan a la UE, entre otros, los problemas de desertizaci(cid:243)n del norte de `frica o los problemas del mar MediterrÆneo? ¿EstÆ dispuesta la Comisi(cid:243)n a ofrecer mayor responsabilidad, en forma de financiaci(cid:243)n, a los investigadores locales, de tal forma que la actividad continœe incluso cuando haya cesado la financiaci(cid:243)n, y a garantizar que no se lleven a cabo proyectos sin la contribuci(cid:243)n de investigadores locales? Respuesta del Sr. Busquin en nombre de la Comisi(cid:243)n (14 de abril de 2000) La Comisi(cid:243)n comparte plenamente la opini(cid:243)n de Su Seæor(cid:237)a acerca del papel de la investigaci(cid:243)n en el desarrollo de los pa(cid:237)ses en desarrollo (PED) y de la necesidad de que las actividades de investigaci(cid:243)n estØn orientadas en funci(cid:243)n de la demanda y se centren en los problemas de desarrollo de tales pa(cid:237)ses. Es cierto que los PED pueden participar en los programas temÆticos del quinto programa marco, aunque no tienen la posibilidad de optar a financiaci(cid:243)n comunitaria (tal y como ocurre en el caso de Rusia). Esta apertura representa sin embargo un progreso en relaci(cid:243)n con el cuarto programa marco, al que tales pa(cid:237)ses s(cid:243)lo pod(cid:237)an acceder parcialmente. En cambio, el programa horizontal INCO incluye dos acciones especialmente destinadas a los PED: la acci(cid:243)n INCO-DEV, cuya finalidad es fomentar la cooperaci(cid:243)n cient(cid:237)fica y tØcnica entre la Comunidad y todos los PED, y la acci(cid:243)n INCO-MED, que abarca œnicamente los pa(cid:237)ses mediterrÆneos asociados y se centra en sectores caracter(cid:237)sticos de esta regi(cid:243)n. La problemÆtica del agua, incluidos los problemas de desertizaci(cid:243)n, es uno de los temas centrales de INCO-MED. En el marco de estas dos acciones se lleva a cabo un diÆlogo permanente gracias al que los representantes de estas regiones pueden participar no s(cid:243)lo en la determinaci(cid:243)n del Æmbito de cooperaci(cid:243)n, sino tambiØn en el proceso de selecci(cid:243)n de las propuestas, especialmente en lo que respecta a la pertinencia de los proyectos para el desarrollo de la regi(cid:243)n. Por otra parte, las disposiciones de ejecuci(cid:243)n de los programas INCO-DEV e INCO-MED no s(cid:243)lo admiten las iniciativas procedentes de los PED, sino que incluso las fomentan. En cualquier caso, una de las condiciones de subvencionabilidad de las propuestas presentadas en el marco de estos programas es la participaci(cid:243)n de cient(cid:237)ficos de dichos pa(cid:237)ses sobre una base equitativa. Uno de los objetivos de estos programas es aumentar la capacidad de investigaci(cid:243)n de los terceros pa(cid:237)ses por medio de actividades de investigaci(cid:243)n, realizadas en colaboraci(cid:243)n con la Comunidad, que les permitan asumir cada vez mÆs responsabilidades en su proceso de desarrollo al tØrmino de los proyectos. (2000/C 374 E/222) PREGUNTA ESCRITA E-0939/00 de Antonio Di Pietro (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (29 de marzo de 2000) Asunto: Legislaci(cid:243)n belga relativa a los laboratorios de biolog(cid:237)a cl(cid:237)nica En virtud del Real Decreto no 143 de 30 de diciembre de 1982, en BØlgica estÆ prohibido el control de los laboratorios de biolog(cid:237)a cl(cid:237)nica por parte de personas que no estØn al mismo tiempo habilitadas para efectuar anÆlisis mØdicos. C 374 E/190 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 28. 12. 2000 El 17 de diciembre de 1999, se present(cid:243) un recurso ante la Comisi(cid:243)n (COMP/37. 7. 754) contra esta normativa en lo concerniente a la libertad de establecimiento (art(cid:237)culo 43 TCE). En 1987, a ra(cid:237)z de un recurso de la Comisi(cid:243)n, el Tribunal de Justicia declar(cid:243) esta normativa compatible con la libertad de establecimiento puesto que no hab(cid:237)a sido considerada discriminatoria, sin verificar, no obstante, su carÆcter proporcional (Sentencia de 12 de febrero de 1987 en el Asunto 221/85, Comisi(cid:243)n contra BØlgica, Rec. 1987, p. 719). No obstante, desde 1995 (Sentencia de 30 de noviembre de 1995 en el Asunto C-55/94, Gebhard, Rec. 1995, p. I-4186), el Tribunal considera que cualquier medida nacional, aunque se aplique indistintamente a los residentes comunitarios, como es el caso de la normativa belga en cuesti(cid:243)n, pero susceptible de dificultar o hacer menos atractivo el ejercicio o el acceso a una profesi(cid:243)n por parte de un ciudadano de otro Estado miembro, puede ser incompatible con el art(cid:237)culo 43 TCE si dicha medida no se justifica por motivos imperativos de interØs general y si no es proporcionada. En este contexto, ¿c(cid:243)mo piensa la Comisi(cid:243)n aplicar esta nueva jurisprudencia, que reconoce la validez de la tesis que la propia Comisi(cid:243)n defend(cid:237)a hasta hace ocho aæos? ¿VerificarÆ la Comisi(cid:243)n la proporcionalidad de las medidas de que se trata, que el Tribunal se neg(cid:243) a verificar en 1987, considerando que todav(cid:237)a hoy las normas relativas al control de los laboratorios de biolog(cid:237)a cl(cid:237)nica divergen considerablemente entre los Estados miembros de la Comunidad? Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de mayo de 2000) Como destaca Su Seæor(cid:237)a, la jurisprudencia del Tribunal de Justicia en materia de libertad de estableci- miento ha cambiado. AdemÆs, el recurso mencionado incluye algunos elementos nuevos en relaci(cid:243)n con el recurso que origin(cid:243) la sentencia del Tribunal de Justicia de 12 de febrero de 1987. Desde entonces, la Comisi(cid:243)n estÆ llevando a cabo un profundo estudio de la legislaci(cid:243)n belga relativa a los laboratorios de anÆlisis mØdicos. (2000/C 374 E/223) PREGUNTA ESCRITA E-0946/00 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (29 de marzo de 2000) Asunto: Recuperaci(cid:243)n de bienes culturales robados o exportados ilegalmente En las Naciones Unidas se estÆ promoviendo un nuevo convenio para la restituci(cid:243)n de los bienes culturales robados que dispone que, en tales circunstancias, se inicien negociaciones entre las partes implicadas. 1. 2. ¿Ha manifestado la Comisi(cid:243)n su apoyo al convenio en cuesti(cid:243)n? ¿Ha propuesto su firma a los Estados miembros? Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (12 de mayo de 2000) La Comisi(cid:243)n no conoce ninguna propuesta de las Naciones Unidas para la aprobaci(cid:243)n de un nuevo convenio sobre la restituci(cid:243)n de bienes culturales robados; esta materia ya es objeto de la Convenci(cid:243)n Unidroit de 1995 sobre objetos culturales robados o exportados de forma ilegal. La Comisi(cid:243)n ha participado en los trabajos de elaboraci(cid:243)n de dicha Convenci(cid:243)n en calidad de observadora. La Comisi(cid:243)n comparte el objetivo general de luchar contra el trafico ilegal de bienes culturales que subyace en la Convenci(cid:243)n Unidroit. Ahora bien, teniendo en cuenta las competencias de la Comunidad sobre el particular en la actual situaci(cid:243)n de evoluci(cid:243)n del derecho comunitario, la Comisi(cid:243)n no ha expresado aœn su apoyo a la convenci(cid:243)n proponiendo la firma a los Estados miembros


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0913/00 af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen. Risiko for en farlig udvikling i landbrugsbedrifterne i Frankrig.

eurovoc_concepts:
France
agricultural building
common agricultural policy
corporate finance
pollution from agricultural sources

text: C 26 E/130 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 26. 1. 2001 3. Er det rigtigt, at GD XII G 02 har ladet udarbejde et responsum om miljłretlige spłrgsm(cid:229)l forbindelse med industriomr(cid:229)det »Avantis«, og er det ligeledes rigtigt, at i a) b) den sagkyndige blev udpeget p(cid:229) forslag af ovenn(cid:230)vnte tjenestemand, den sagkyndige, professor Stubbe fra Halle, som anses for at v(cid:230)re objektiv, selv er medlem af omtalte NABU og har han oplyst dette? 4. Er Kommissionen, ligesom vi, af den opfattelse, at en protest fra NABU, bearbejdet af et medlem fra NABU, evalueret med et resposum fra et medlem af NABU og udarbejdet p(cid:229) forslag af et medlem af NABU ikke udgłr en procedure, der er i overensstemmelse med principperne om fordomsfrihed og transparens? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (18. april 2000) Det fłrste spłrgsm(cid:229)l, det (cid:230)rede medlem stiller, vedrłrer tysk lovgivning. Kommissionen har derfor 1. ikke kompetence til at svare p(cid:229) det. 2. Kommissionen henleder opm(cid:230)rksomheden p(cid:229), at forenings- og trosfriheden er en fundamental rettighed for enhver europ(cid:230)isk borger. Denne frihed g(cid:230)lder ogs(cid:229) for EU-tjenestem(cid:230)ndene, for s(cid:229) vidt som bestemmelserne i vedt(cid:230)gten for tjenestem(cid:230)nd i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskaber sikrer, at de udłver deres funktioner p(cid:229) en upartisk, uafh(cid:230)ngig, objektiv og kompetent m(cid:229)de. Kommissionen skal derfor ikke have kendskab til sine tjenestem(cid:230)nds tilknytning til trosretninger og lignende. Kommissionen understreger, at dens beslutninger er et resultat af en kollektiv vurdering, foretaget af flere tjenestegrene p(cid:229) flere hierarkiske niveauer. Den har derfor ingen som helst grund til at tvivle p(cid:229) den af det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vnte tjenestemands integritet og upartiskhed. foreninger, 3. Med henblik p(cid:229) udv(cid:230)lgelsen af en sagkyndig, der kunne afgive videnskabelig udtalelse om »Avantis«- projektet, słgte Kommissionen efter en person, som var anerkendt som ekspert i hamstere, var universi- tetsprofessor, havde glimrende kendskab til tysk og/eller nederlandsk og ikke var involveret i den regionale debat om »Avantis«-projektet. Kommissionen udpegede professor Stubbe alene p(cid:229) grundlag af disse fire kriterier, som afspejler sig i den af det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vnte undersłgelseskontrakt. Kommissionen vil udspłrge professoren om hans eventuelle aktiviteter i NABU. Kommissionen mener at vide, at mange biologi- eller łkologiprofessorer er medlemmer af de vigtigste naturbeskyttelsesforeninger i deres respektive medlemsstater. 4. P(cid:229) grundlag af de foreliggende oplysninger og under hensyntagen til de europ(cid:230)iske borgeres ret til at tilslutte sig de foreninger, de łnsker, samt de interne procedurer for kontrol og evaluering af de forelagte oplysninger mener Kommissionen ikke, at der har v(cid:230)ret nogen interessekonflikter i forbindelse med undersłgelsen af »Avantis«-projektet. Kommissionen har endnu ikke gennemg(cid:229)et professor Stubbes rapport. Den har ikke truffet nogen beslutning om denne klage og heller ikke taget endelig stilling til de elementer, den anser for hensigts- m(cid:230)ssige at tage i betragtning. (2001/C 26 E/161) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0913/00 af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen (29. marts 2000) Om: Risiko for en farlig udvikling i landbrugsbedrifterne i Frankrig Siden 1994 har det franske landbrugsministerium gjort en betydelig indsats for at gennemfłre en harmonisering af landbrugets nyttebygninger (stalde, ajlebeholdere osv. ) Disse nyttebygningers niveau og kvalitet er alt for d(cid:229)rlig og utilstr(cid:230)kkelig, hvorfor der er fare for omfattende skader p(cid:229) miljłet. Inden for en overskuelig fremtid er der fare for, at disse bygninger, som ikke l(cid:230)ngere kan restaureres, under visse 26. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 26 E/131 omst(cid:230)ndigheder falder sammen. De udgłr derfor b(cid:229)de i miljłm(cid:230)ssig og i finansiel henseende en risiko. I mellemtiden har 50 % af landbrugsbedrifterne i Frankrig allerede tilpasset sig de standarder, som den franske regering har fastlagt, selv om disse synes at v(cid:230)re i modstrid med EU-lovgivningen. Kommissionen bedes oplyse, om den har kendskab til denne problematik, og om den agter at tage skridt til i givet tilf(cid:230)lde at bringe denne situation i orden? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (11. maj 2000) Siden gennemfłrelsen af den del af Agenda 2000, der vedrłrer udvikling af landdistrikterne ( juli 1999), ydes der kun stłtte til investeringer i landbrugsbedrifter i EF, og derfor ogs(cid:229) i Frankrig, s(cid:229)fremt landbrugs- bedrifterne opfylder mindstekrav med hensyn til miljł, hygiejne og dyrevelf(cid:230)rd (artikel 5 i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om stłtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om (cid:230)ndring og oph(cid:230)velse af visse forordninger (1)). Kravene fastl(cid:230)gges i EF-lovgivningen og eventuelt i supplerende nationale bestemmelser. Der fłres kontrol med, at de overholdes, og kun hvis dette er tilf(cid:230)ldet, kan der ydes EF-stłtte. (1) EFT L 160 af 26. 6. 1999. (2001/C 26 E/162) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0917/00 af Christopher Huhne (ELDR) til R(cid:229)det (24. marts 2000) Om: Afstemning med kvalificeret flertal Kan R(cid:229)det głre rede for, hvor mange gange (cid:229)rligt i lłbet af de sidste fem (cid:229)r, hver medlemsstat er blevet nedstemt i R(cid:229)det, n(cid:229)r der blev truffet afgłrelse om et lovforslag (direktiv, forordning, beslutning) med kvalificeret flertal? Svar (26. juni 2000) Det (cid:230)rede parlamentsmedlem finder nedenfor en oversigt over, hvor mange gange de forskellige delegationer har undladt at stemme, og hvor mange gange de har stemt imod i forbindelse med vedtagelse af retsakter i R(cid:229)det. Bem(cid:230)rk venligst at disse oplysninger er hentet fra de m(cid:229)nedlige oversigter over R(cid:229)dets aktiviteter, som Generalsekretariatet for R(cid:229)det udarbejder og offentliggłr. Stemmeafgivning: hverken for eller imod 1996 1997 1998 1999 2000 (1) B 1 1 3 0 1 DK 0 1 1 0 0 D 4 2 7 1 0 EL 0 0 2 0 0 E 0 1 7 2 0 F 1 3 2 0 0 IRL IT 0 1 0 0 0 1 1 5 1 1 L 2 1 2 0 0 NL 2 0 1 1 0 A 1 1 0 0 0 P 2 2 4 1 0 FIN 0 0 0 0 0 S 0 0 0 0 0 UK 0 3 0 3 0 (1) De to fłrste m(cid:229)neder


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0946/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Varastettujen ja laittomasti maasta vietyjen kulttuuriesineiden palauttaminen.

eurovoc_concepts:
UN convention
common commercial policy
cultural object

text: C 374 E/190 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 Komissiolle toimitettiin 17. joulukuuta 1999 valitus (COMP/37. 7. 754) t(cid:228)st(cid:228) asetuksesta, joka selv(cid:228)stikin koskee sijoittautumisoikeutta (EY:n perustamissopimuksen 43 artikla). Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin p(cid:228)(cid:228)tti vuonna 1987 komission tekem(cid:228)n valituksen seurauksena, ett(cid:228) kyseinen asetus oli sijoittautumisoikeuden mukainen, sill(cid:228) sit(cid:228) ei pidetty syrjiv(cid:228)n(cid:228). Mit(cid:228)(cid:228)n ei kuitenkaan tehty sen selvitt(cid:228)miseksi, oliko se my(cid:246)s suhteellisuusperiaatteen mukainen (tuomio 12. 2. 1987, asia 221/85, komissio vs. Belgia, Kok. 1987, s. 719). Kuitenkin vuodesta 1995 (tuomio 30. 11. 1995, asia C-55/94, Gebhard, Kok. 1995, s. I-4186) alkaen tuomioistuin katsoo, ett(cid:228) jos kansallinen toimenpide (cid:129) vaikka sit(cid:228) sovellettaisiin kaikkiin yhteis(cid:246)n kansalaisiin, kuten kyseist(cid:228) Belgian s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)st(cid:228) (cid:129) todenn(cid:228)k(cid:246)isesti est(cid:228)(cid:228) tai tekee v(cid:228)hemm(cid:228)n kiinnostavaksi jonkin toisen j(cid:228)senvaltion kansalaisen tietyn ammatin harjoittamisen tai siihen p(cid:228)(cid:228)semisen, se voi olla EY:n perustamissopimuksen 43 artiklan vastaista, ellei sit(cid:228) perustella pakottavilla, yleist(cid:228) etua koskevilla syill(cid:228) ja ellei se ole asianmukaisesti suhteellisuusperiaatteen mukainen. Miten komissio aikoo soveltaa t(cid:228)t(cid:228) uutta oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), jossa nyt tunnustetaan seikka, jota komissio itse kannatti kahdeksan vuotta sitten? Varmistaako komissio nyt kyseisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten oikeasuhteisuuden, mit(cid:228) yhteis(cid:246)jen tuomioistuin kielt(cid:228)ytyi tekem(cid:228)st(cid:228) vuonna 1987, ottaen huomioon, ett(cid:228) kliinisen biologian laboratorioiden toimintaa koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ovat EU:n eri j(cid:228)senvaltioissa viel(cid:228)kin kovin erilaiset? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (10. toukokuuta 2000) Kuten arvoisa parlamentin j(cid:228)sen toteaa, yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen sijoittautumisvapautta koskeva oikeus- k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) on muuttunut. Lis(cid:228)ksi mainittu tapaus sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) joukon uusia tekij(cid:246)it(cid:228) verrattuna valitukseen, joka johti tuomioistuimen 12. helmikuuta 1987 antamaan tuomioon. Komissio tekee n(cid:228)in ollen perusteellisen tutkimuksen l(cid:228)(cid:228)ketie- teellisi(cid:228) analyysej(cid:228) suorittavia laboratorioita koskevasta Belgian lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228). (2000/C 374 E/223) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0946/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (29. maaliskuuta 2000) Aihe: Varastettujen ja laittomasti maasta vietyjen kulttuuriesineiden palauttaminen Yhdistyneiden Kansakuntien piiriss(cid:228) edistet(cid:228)(cid:228)n uuden sopimuksen tekemist(cid:228) varastettujen kulttuuriesinei- den palauttamisesta. Sopimuksessa pyydet(cid:228)(cid:228)n osapuolten v(cid:228)listen neuvottelujen k(cid:228)ynnist(cid:228)mist(cid:228) t(cid:228)llaisissa tapauksissa. 1. 2. Onko komissio ilmoittanut tukevansa kyseist(cid:228) sopimusta? Onko se ehdottanut j(cid:228)senvaltioille sen allekirjoittamista? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (12. toukokuuta 2000) Komission tiedossa ei ole, ett(cid:228) YK olisi esitt(cid:228)nyt uuden sopimuksen tekemist(cid:228) varastettujen kulttuuriesinei- den palauttamisesta. Aihetta koskien on jo tehty vuoden 1995 Unidroit(cid:146)n yleissopimus varastetuista tai laittomasti maasta viedyist(cid:228) kulttuuriesineist(cid:228). Komissio osallistui kyseisen yleissopimuksen laadintaan tarkkailijana. Unidroit(cid:146)n yleissopimuksen hengen mukainen kulttuuriesineiden laittoman kaupan vastainen toiminta kuuluu my(cid:246)s komission yleisiin tavoitteisiin. Ottaen huomioon yhteis(cid:246)n nykyisen kyseist(cid:228) alaa koskevan toimivallan komissio ei ole kuitenkaan viel(cid:228) ilmoittanut tukevansa sopimusta suosittamalla j(cid:228)senvaltioille sen allekirjoittamista. 28. 12. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 374 E/191 Komissio muistuttaa, ett(cid:228) 17. helmikuuta 1997 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviss(cid:228) 96/100/EY (1), joka koskee j(cid:228)senvaltion alueelta laittomasti vietyjen kulttuuriesineiden palauttamisesta annetun direktiivin 93/7/ETY liitteen muuttamista, s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n ETA-sopimuksen allekirjoittaneen valtion alueelta laittomasti vietyjen kulttuuriesineiden palauttamismenettelyst(cid:228) Euroopan talousalueella (ETA). Kyseinen direktiivi kuuluu sis(cid:228)markkinoiden toteuttamiseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)viin liit(cid:228)nn(cid:228)istoimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on tarjota t(cid:228)ydent(cid:228)vi(cid:228) keinoja kulttuuriesineiden asianmukaista suojelua varten. Yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) on otettu huomioon Unidroit(cid:146)n yleissopimuksessa, jonka 13 artiklan mukaan (cid:148)keskin(cid:228)isiss(cid:228) suhteissaan sopimusvaltiot, jotka ovat taloudellisen yhdentymisen j(cid:228)rjest(cid:246)jen tai alueellisten elinten j(cid:228)seni(cid:228), voivat ilmoittaa soveltavansa n(cid:228)iden j(cid:228)rjest(cid:246)jen tai elinten sis(cid:228)isi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), eiv(cid:228)tk(cid:228) sen vuoksi sovella n(cid:228)iden valtioiden kesken t(cid:228)m(cid:228)n yleissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), kun yleissopimuksen sovelta- misala on yht(cid:228)pit(cid:228)v(cid:228) kyseisten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen kanssa(cid:148). Viidest(cid:228) yleissopimuksen allekirjoittaneesta j(cid:228)senvaltiosta kaksi on tehnyt t(cid:228)llaisen ilmoituksen: Alankomaat allekirjoittamisen yhteydess(cid:228) ja yleissopimuksen jo ratifioinut Suomi ratifioimiskirjan tallettamisen yhtey- dess(cid:228). Muut yleissopimuksen allekirjoittaneet j(cid:228)senvaltiot ovat Ranska, Portugali Italia on jo tallettanut ratifioimiskirjansa ja on siis yleissopimuksen osapuoli. ja Italia. (1) EYVL L 60, 1. 3. 1997. (2000/C 374 E/224) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0950/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Per Stenmarck (PPE-DE) komissiolle (29. maaliskuuta 2000) Aihe: Euroopan laajuiset verkot Essenin Eurooppa-neuvoston kokouksessa vuonna 1994 hyv(cid:228)ksyttiin lukuisia t(cid:228)rkeit(cid:228) TEN-hankkeita. Yksi n(cid:228)ist(cid:228) nelj(cid:228)st(cid:228)toista hankkeesta oli Pohjoismaille t(cid:228)rke(cid:228)n ns. (cid:148)pohjoismaisen kolmion(cid:148) infrastruktuurin rakentaminen. T(cid:228)t(cid:228) hanketta koskevan komission seurannan yhteydess(cid:228) on todettu, ett(cid:228) Ruotsi ei ole t(cid:228)ytt(cid:228)nyt velvoitteitaan. Asian vaikutukset koskevat mm. E4- ja E6-teiden kapasiteetin tarpeellisia laajen- nuksia (cid:129) puhumattakaan maan viennille ja tuonnille t(cid:228)rke(cid:228)st(cid:228) E6-tien osuudesta Malm(cid:246)st(cid:228) Trelleborgiin. Mit(cid:228) komissio aikoo tehd(cid:228) Ruotsin laiminly(cid:246)nneille ja viivytyksille t(cid:228)m(cid:228)n Ruotsin ja Euroopan kannalta niin t(cid:228)rke(cid:228)n infrastruktuurihankkeen toteutuksen yhteydess(cid:228)? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (28. huhtikuuta 2000) Komissio julkaisi vuosina 1998 ja 1999 kaksi seurantakertomusta (1), jotka koskivat Esseniss(cid:228) joulukuussa 1994 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston m(cid:228)(cid:228)rittelemien 14 erityishankkeen tilannetta ja edistymist(cid:228). Kummassakin kertomuksessa todettiin, ett(cid:228) kolme hanketta on saatu l(cid:228)hes p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen, kuusi muuta saadaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen noin vuonna 2005 ja viisi hanketta jo selv(cid:228)sti ennen sit(cid:228). johon sis(cid:228)ltyv(cid:228)t kysyj(cid:228)n mainitsemat tieosuudet E4 ja E6, Pohjolan kolmion nimell(cid:228) tunnettu hanke, kuuluu viimeksi mainittuun viiden hankkeen ryhm(cid:228)(cid:228)n. Koska t(cid:228)m(cid:228) pohjolan kolmio on useista osahank- keista muodostuva multimodaalik(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228), siit(cid:228) on vaikea esitt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)sm(cid:228)llist(cid:228) kokonaisaikataulua ja rahoitus- suunnitelmaa. Asiasta k(cid:228)yd(cid:228)(cid:228)n parhaillaan neuvotteluja komission sek(cid:228) Suomen ja Ruotsin viranomaisten kesken. Liikenteen infrastruktuurihankkeiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano kuuluu toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ensi sijassa j(cid:228)senvaltioille sek(cid:228) alueellisille ja paikallisille viranomaisille. Sen vuoksi komissio ei voi vaatia j(cid:228)senvaltioilta tietyn infrastruktuurihankkeen toteuttamista. Se voi kuitenkin kannustaa j(cid:228)senvaltioita hankkeen toteutuk- seen tarjoamalla rahallista tukea tai auttamalla l(cid:246)yt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n vaihtoehtoisia rahoitusratkaisuja kuten esimer-


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0913/00 υποβολή: Michl Ebner (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Ενδεχόμενη επικίνδυνη εξέλιξη στις γαλλικές γεωργικές εκμεταλλεύσεις.

text: C 26 E/130 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 26. 1. 2001 3. Isxy·ei o·ti sxetika· me ta periballontika· problh·mata gia th biomhxanikh· perioxh· «Avantis», h GD XI D 02 e·xei zhth·sei na pragmatopoihuei· mele·th empeirognvmo·nvn kai alhuey·ei o·ti: a) b) o empeirognv·mvn poy ua pragmatopoih·sei th mele·th epele·xuh kato·pin prota·sevw toy vw a·nv ypallh·loy; o uevroy·menow vw antikeimeniko·w empeirognv·mvn, kauhghth·w Stubbe apo· th Halle, ei·nai kai ayto·w me·low toy NABU, pra·gma to opoi·o e·xei dhlv·sei; 4. Symfvnei· h Epitroph· me thn a·poch, o·ti mia prosfygh· toy NABU, thn opoi·a epejerga·zetai me·low toy NABU poy epele·gh kato·pin prota·sevw me·loyw toy NABU, den antapokri·netai se kami·a apo· tiw arxe·w gia antikeimeniko·thta kai diafa·neia poy isxy·oyn gia tiw sxetike·w diadikasi·ew; Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (18 Aprili·oy 2000) To prv·to erv·thma toy Ajio·timoy Me·loyw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy afora· th germanikh· nomouesi·a. 1. H Epitroph· den e·xei thn armodio·thta na apanth·sei. H Epitroph· ypenuymi·zei o·ti ka·ue eyrvpai·ow poli·thw e·xei eley·uera to uemeliv·dew dikai·vma na prosxvrh·sei 2. sto sy·llogo h· to do·gma thw epilogh·w toy. Thn eleyueri·a ayth· e·xoyn kai oi ypa·llhloi tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn efo·son o Kanonismo·w Yphresiakh·w Kata·stashw tvn Eyrvpai¤kv·n Uesmikv·n Orga·nvn eggya·tai thn a·skhsh tvn kauhko·ntvn toyw me apo·lyth amerolhci·a, anejarthsi·a, antikeimeniko·thta kai armodio·thta. Synepv·w, h Epitroph· den ofei·lei na gnvri·zei poy· prosxvroy·n oi ypa·llhloi· thw. H Epitroph· ypogrammi·zei o·ti oi apofa·seiw thw proky·ptoyn meta· apo· syllogikh· ajiolo·ghsh, h opoi·a pragmatopoiei·tai apo· polle·w yphresi·ew kai se dia·fora ierarxika· epi·peda. Epi·shw, den e·xei kane·na lo·go na amfiba·llei gia thn akeraio·thta kai thn amerolhci·a toy ypallh·loy ston opoi·o anafe·retai to Ajio·timo Me·low toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy. Kata· thn epilogh· toy empeirognv·mona poy ua anala·mbane na diatypv·sei episthmonikh· gnv·mh gia thn 3. ypo·uesh «Avantis», h Epitroph· zhtoy·se mia prosvpiko·thta me ta ejh·w proso·nta: anagnvrisme·nh empeirognvmo- idio·thta kauhghth· panepisthmi·oy, a·risth gnv·sh thw germanikh·w h·/kai thw sy·nh sth gnv·sh tvn hamsters, ollandikh·w glv·ssaw, mh ana·meijh sthn perifereiakh· syzh·thsh gia to e·rgo Avantis. Mo·non me ba·sh ayta· ta te·ssera krith·ria, ta opoi·a perie·xei h sy·mbash mele·thw poy anafe·rei to Ajio·timo Me·low toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy, kate·lhje h Epitroph· sthn epilogh· toy kauhghth· Stubbe. H Epitroph· ua ervth·sei ton kauhghth· gia tiw tyxo·n drasthrio·thte·w toy ston sy·ndesmo NABU. H Epitroph· gnvri·zei o·ti mega·low ariumo·w kauhghtv·n biologi·aw h· oikologi·aw ei·nai me·lh tvn ky·rivn syllo·gvn prostasi·aw thw fy·shw sto kra·tow me·low toyw. Me ba·sh tiw plhrofori·ew poy diaue·tei, to eley·uero dikai·vma tvn eyrvpai·vn politv·n na prosxvroy·n sto 4. sy·ndesmo thw epilogh·w toyw kai tiw esvterike·w diadikasi·ew ele·gxoy kai ajiolo·ghshw tvn plhroforiv·n poy thw pare·xontai, h Epitroph· kri·nei o·ti h diadikasi·a mele·thw thw ypo·ueshw «Avantis» den e·xei spilvuei· apo· ka·poia diafiloniki·a symfero·ntvn. H Epitroph· den e·xei meleth·sei ako·mh thn e·kuesh toy kauhghth· Stubbe. Den e·xei la·bei ue·sh gia thn sxetikh· kataggeli·a oy·te e·xei katalh·jei gia ta stoixei·a poy ua e·krine sko·pimo na ejeta·sei. (2001/C 26 E/161) GRAPTH ERVTHSH E-0913/00 ypobolh·: Michl Ebner (PPE-DE) prow thn Epitroph· (29 Marti·oy 2000) Ue·ma: Endexo·menh epiki·ndynh eje·lijh stiw gallike·w gevrgike·w ekmetalley·seiw Apo· to 1994 to galliko· Ypoyrgei·o Gevrgi·aw kataba·llei shmantike·w prospa·ueiew na epity·xei thn enarmo·nish tvn kthri·vn gia agrotikh· xrh·sh (sta·blvn, xv·rvn sygke·ntrvshw zvikv·n apoblh·tvn klp. ). To epi·pedo kai h poio·thta aytv·n tvn kthriakv·n egkatasta·sevn ei·nai xamhlo· kai aneparke·w, gi(cid:146) ayto· ypa·rxei sobaro·w ki·ndynow mo·lynshw toy periba·llontow. Ypa·rxei ki·ndynow ayte·w oi mh anakaini·simew ple·on egkatasta·seiw na katarrey·soyn 26. 1. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 26 E/131 ypo· orisme·new proy¤ poue·seiw, vw ek toy·toy ei·nai epiki·ndynew to·so apo· oikologikh·w o·so kai apo· oikonomikh·w apo·cevw. En tv metajy· to 50 % tvn gevrgikv·n ekmetalley·sevn thw Galli·aw e·xei h·dh prosarmosuei· sta pro·typa poy proble·pei h gallikh· kybe·rnhsh, par(cid:146) o·lo poy ayta· ta pro·typa fai·nontai na anti·keintai sthn koinotikh· nomouesi·a. Parakalei·tai h Epitroph· na anakoinv·sei an thw ei·nai gnvsta· ta en lo·gv problh·mata kai an proti·uetai na la·bei me·tra gia endexo·menh dieykri·nish ayth·w thw kata·stashw. Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (11 Mai(cid:138)oy 2000) Apo· th ue·sh se efarmogh· toy ske·loyw toy Progra·mmatow Dra·shw 2000 (Ioy·liow 1999), poy afora· thn agrotikh· ana·ptyjh, h sth·rijh poy pare·xetai stiw ependy·seiw stiw gevrgike·w ekmetalley·seiw thw Koino·thtaw, kai eidiko·tera sth Galli·a, periori·sthke stiw gevrgike·w ekmetalley·seiw poy plhroy·n toyw ela·xistoyw apaitoy·menoyw o·royw ston tome·a toy periba·llontow, thw ygieinh·w kai thw kalh·w diabi·vshw tvn zv·vn (a·ruro 5 toy kanonismoy· toy Symboyli·oy (EK) ariu. 1257/1999 thw 17hw Mai(cid:138)oy 1999 gia th sth·rijh thw agrotikh·w ana·ptyjhw apo· to Eyrvpai¤ko· Gevrgiko· Tamei·o Prosanatolismoy· kai Eggyh·sevn (EGTPE) kai gia thn tropopoi·hsh kai kata·rghsh orisme·nvn kanonismv·n (1)). Oi prodiagrafe·w ayte·w perilamba·noyn thn koinotikh· ry·umish kai, endexome·nvw, tiw symplhrvmatike·w eunike·w diata·jeiw. Oi diata·jeiw ayte·w apoteloy·n antikei·meno ele·gxvn kai pre·pei na throy·ntai kata· tro·po v·ste na mporei· na parasxeuei· h koinotikh· eni·sxysh. (1) EE L 160 thw 26. 6. 1999. (2001/C 26 E/162) GRAPTH ERVTHSH E-0917/00 ypobolh·: Christopher Huhne (ELDR) prow to Symboy·lio (24 Marti·oy 2000) Ue·ma: Lh·ch apofa·sevn me eidikh· pleiochfi·a Mporei· to Symboy·lio na kauori·sei se po·sew periptv·seiw ethsi·vw sto xroniko· dia·sthma tvn pe·nte teleytai·vn etv·n ka·ue kra·tow me·low meioch·fhse sto Symboy·lio o·tan lamba·nontan apo·fash me eidikh· pleiochfi·a sxetika· me mi·a nomouetikh· pro·tash (odhgi·a, kanonismo·, apo·fash); Apa·nthsh (26 Ioyni·oy 2000) Parati·uentai gia ton ajio·timo k. boyleyth· pi·nakew me thn katame·trhsh tvn apoxv·n h· tvn ch·fvn «kata·» tvn diafo·rvn antiprosvpiv·n kata· thn e·kdosh nomouetikv·n pra·jevn apo· to Symboy·lio. Aw shmeivuei· o·ti oi plhrofori·ew ayte·w e·xoyn syllexuei· apo· toyw mhniai·oyw pi·nakew gia tiw drasthrio·thtew toy Symboyli·oy toyw opoi·oyw katarti·zei h Genikh· Grammatei·a toy Symboyli·oy kai oi opoi·oi ei·nai prositoi· sto koino·. B 1 1 3 0 1 D 0 1 1 0 0 Ger. 4 2 7 1 0 E 0 0 2 0 0 Apoxe·w Is. Gal. Ir. It. 0 1 7 2 0 1 3 2 0 0 0 1 0 0 0 1 1 5 1 1 1996 1997 1998 1999 2000 (1) (1) Prv·toi dy·o mh·new. L 2 1 2 0 0 KX 2 0 1 1 0 A 1 1 0 0 0 P 2 2 4 1 0 F 0 0 0 0 0 S 0 0 0 0 0 HB 0 3 0 3 0


title: QUESTION ÉCRITE E-0956/00 posée par Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) à la Commission. Abandon de terres cultivées.

eurovoc_concepts:
Catalonia
Spain
abandoned land
afforestation
common agricultural policy
competence of the Member States
nut
redirection of production

text: C 72 E/10 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 6. 3. 2001 RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (5 juin 2000) La Commission rappelle (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire que le niveau des cotisations sociales relŁve de la compØtence exclusive des (cid:201)tats membres. Les informations dont la Commission dispose sur la sØcuritØ sociale sont compilØes dans la publication «Mutual Information System on Social Protection in the Member States of the European Union» (MISSOC), oø l(cid:146)on trouve le dØtail des diffØrentes prestations dans chaque (cid:201)tat membre. Cette publication est directement accessible par Internet (cid:224) l(cid:146)adresse suivante: http://europa. eu. int/comm/employment_social/soc-prot/missoc98. La Commission ne peut envisager un mØcanisme d(cid:146)aide permettant de prendre en charge partiellement les cotisations sociales. Une telle ØventualitØ n(cid:146)entre pas dans les possibilitØs de financement des lignes budgØtaires de la Commission. (2001/C 72 E/011) QUESTION (cid:201)CRITE E-0956/00 posØe par Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (29 mars 2000) Objet: Abandon de terres cultivØes En raison de la diminution progressive du revenu des producteurs de fruits secs en Catalogne, les terres consacrØes (cid:224) ces cultures sont abandonnØes les unes aprŁs les autres dans cette rØgion. Ce phØnomŁne, qui, dans les annØes 1990, a touchØ 39,4 % des superficies cultivØes, est non seulement source de problŁmes socio-Øconomiques, mais il accro(cid:238)t Øgalement les risques d(cid:146)incendie et d(cid:146)Ørosion du sol. Quelles mesures la Commission entend-elle adopter afin de permettre le reboisement et la reconversion des terres catalanes et d(cid:146)empŒcher l(cid:146)abandon des terres cultivØes? Envisage-t-elle des interventions structurelles (cid:224) cette fin? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (5 mai 2000) La nouvelle politique de dØveloppement rural, adoptØe par le Conseil en juin 1999, est devenue le deuxiŁme pilier de la politique agricole commune. (cid:201)lØment essentiel du modŁle agricole europØen, elle vise (cid:224) mettre en place un cadre cohØrent et durable garantissant l(cid:146)avenir des zones rurales en favorisant le maintien et la crØation d(cid:146)emploi. Les grands axes de ce dØveloppement sont les suivants: renforcement du secteur agricole et forestier, amØlioration de la compØtitivitØ des zones rurales, et prØservation de l(cid:146)environnement et du patrimoine rural. Parmi les mesures structurelles prØvues dans le rŁglement (CE) no 1257/1999 du Conseil du 17 mai 1999, concernant le soutien du dØveloppement rural par les Fonds europØen d(cid:146)orientation et de garantie agricole (FEOGA) et modifiant et abrogeant certains rŁglements (1), figurent notamment des aides au boisement des terres agricoles, des indemnitØs compensatoires dans les zones dØfavorisØes ou soumises (cid:224) des contraintes environnementales, ainsi que des aides agri-environnementales, qui devraient contribuer (cid:224) rencontrer les prØoccupations mentionnØes par l(cid:146)Honorable Parlementaire. Il est (cid:224) noter que des mesures agri-environne- mentales, prØsentØes par les autoritØs espagnoles et approuvØes au titre du rŁglement (CEE) no 2078/92 du Conseil, du 30 juin 1992, concernant des mØthodes de production agricole compatibles avec les exigences de la protection de l(cid:146)environnement ainsi que l(cid:146)entretien de l(cid:146)espace naturel (2) (pØriode 1995-1999), permettaient dØj(cid:224) des aides aux producteurs de fruits secs, dans les conditions fixØes dans les programmes y relatifs. C(cid:146)est (cid:224) l(cid:146)(cid:201)tat membre qu(cid:146)il revient de prØsenter ses programmes de dØveloppement rural, en plein respect du principe de subsidiaritØ. Dans les zones non couvertes par l(cid:146)objectif no 1 comme la Catalogne, les (cid:201)tats membres peuvent prØsenter des programmes de dØveloppement rural qui reprennent ces diffØrentes mesures, pour un financement au titre du FEOGA garantie. Ces programmes doivent notamment dØcrire la situation de la zone considØrØe, ses problŁmes spØcifiques, la stratØgie proposØe et ses prioritØs, ainsi que les mesures envisagØes pour mettre en (cid:156)uvre les plans. 6. 3. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 72 E/11 Les propositions de programmes de dØveloppement rural, prØsentØes notamment par les autoritØs espagnoles le 30 dØcembre 1999, sont actuellement en cours d(cid:146)examen dans la Commission, pour une approbation dans les meilleurs dØlais. (1) (2) JO L 160 du 26. 6. 1999. JO L 215 du 30. 7. 1992. (2001/C 72 E/012) QUESTION (cid:201)CRITE E-0972/00 posØe par Ilda Figueiredo (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (31 mars 2000) Objet: Attribution de fonds communautaires Plus de cent cinquante travailleurs employØs par la «Lisnave (cid:129) Chantiers navals de Lisbonne, S(cid:224)RL» attendent, depuis quinze ans, leur rØintØgration dans l(cid:146)entreprise, aprŁs avoir fait l(cid:146)objet d(cid:146)un licenciement coercitif qu(cid:146)ils n(cid:146)ont jamais acceptØ. Entretemps, il est apparu que la Lisnave ou la Gestnave (cid:129) Services industriels, SA, qui lui a succØdØ, avaient bØnØficiØ de fonds communautaires. Ainsi, la Commission pourrait-elle indiquer: 1. 2. quels fonds communautaires ont ØtØ attribuØs (cid:224) ces entreprises, et si, lors de l(cid:146)attribution de ces fonds, il a ØtØ veillØ au besoin de maintenir les postes de travail? RØponse complØmentaire donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (27 juillet 2000) Selon les informations fournies par les autoritØs portugaises, les entreprises Lisnave Estaleiros Navais S. A. et Gestenave Presta(cid:231)ªo de Servi(cid:231)os Industriais S. A. toutes deux de la restructuration de l(cid:146)entreprise Lisnave Estaleiros Navais de Lisboa S. A. ), ont bØnØficiØ pendant la pØriode 1994/1999 du financement du Fonds social europØen (FSE) pour des actions de formation professionnelle. (qui rØsultent Gestenave Presta(cid:231)ªo de Servi(cid:231)os Industriais S. A. a obtenu, dans le cadre du programme opØrationnel «Forma(cid:231)ªo Profissional e Emprego», un cofinancement FSE de 5 041 072 € pour un total de 842 000 heures de formation et de 1 542 bØnØficiaires. Ces bØnØficiaires Øtaient des actifs employØs et des ch(cid:244)meurs (ex-employØs de SODIA). En ce qui concerne les ch(cid:244)meurs, les actions de reconversion ont permis leur intØgration dans Gestenave ou dans d(cid:146)autres entreprises et ont permis la crØation de projets d(cid:146)auto-emploi. Lisnave Estaleiros Navais S. A. a obtenu, dans le cadre du programme opØrationnel «Moderniza(cid:231)ªo do Tecido Econ(cid:243)mico», sous-programme Industrie (PEDIP II), un cofinancement de 3 711 295 € pour un total de 501 000 heures de formation et de 1 907 bØnØficiaires. Ces bØnØficiaires Øtaient des actifs employØs et des jeunes sans qualifications professionnelles qui devaient remplacer des effectifs ayant adhØrØ au programme de prØretraite prØvu dans le plan de restructuration. Compte tenu de la diminution de commandes, Lisnave n(cid:146)a pas rØussi (cid:224) intØgrer tous les jeunes et a promu leur intØgration dans d(cid:146)autres entreprises du secteur ou de la rØgion. (cid:192) cette fin, un observatoire de l(cid:146)emploi a ØtØ crØØ par Lisnave pour suivre l(cid:146)employabilitØ de ces jeunes. Les donnØes dØj(cid:224) disponibles, bien que rØduites, permettent d(cid:146)espØrer des rØsultats positifs


title: Regolamento (CE) n. 653/2000 della Commissione, del 29 marzo 2000, che fissa i dazi all'importazione nel settore del riso

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

formats: pdf print

text: 30. 3. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 79/23 REGOLAMENTO (CE) N. 653/2000 DELLA COMMISSIONE del 29 marzo 2000 che fissa i dazi all'importazione nel settore del riso LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 3072/95 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, comune del mercato del riso (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2072/98 (2), relativo all'organizzazione visto il regolamento (CE) n. 1503/96 della Commissione, del 29 luglio 1996, recante modalità di applicazione del regola- mento (CE) n. 3072/95 del Consiglio, per quanto riguarda i dazi all'importazione nel settore del riso (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2831/98 (4), in particolare l'arti- colo 4, paragrafo 1, considerando quanto segue: (1) (2) L'articolo 11 del regolamento (CE) n. 3072/95 prevede l'applicazione, all'importazione dei prodotti di cui all'ar- ticolo 1 dello stesso regolamento, delle aliquote dei dazi della tariffa doganale comune; tuttavia, per i prodotti di cui al paragrafo 2 di detto articolo, il dazio all'importa- zione è pari al prezzo d'intervento applicabile a tali prodotti all'atto dell'importazione, maggiorato di una determinata percentuale a seconda che si tratti di riso semigreggio o di riso lavorato, previa deduzione del prezzo all'importazione, purché tale dazio non superi l'aliquota dei dazi della tariffa doganale comune. In virtù dell'articolo 12, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 3072/95, i prezzi all'importazione cif sono calco- lati in base ai prezzi rappresentativi per il prodotto in questione sul mercato mondiale o sul mercato comuni- tario d'importazione del prodotto. (3) (4) (5) (6) Il regolamento (CE) n. 1503/96 ha fissato le modalità di applicazione del regolamento (CE) n. 3072/95 per quanto riguarda i dazi all'importazione nel settore del riso. I dazi all'importazione si applicano fino al momento in cui entra in vigore una nuova fissazione; che essi restano altresì in vigore in mancanza di quotazioni disponibili dalla fonte di riferimento di cui all'articolo 5 del regola- mento (CE) n. 1503/96 nel corso delle due settimane precedenti la fissazione periodica. Per permettere il normale funzionamento del regime dei dazi all'importazione, è opportuno prendere in conside- razione, al fine del loro calcolo, i tassi di mercato rilevati nel corso di un periodo di riferimento. L'applicazione del regolamento (CE) n. 1503/96 richiede la fissazione dei dazi all'importazione conformemente agli allegati del presente regolamento, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I dazi all'importazione nel settore del riso, di cui all'articolo 11, paragrafi 1 e 2, del regolamento (CE) n. 3072/95, sono fissati nell'allegato I del presente regolamento in base ai dati indicati nell'allegato II. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 30 marzo 2000. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 29 marzo 2000. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 329 del 30. 12. 1995, pag. 18. (2) GU L 265 del 30. 9. 1998, pag. 4. (3) GU L 189 del 30. 7. 1996, pag. 71. (4) GU L 351 del 29. 12. 1998, pag. 25. L 79/24 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 30. 3. 2000 ALLEGATO I Dazi applicabili all'importazione di riso e di rotture di riso (in EUR/t) Codice NC 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Paesi terzi (esclusi ACP e Bangladesh) (3) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 137,77 137,77 137,77 200,59 137,77 137,77 137,77 200,59 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) ACP (1) (2) (3) 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 43,88 43,88 43,88 65,87 43,88 43,88 43,88 65,87 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 45,38 Dazio all'importazione (5) Bangladesh (4) Basmati India e Pakistan (6) 0,00 0,00 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 64,65 64,65 64,65 95,95 64,55 64,55 64,55 95,95 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 (7) Egitto (8) 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 103,33 103,33 103,33 150,44 103,33 103,33 103,33 150,44 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 105,00 (1) Per le importazioni di riso originario degli Stati ACP, il dazio all'importazione si applica nel quadro del regime di cui ai regolamenti (CE) n. 1706/98 del Consiglio (GU L 215 dell'1. 8. 1998, pag. 12) e (CE) n. 2603/97 della Commissione (GU L 351 del 23. 12. 1997, pag. 22), modificato. (2) Ai sensi del regolamento (CEE) n. 1706/98, i dazi non sono applicati ai prodotti originari degli Stati ACP e importati direttamente nel dipartimento d'oltremare della Riunione. (3) Il dazio all'importazione di riso nel dipartimento d'oltremare della Riunione è stabilito all'articolo 11, paragrafo 3 del regolamento (CE) n. 3072/95. (4) Per le importazioni di riso, eccetto le rotture di riso (codice NC 1006 40 00), originario del Bangladesh il dazio all'importazione si applica nel quadro del regime di cui ai regolamenti (CEE) n. 3491/90 del Consiglio (GU L 337 del 4. 12. 1990, pag. 1) e (CEE) n. 862/91 della Commissione (GU L 88 del 9. 4. 1991, pag. 7), modificato. (5) L'importazione di prodotti originari dei PTOM è esente dal dazio all'importazione, a norma dell'articolo 101, paragrafo 1 della decisione 91/482/CEE del Consiglio (GU L 263 del 19. 9. 1991, pag. 1), modificata. (6) Per il riso semigreggio della varietà Basmati di origine indiana e pakistana, riduzione di 250 EUR/t [articolo 4 bis del regolamento (CE) n. 1503/96, modificato]. (7) Dazio doganale fissato nella tariffa doganale comune. (8) Per le importazioni di riso di origine e provenienza egiziana, il dazio all'importazione si applica nel quadro del regime di cui ai regolamenti (CE) n. 2184/96 del Consiglio (GU L 292 del 15. 11. 1996, pag. 1) e (CE) n. 196/97 della Commissione (GU L 31 dell'1. 2. 1997, pag. 53). 30. 3. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 79/25 ALLEGATO II Calcolo dei dazi all'importazione nel settore del riso 1. Dazio all'importazione (EUR/t) (1) 200,59 455,00 137,77 455,00 (1) Risone Rotture Semigreggio Lavorato Semigreggio Lavorato Tipo Indica Tipo Japonica 2. Elementi di calcolo: a) Prezzo cif Arag (EUR/t) b) Prezzo fob (EUR/t) c) Noli marittimi (EUR/t) d) Fonte (1) Dazio doganale fissato nella tariffa doganale comune. — — — — 336,44 310,52 423,13 330,77 — — — — 391,79 299,43 31,34 31,34 USDA USDA Operatori Operatori — — — —


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0942/00 från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen. Användning av vissa impregnersalter vid träbehandling.

eurovoc_concepts:
Netherlands
carcinogenic substance
common commercial policy
import (EU)
market approval
toxic substance
wood industry

text: C 46 E/86 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 ˜r kommissionen beredd att utarbeta ett direktiv som f(cid:246)rbjuder att impregnerat tr(cid:228) anv(cid:228)nds som 3. br(cid:228)nsle i kraftverk, r(cid:229)material f(cid:246)r sp(cid:229)nplattor och kreatursfoder eller str(cid:246)s ut i tr(cid:228)dg(cid:229)rdar och runtom tr(cid:228)d eller som ers(cid:228)ttning f(cid:246)r str(cid:246) i djurstallar, med tanke p(cid:229) de negativa f(cid:246)ljder dessa f(cid:246)r med sig f(cid:246)r m(cid:228)nniskor och djur? a) Om ja: har kommissionen redan vidtagit (cid:229)tg(cid:228)rder med tanke p(cid:229) detta? b) Om nej: varf(cid:246)r mots(cid:228)tter sig kommissionen ett europeiskt direktiv om detta? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (7 juni 2000) Kommissionen k(cid:228)nner till att Nederl(cid:228)nderna nyligen inf(cid:246)rt ett f(cid:246)rbud mot att nederl(cid:228)ndska tillverkare anv(cid:228)nder tr(cid:228)skyddsmedel som inneh(cid:229)ller koppar, krom eller arsenik, vilket (cid:228)ven inbegriper tr(cid:228) f(cid:246)r utomhusbruk som behandlats med s(cid:229)dant medel. Kommissionen har (cid:228)nnu inte tagit emot n(cid:229)gon anm(cid:228)lan med anledning av detta f(cid:246)rbud och har beg(cid:228)rt in uppgifter fr(cid:229)n de nederl(cid:228)ndska myndigheterna. Till f(cid:246)ljd av en (cid:246)versyn av vissa best(cid:228)mmelser i r(cid:229)dets direktiv 76/769/EEG av den 27 juli 1976 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagar och andra f(cid:246)rfattningar om begr(cid:228)nsning av anv(cid:228)ndning och utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden av vissa farliga (cid:228)mnen och preparat (beredningar) (1), l(cid:228)t kommissionen under- s(cid:246)ka riskerna med att anv(cid:228)nda arsenik i samband med tr(cid:228)konservering. Denna unders(cid:246)kning gav upphov till fr(cid:229)ga om vissa aspekter av anv(cid:228)ndningen av tr(cid:228)skyddsmedel som inneh(cid:229)ller arsenik, huvudsakligen n(cid:228)r det g(cid:228)ller de l(cid:229)ngsiktiga effekterna av bortskaffande av behandlat tr(cid:228). Det f(cid:246)rel(cid:229)g dock ingen akut risk f(cid:246)r allm(cid:228)nheten. farh(cid:229)gor i Branschen har f(cid:246)rt fram ett f(cid:246)rslag om ett frivilligt (cid:229)tagande f(cid:246)r att hantera de fastst(cid:228)llda riskerna. Kommissionen h(cid:229)ller p(cid:229) att granska detta f(cid:246)rslag. Samtidigt (cid:246)verv(cid:228)ger kommissionen om det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)n- digt med ytterligare begr(cid:228)nsningar av utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden och anv(cid:228)ndning av arsenik i samband med tr(cid:228)skyddsbehandling enligt direktiv 76/769/EEG. Dessutom ing(cid:229)r tr(cid:228)skyddsmedel i till(cid:228)mpningsom- r(cid:229)det f(cid:246)r Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 98/8/EG av den 16 februari 1998 om utsl(cid:228)ppande av biocidprodukter p(cid:229) marknaden (2). Kommissionen avser att inom kort vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra detta direktiv, och tr(cid:228)skyddsbehandling kommer att framh(cid:229)llas som en viktig prioritering vid utv(cid:228)rder- ingen. Fr(cid:229)gan om ett nytt direktivf(cid:246)rslag med begr(cid:228)nsningar av utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden av dessa biocider kommer att (cid:246)verv(cid:228)gas mot bakgrund av resultaten fr(cid:229)n denna utv(cid:228)rdering. Kommissionen vill (cid:228)ven g(cid:246)ra fr(cid:229)gest(cid:228)llaren uppm(cid:228)rksam p(cid:229) svaret p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)gan E-0942/00. (1) EGT L 262, 27. 9. 1976. (2) EGT L 123, 24. 4. 1998. (2001/C 46 E/090) SKRIFTLIG FR¯GA E-0942/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (29 mars 2000) ˜mne: Anv(cid:228)ndning av vissa impregnersalter vid tr(cid:228)behandling Vissa salter som anv(cid:228)nds vid impregnering av tr(cid:228) har allvarliga konsekvenser f(cid:246)r m(cid:228)nniskor och milj(cid:246). I dessa salter ing(cid:229)r det arsen, krom IV och koppar som (cid:228)r synnerligen giftiga. Impregnerat tr(cid:228) anv(cid:228)nds bland annat till tr(cid:228)dg(cid:229)rdsskjul, st(cid:228)ngsel, leksaker, pergolor, tr(cid:228)dg(cid:229)rdsm(cid:246)bler och j(cid:228)rnv(cid:228)gssyllar. Sedan februari 2000 (cid:228)r det f(cid:246)rbjudet att i Nederl(cid:228)nderna s(cid:228)lja n(cid:229)gra som helst produkter som tillverkats av impregnerat tr(cid:228). Konstitutionsutskottet uttalade sig nyligen ocks(cid:229) mot att impregnerat tr(cid:228) huggs upp till flis. S(cid:229)dant tr(cid:228) f(cid:229)r inte heller anv(cid:228)ndas som br(cid:228)nsle i kraftverk, r(cid:229)material f(cid:246)r sp(cid:229)nplattor och kreatursfoder eller str(cid:246)s ut i tr(cid:228)dg(cid:229)rdar och runtom tr(cid:228)d eller som ers(cid:228)ttning f(cid:246)r str(cid:246) i djurstallar. 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/87 Av det som st(cid:229)tt i tidningspressen framg(cid:229)r det dock att de nederl(cid:228)ndska myndigheterna utan att reagera till(cid:229)ter att cancerframkallande tr(cid:228)flis exporteras till andra EU-medlemsstater f(cid:246)r produktion av sp(cid:229)nplattor, leksaker och s(cid:229)dant. D(cid:228)rigenom handlar de i strid med b(cid:229)de bokstaven och andan i ett flertal EU-direktiv. K(cid:228)nner kommissionen till att cancerframkallande tr(cid:228)flis exporteras fr(cid:229)n Nederl(cid:228)nderna till andra EU- 1. medlemsstater? a) Om ja: vilka l(cid:228)nder handlar det d(cid:229) om? b) Om nej: anser kommissionen att det beh(cid:246)vs en unders(cid:246)kning, med tanke p(cid:229) de negativa konsekven- serna f(cid:246)r m(cid:228)nniskor och milj(cid:246) och mot bakgrund av att olika EU-direktiv h(cid:228)rmed kr(cid:228)nks? Har kommissionen fr(cid:229)n tillverkarna och import(cid:246)rerna av s(cid:229)dana impregnersalter och s(cid:229)dant 2. impregnerat tr(cid:228) f(cid:229)tt en (cid:246)versikt (cid:246)ver alla relevanta och tillg(cid:228)ngliga upplysningar om uts(cid:228)ttandet av m(cid:228)nniskor och milj(cid:246) f(cid:246)r arsensyra (eller salter d(cid:228)rav) s(cid:229)som det stadgas i f(cid:246)rordning 142/97? Om inte: vilka (cid:229)tg(cid:228)rder har kommissionen vidtagit f(cid:246)r att genomdriva att f(cid:246)rordning 142/97 till fullo skall efterlevas korrekt? Anser kommissionen att impregnerat tr(cid:228) som frig(cid:246)rs i form av bygg- eller rivningsavfall enligt 3. direktiv 91/689/EEG skall samlas in och bearbetas s(cid:229)som farligt avfall? a) Om inte: vilka argument har kommissionen d(cid:229) f(cid:246)r att inte betrakta impregnerat tr(cid:228) som farligt avfall? b) Om ja: behandlas impregnerat tr(cid:228) i de femton EU-medlemsstaterna ocks(cid:229) i verkligheten som farligt avfall? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (9 juni 2000) 1. Kommissionen k(cid:228)nner inte till n(cid:229)gon export av tr(cid:228)flis fr(cid:229)n tr(cid:228) som behandlats med arsenik, krom eller koppar fr(cid:229)n Nederl(cid:228)nderna till andra medlemsstater. Dessa (cid:228)mnen f(cid:229)r anv(cid:228)ndas f(cid:246)r behandling av tr(cid:228) inom gemenskapen under vissa omst(cid:228)ndigheter enligt r(cid:229)dets direktiv 89/677/EEG av den 21 december 1989 om (cid:228)ndring f(cid:246)r (cid:229)ttonde g(cid:229)ngen av direktiv 76/769/EEG om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagar och andra f(cid:246)rfattningar om begr(cid:228)nsning av anv(cid:228)ndning och utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden av vissa farliga (cid:228)mnen och preparat (beredningar) (1). Export av tr(cid:228)flis (cid:228)r inte ett brott mot gemenskapsr(cid:228)tten om lagstadgade f(cid:246)rfaranden f(cid:246)ljs. Export av s(cid:229)dant avfall regleras i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 259/93 av den 1 februari 1993 om (cid:246)vervakning och kontroll av avfallstransporter inom, till och fr(cid:229)n Europeiska gemenskapen (2). N(cid:228)r det g(cid:228)ller export av tr(cid:228)flis f(cid:246)r (cid:229)tervinning f(cid:246)rtecknas materialet i bilaga 3 till direktivet under rubrik AC 170: avfall av bearbetad kork och bearbetat tr(cid:228). Detta inneb(cid:228)r att avfallet f(cid:229)r transporteras om transporten anm(cid:228)ls till de ber(cid:246)rda medlemsstaterna (exporterande land, importerande land och eventuella transitl(cid:228)nder) och inga inv(cid:228)nd- ningar g(cid:246)rs mot transporten. Myndigheterna f(cid:229)r bara g(cid:246)ra inv(cid:228)ndningar av ett begr(cid:228)nsat antal sk(cid:228)l, t. ex. om avfallet inte kan behandlas p(cid:229) ett milj(cid:246)v(cid:228)nligt s(cid:228)tt i det mottagande landet. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande finns det inget som motiverar en s(cid:229)dan unders(cid:246)kning som fr(cid:229)gest(cid:228)llaren beg(cid:228)r. 2. Kommissionen har f(cid:229)tt information om arseniksyra i enlighet med kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 142/97 av den 27 januari 1997 om l(cid:228)mnande av uppgifter om vissa existerande (cid:228)mnen i enlighet med r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 793/93 (3). Kommissionen anv(cid:228)nde denna information f(cid:246)r att unders(cid:246)ka riskerna med anv(cid:228)ndning av arsenik som tr(cid:228)skyddsmedel. Denna unders(cid:246)kning gav upphov till farh(cid:229)gor i fr(cid:229)ga om vissa aspekter av anv(cid:228)ndningen av tr(cid:228)skyddsmedel som inneh(cid:229)ller arsenik, huvudsakligen i f(cid:246)rh(cid:229)llande till de l(cid:229)ngsiktiga effekterna av bortskaffande av behandlat tr(cid:228). Dock identifierades ingen akut risk f(cid:246)r allm(cid:228)nheten. Branschen har f(cid:246)rt fram f(cid:246)rslag om ett frivilligt (cid:229)tagande att hantera de identifierade riskerna. Kommissionen h(cid:229)ller p(cid:229) att granska detta f(cid:246)rslag. Dessutom (cid:246)verv(cid:228)ger kommissionen huruvida det kr(cid:228)vs ytterligare restriktioner f(cid:246)r marknadsf(cid:246)ring och anv(cid:228)ndning av arsenik som tr(cid:228)skyddsmedel enligt direktiv 76/769/EEG av den 27 juli 1976 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagar och andra f(cid:246)rfatt- C 46 E/88 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 ningar om begr(cid:228)nsning av anv(cid:228)ndning och utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden av vissa farliga (cid:228)mnen och preparat (beredningar) (4). Vidare omfattas tr(cid:228)skyddsmedel (cid:228)ven av direktiv 98/8/EG om utsl(cid:228)ppande av biocid- produkter p(cid:229) marknaden. Kommissionen (cid:228)mnar inom kort vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra detta direktiv, och tr(cid:228)produkter kommer att prioriteras vid bed(cid:246)mningen. Fr(cid:229)gan om kommissionen skall f(cid:246)resl(cid:229) ett ytterligare direktiv om begr(cid:228)nsning av marknadsf(cid:246)ring av dessa biocider kommer att (cid:246)verv(cid:228)gas mot bakgrund av bed(cid:246)mningens resultat. I artikel 1. 4, f(cid:246)rsta strecksatsen, i r(cid:229)dets direktiv 91/689/EEG av den 12 december 1991 (5) definieras 3. farligt avfall som avfall som finns upptaget i en f(cid:246)rteckning (cid:246)ver farligt avfall. Denna f(cid:246)rteckning fastst(cid:228)lldes i r(cid:229)dets beslut 94/904/EG av den 22 december 1994 (6). I f(cid:246)rteckningen finns inte impregnerat tr(cid:228) fr(cid:229)n byggnads- och rivningsverksamhet upptaget som farligt avfall, varf(cid:246)r direktiv 91/689/EEG inte (cid:228)r till(cid:228)mpligt. i direktivet s(cid:228)gs att farligt avfall ocks(cid:229) (cid:228)r allt avfall som enligt en I artikel 1. 4, andra strecksatsen, medlemsstat f(cid:246)reter n(cid:229)gon eller n(cid:229)gra av de egenskaper som anges i bilaga 3. Medlemsstaterna m(cid:229)ste anm(cid:228)la s(cid:229)dana fall till kommissionen. Fallen skall sedan ses (cid:246)ver f(cid:246)r att eventuellt anpassa gemenskapens f(cid:246)rteckning (cid:246)ver farligt avfall. Hittills har kommissionen tagit emot anm(cid:228)lningar fr(cid:229)n F(cid:246)renade kungariket och (cid:214)sterrike om att impregnerat tr(cid:228) skulle vara ((cid:229)tminstone delvis) farligt avfall. Kommissionen granskar dessa anm(cid:228)lningar i samband med en mer (cid:246)vergripande (cid:246)versyn av f(cid:246)rteckningen (cid:246)ver farligt avfall som omfattar omkring 300 anm(cid:228)lningar totalt. Kommissionen har f(cid:246)r avsikt att innan (cid:229)ret (cid:228)r slut l(cid:228)gga fram ett f(cid:246)rslag om (cid:246)versyn av f(cid:246)rteckningen f(cid:246)r yttrande till den kommittØ som inr(cid:228)ttats enligt artikel 18 i r(cid:229)dets direktiv 91/156/EEG (7) av den 18 mars 1991 om (cid:228)ndring i direktiv 75/442/EEG om avfall (8). I detta f(cid:246)rslag kommer (cid:214)sterrikes och F(cid:246)renade kungarikets anm(cid:228)lningar om impregnerat tr(cid:228) att beaktas. Oavsett om impregnerat tr(cid:228) klassificeras som farligt avfall eller ej, f(cid:229)r det bara (cid:229)tervinnas eller bortskaffas i enlighet med artikel 4 i direktiv 75/442/EG, det vill s(cid:228)ga utan fara f(cid:246)r m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa och utan att processer eller metoder anv(cid:228)nds som kan skada milj(cid:246)n, och s(cid:228)rskilt utan risker f(cid:246)r vatten, luft, jord eller v(cid:228)xter och djur, utan att det medf(cid:246)r ol(cid:228)genheter genom buller eller lukt samt utan att landskapet och omr(cid:229)den av s(cid:228)rskilt intresse p(cid:229)verkas negativt. Kommissionen h(cid:228)nvisar ocks(cid:229) fr(cid:229)gest(cid:228)llaren till svaret p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)gan E(cid:141)0941/00. (1) EGT L 398, 30. 12. 1989. (2) EGT L 30, 6. 2. 1993. (3) EGT L 25, 28. 1. 1997. (4) EGT L 262, 27. 9. 1976. (5) EGT L 377, 31. 12. 1991. (6) EGT L 356, 31. 12. 1994. (7) EGT L 78, 26. 3. 1991. (8) EGT L 194, 25. 7. 1975. (2001/C 46 E/091) SKRIFTLIG FR¯GA E-0944/00 fr(cid:229)n Jens-Peter Bonde (EDD) till kommissionen (29 mars 2000) ˜mne: F(cid:246)rnybar energi Kan kommissionen ange hur l(cid:229)ngt den har kommit i sin bed(cid:246)mning av den danska regeringens planer p(cid:229) att inf(cid:246)ra s(cid:229) kallade VE-bevis (VE = f(cid:246)rnybar energi)? Konsumenterna skall uppenbarligen tvingas att k(cid:246)pa VE-bevis i f(cid:246)rh(cid:229)llande till sin elf(cid:246)rbrukning, vilket (cid:228)r intill f(cid:246)rv(cid:228)xling likt en ny form av beskattning. ˜r det kommissionens bed(cid:246)mning att det (cid:228)r fr(cid:229)ga om en skatt f(cid:246)r de danska konsumenterna? Kan kommissionen vidare ange om CO2-avgiften p(cid:229) vindkraftverk, som f(cid:246)r (cid:246)vrigt inte ger upphov till CO2, (cid:228)r f(cid:246)renlig med EU:s g(cid:228)llande best(cid:228)mmelser?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0938/00 från Adriana Poli Bortone (UEN) till kommissionen. Gemenskapsstöd till bearbetning av druvsaft (GD Jordbruk).

eurovoc_concepts:
EU aid
Italy
common agricultural policy
fruit juice
grape

text: 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/83 Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (15 maj 2000) S(cid:229)som framg(cid:229)r av svaret p(cid:229) parlamentsledamotens skriftliga fr(cid:229)ga E-2824/99 (1) har kommissionen som s(cid:229)dan inte n(cid:229)gon direkt kontrollfunktion vad g(cid:228)ller konkreta avfallstransporter som sker i enlighet med r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 259/93 av den 1 februari 1993 om (cid:246)vervakning och kontroll av avfallstrans- porter inom, till och fr(cid:229)n Europeiska gemenskapen. De (cid:246)vervaknings- och kontrollf(cid:246)rfaranden som fastst(cid:228)lls av f(cid:246)rordningen och som skall till(cid:228)mpas i medlemsstaterna ut(cid:246)vas av de myndigheter medlems- staterna utsett i enlighet med artikel 36 i f(cid:246)rordningen. Det (cid:228)r deras sak att be Ungern f(cid:246)rse dem med den information som kr(cid:228)vs enligt artikel 19. 3 i f(cid:246)rordningen och (cid:129) mer generellt (cid:129) utifr(cid:229)n fakta i det konkreta fallet avg(cid:246)ra huruvida man skall till(cid:229)ta en viss avfallstransport eller ej. Kommissionen noterar parlamentsledamotens upplysning om att den aktuella avfallstransporten tycks ha g(cid:229)tt till Tyskland f(cid:246)r slutf(cid:246)rvaring. Kommissionen f(cid:246)rfogar hittills inte (cid:246)ver n(cid:229)gon information som tyder p(cid:229) att de tyska myndigheterna, d(cid:229) de godk(cid:228)nde transporten, skulle ha brutit mot gemenskapens lagstift- ning, och s(cid:228)rskilt mot r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 259/93. Kommissionen kommer att beg(cid:228)ra ytterligare upplysningar fr(cid:229)n de tyska myndigheterna och d(cid:228)refter besluta om det kr(cid:228)vs ytterligare (cid:229)tg(cid:228)rder fr(cid:229)n dess sida. (1) EGT C 280 E, 3. 10. 2000, s. 139. (2001/C 46 E/087) SKRIFTLIG FR¯GA E-0938/00 fr(cid:229)n Adriana Poli Bortone (UEN) till kommissionen (29 mars 2000) ˜mne: Gemenskapsst(cid:246)d till bearbetning av druvsaft (GD Jordbruk) I samband med reformen av den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:246)r vin (f(cid:246)rordning (EEG) nr 1493/1999) (1), som kommer att tr(cid:228)da i kraft den 1 augusti 2000, f(cid:246)reskrivs i artikel 35 i f(cid:246)rordningen att gemenskapsst(cid:246)det till bearbetning av druvsaft av bordsdruvor skall upph(cid:246)ra (det (cid:228)r under alla omst(cid:228)ndig- heter f(cid:246)rbjudet att anv(cid:228)nda dessa druvor f(cid:246)r vinframst(cid:228)llning). Detta kommer f(cid:246)r de italienska producen- terna av druvsaft att inneb(cid:228)ra (cid:246)kade kostnader med 11 986 lire/hektoliter till f(cid:246)ljd av att gemenskapsst(cid:246)det inte utbetalas, vilket kommer att leda till sociala sp(cid:228)nningar, fr(cid:228)mst i ekonomiskt missgynnade omr(cid:229)den. Kan kommissionen ange om det i till(cid:228)mpningsf(cid:246)rordningarna f(cid:246)r den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:246)r vin, som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande h(cid:229)ller p(cid:229) att ses (cid:246)ver, g(cid:229)r att f(cid:246)reskriva att st(cid:246)det till druvsats av bordsdruvor skall bibeh(cid:229)llas i syfte att tillf(cid:246)rs(cid:228)kra samtliga gemenskapsakt(cid:246)rer lika m(cid:246)jligheter? (1) EGT L 179, 14. 7. 1999, s. 1. Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 maj 2000) Kommissionen (cid:246)nskar p(cid:229)minna ledamoten om att r(cid:229)det den 17 maj 1999 antog f(cid:246)rordning (EG) nr 1493/ 1999 om ny gemensam organisation av marknaden f(cid:246)r vin. Denna f(cid:246)rordning kommer att b(cid:246)rja till(cid:228)mpas den 1 augusti 2000. I artikel 35. 3 i denna f(cid:246)rordning anges att st(cid:246)d f(cid:246)r anv(cid:228)ndning av druvmust och koncentrerad druvmust f(cid:246)r framst(cid:228)llning av druvsaft eller andra livsmedelsprodukter av s(cid:229)dan druvsaft endast l(cid:228)mnas f(cid:246)r anv(cid:228)ndning av produkter som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n druvsorter som (cid:228)r klassificerade som druvor f(cid:246)r vinframst(cid:228)llning och som allts(cid:229) kan anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att framst(cid:228)lla vin f(cid:246)r marknaden. Med h(cid:228)nsyn till f(cid:246)reg(cid:229)ende kommer inte n(cid:229)got st(cid:246)d att utbetalas f(cid:246)r framst(cid:228)llning av druvsaft eller andra livsmedel av s(cid:229)dan druvsaft, om bordsdruvor som kommer fr(cid:229)n sorter som inte klassificeras som druvor f(cid:246)r vinframst(cid:228)llning anv(cid:228)nds. C 46 E/84 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 R(cid:229)det ville i sj(cid:228)lva verket reservera de disponibla st(cid:246)den enbart f(cid:246)r druvor f(cid:246)r vinframst(cid:228)llning, eftersom syftet med utnyttjandet av druvprodukter inom ramen f(cid:246)r den gemensamma organisationen av marknaden var att minska kvantiteterna vin p(cid:229) marknaden. Kommissionen vill i detta sammanhang erinra om att produkten bordsdruvor enbart omfattas av den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:246)r frukt och gr(cid:246)nsaker. Mot denna bakgrund och med h(cid:228)nsyn till att r(cid:229)det uttryckligen har bekr(cid:228)ftat f(cid:246)rbudet att st(cid:246)dja framst(cid:228)ll- ning av druvsaft ur bordsdruvor, kan kommissionen inte f(cid:246)resl(cid:229) n(cid:229)gon till(cid:228)mpning som strider mot r(cid:229)dets anvisningar. (2001/C 46 E/088) SKRIFTLIG FR¯GA E-0940/00 fr(cid:229)n Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen (29 mars 2000) ˜mne: Turin och Italiens f(cid:246)rslag om m(cid:229)l 2-omr(cid:229)den Den 1 oktober 1999 lade Italien fram sitt f(cid:246)rslag om omr(cid:229)den som skall ing(cid:229) i m(cid:229)l 2 inom ramen f(cid:246)r strukturfonderna under perioden 2000(cid:141)2006. F(cid:246)rslaget f(cid:246)rkastades emellertid. De uppgifter som Italien anf(cid:246)rde (cid:129) och som grundar sig p(cid:229) lokala arbetsmarknadssystem (cid:129) st(cid:228)mde inte (cid:246)verens med Eurostats uppgifter om de administrativa provinserna (referensv(cid:228)rden f(cid:246)r samtliga medlemsstater) som kommis- sionen h(cid:228)nvisade till. F(cid:246)ljden blev att Italien skulle (cid:148)uppdatera(cid:148) sitt f(cid:246)rslag. Fr(cid:229)gan r(cid:246)r i synnerhet Turin och dess 936 000 inv(cid:229)nare: enligt arbetsl(cid:246)shetsstatistiken f(cid:246)r 1995(cid:141)1997 skulle Turin inte kunna ing(cid:229) i m(cid:229)l 2 (om man inte ocks(cid:229) r(cid:228)knade med sk. cassaintegrati, dvs. personer som erh(cid:229)ller statligt bidrag f(cid:246)r inkomstbortfall f(cid:246)r den h(cid:228)ndelse att deras arbetsuppgifter helt eller delvis utg(cid:229)r (cid:129) ett rimligt argument som Europeiska unionen m(cid:228)rkligt nog inte tycks godta). P(cid:229) grundval av f(cid:228)rskare uppgifter (fr(cid:229)n 1996(cid:141)1998) skulle det d(cid:228)remot vara m(cid:246)jligt att ta med provinsen och st(cid:246)rsta delen av staden Turin i m(cid:229)l 2. Under (cid:229)ren 2000(cid:141)2006 har Italien r(cid:228)tt till ca 4 000 miljarder ITL f(cid:246)r m(cid:229)l 2-omr(cid:229)den fr(cid:229)n Europeiska unionen. Piemonte skulle kunna erh(cid:229)lla ca 1 400 miljarder (dock med beaktande av den nationella samfinansieringen) och det under sju (cid:229)rs tid. Torino borde erh(cid:229)lla ytterligare 100 miljarder per (cid:229)r ((cid:228)ven p(cid:229) grundval av den tidigare statistiken). Nu kr(cid:228)vs det emellertid att Bryssel (cid:228)ntligen s(cid:228)ger ja: anser komissionen inte att det inte b(cid:246)r finnas flera hinder? Vilka fr(cid:229)gor b(cid:246)r (cid:228)nnu l(cid:246)sas? N(cid:228)r kommer f(cid:246)rfarandena att avslutas (trots att de redan (cid:228)r f(cid:246)rsenade)? Har man ombes(cid:246)rjt nationell samfinansiering? Vet kommissionen att varje dag som g(cid:229)r inneb(cid:228)r att inv(cid:229)narna i Piemonte och Turin g(cid:229)r miste om m(cid:246)jligheter till ett ekonomiskt uppsving? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (12 maj 2000) Den 1 oktober 1999 (cid:246)verl(cid:228)mnade de italienska myndigheterna sitt f(cid:246)rslag till omr(cid:229)den att omfattas av m(cid:229)l 2 till kommissionen. Den 11 oktober 1999 svarade kommissionen att detta f(cid:246)rslag inte kunde beaktas eftersom det inte uppfyllde best(cid:228)mmelserna i artikel 4. 4 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser f(cid:246)r strukturfonderna (1), d(cid:228)r det anges att de omr(cid:229)den som uppfyller kriterierna i punkterna 5 och 6 i samma artikel skall omfatta minst 50 % av den folkm(cid:228)ngd som omfattas av m(cid:229)l 2 i varje medlemsstat. N(cid:228)r det g(cid:228)ller till(cid:228)mpningen av dessa gemenskapskriterier m(cid:229)ste samma statistik anv(cid:228)ndas av samtliga medlemsstater f(cid:246)r att de skall kunna behandlas p(cid:229) ett likartat s(cid:228)tt. I enlighet med artikel 4. 2 (cid:246)vers(cid:228)nde s(cid:229)ledes kommissionen den 23 juni 1999 till samtliga medlemsstater som ber(cid:246)rs av m(cid:229)l 2 de statistikupp- gifter som h(cid:228)nf(cid:246)r sig till dessa kriterier. I enlighet med det beslut som r(cid:229)det fattat r(cid:246)r det sig om de uppgifter som fanns tillg(cid:228)ngliga vid tidpunkten f(cid:246)r Europeiska r(cid:229)dets m(cid:246)te i Berlin. N(cid:228)r det g(cid:228)ller arbetsl(cid:246)shet, inneb(cid:228)r detta att de uppgifter som beaktas h(cid:228)nf(cid:246)r sig till (cid:229)ren 1995, 1996 och 1997. Dessa uppgifter anv(cid:228)ndes f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla m(cid:229)l 2-omr(cid:229)dena i de elva medlemsstaterna f(cid:246)r vilka kommissionen redan nu har fastst(cid:228)llt en f(cid:246)rteckning (cid:246)ver st(cid:246)dber(cid:228)ttigade omr(cid:229)den f(cid:246)r programperioden 2000(cid:141)2006