title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0938/00 van Adriana Poli Bortone (UEN) aan de Commissie. Communautaire steun voor de verwerking van druivensap (DG Landbouw).

eurovoc_concepts:
EU aid
Italy
common agricultural policy
fruit juice
grape

formats: html pdf print

text: 13. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 46 E/83 Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (15 mei 2000) Zoals uiteengezet in het antwoord op schriftelijke vraag E-2824/99 (1) van het geachte parlementslid, oefent de Commissie als zodanig geen directe controle uit op specifieke afvaltransporten, zoals bedoeld bij Verordening (EEG) nr. 259/93 van de Raad van 1 februari 1993 betreffende toezicht en controle op de overbrenging van afvalstoffen binnen, naar en uit de Europese Gemeenschap. De bij de verordening ingestelde toezicht- en controleprocedures die rechtstreeks toepasselijk zijn in de lidstaten, worden uitgeoefend door de instanties die de lidstaten overeenkomstig artikel 36 van de verordening hebben aangewezen. Zij dienen Hongarije te verzoeken om de bij artikel 19, lid 3, van de verordening vereiste informatie en meer in het algemeen op basis van de feiten van een specifiek geval te bepalen of al dan niet vergunning kan worden gegeven voor een bepaald afvaltransport. De Commissie neemt nota van de door het geachte parlementslid verstrekte informatie dat het afvaltran- sport in kwestie kennelijk naar Duitsland is overgebracht voor definitieve verwijdering. Zij beschikt tot dusver over geen aanwijzingen dat de Duitse autoriteiten door het verlenen van vergunning voor het transport de communautaire wetgeving en meer bepaald Verordening (EEG) 259/93 van de Raad zouden hebben overtreden. De Commissie zal de Duitse autoriteiten om nadere inlichtingen verzoeken en daarna besluiten of zij verdere maatregelen dient te treffen. (1) PB C 280 E van 3. 10. 2000, blz. 139. (2001/C 46 E/087) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0938/00 van Adriana Poli Bortone (UEN) aan de Commissie (29 maart 2000) Betreft: Communautaire steun voor de verwerking van druivensap (DG Landbouw) Uit hoofde van de hervorming van de GMO in de sector wijnbouw (verordening (EG) 1493/1999) (1), die op 1 augustus 2000 in werking zal treden, is in artikel 35 bepaald dat er geen communautaire steun meer zal worden verleend voor de verwerking van druivensap uit tafeldruiven (het gebruik hiervan is in ieder geval verboden voor de bereiding van wijn). Het wegvallen van de communautaire steun heeft voor de Italiaanse druivensapproducenten een stijging van de kosten per hectoliter met 11. 986 lire tot gevolg, met in de economisch benadeelde gebieden. Kan de de daaruit voortvloeiende sociale spanningen, vooral Commissie gezien bovenstaande overwegingen mededelen of bij de aan de gang zijnde herziening van de verordeningen inzake de toepassing van de GMO voor de wijnsector de handhaving van de steun voor druivensap uit tafeldruiven overwegen kan worden, teneinde alle communautaire marktdeelnemers gelijke kansen te waarborgen? (1) PB L 179 van 14. 7. 1999, blz. 1. Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (3 mei 2000) De Commissie herinnert het geachte parlementslid eraan dat de Raad op 17 mei 1999 Verordening (EG) nr. 1493/1999 betreffende een nieuwe gemeenschappelijke ordening van de wijnmarkt (GMO) heeft vastgesteld. Deze verordening zal van toepassing worden op 1 augustus 2000. In artikel 35, lid 3, van deze verordening is gepreciseerd dat de steun voor druiven, druivenmost en geconcentreerde druivenmost die worden gebruikt voor de vervaardiging van druivensap of van andere eetbare producten op basis van druivensap, uitsluitend wordt verleend voor producten van wijnstokrassen die als wijndruivenras zijn ingedeeld, en waarmee dus voor de markt bestemde wijn kan worden vervaardigd. Er wordt dus geen steun verleend voor de vervaardiging van druivensap en andere eetbare producten op basis van druivensap die worden bereid uit tafeldruiven van wijnstokrassen die niet als wijndruivenras zijn ingedeeld. C 46 E/84 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 13. 2. 2001 De Raad heeft namelijk de beschikbare steun willen reserveren voor wijndruiven, aangezien de in het kader van de GMO verleende steun voor het gebruik van producten van de wijnsector tot doel heeft de hoeveelheden wijn op de markt te verminderen. In dit verband herinnert de Commissie eraan dat tafeldruiven uitsluitend in de GMO voor groenten en fruit zijn opgenomen. Gezien het voorgaande kan de Commissie, mede gelet op het feit dat de Raad uitdrukkelijk heeft bevestigd dat geen steun mag worden verleend voor de vervaardiging van druivensap uit tafeldruiven, geen uitvoe- ringsbepaling voorstellen die in strijd is met wat de Raad heeft aangegeven. (2001/C 46 E/088) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0940/00 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Commissie (29 maart 2000) Betreft: het Italiaanse voorstel om Turijn in aanmerking te laten komen voor doelstelling 2 Italiº heeft op 1 oktober 1999 zijn voorstellen voor doelstelling 2 van de structuurfondsen voor de periode 2000-2006 ingediend. Deze voorstellen zijn echter verworpen. De gegevens die Italiº verstrekt (cid:129) op basis van de plaatselijke arbeidsbureaus (cid:129) kloppen niet met de Eurostat-gegevens van de administratieve provincies die de Europese Commissie hanteert (referentiegegevens voor alle lidstaten) en Italiº moet zijn voorstel dan ook aanpassen. In het bijzonder voor Turijn met zijn 936. 000 inwoners is dat van belang: volgens de werkloosheidscijfers voor Turijn voor de periode 95-97 kan Turijn niet in aanmerking komen voor doelstelling 2 (behalve als men de personen met een wachtgeldregeling (Cassa Integrazione) meetelt, een te verdedigen stelling die de Europese Unie vreemd genoeg niet blijkt te delen), maar volgens recentere cijfers (96-98) zou een groot deel van Turijn wel in aanmerking komen. Italiº heeft in de periode 2000-2006 recht op 4. 000 miljard van de EU uit hoofde van doelstelling 2. Naar Piemonte zou gespreid over 7 jaar ongeveer 1400 miljard gaan (rekening houdend met de cofinanciering door de nationale overheid) en naar Turijn ruim 100 miljard per jaar (ook op basis van de oude gegevens zou dat het geval zijn). Nu is het nog wachten op het akkoord van Brussel. Denkt de Commissie dat er nog nieuwe problemen kunnen rijzen? Zijn er nog problemen die moeten worden opgelost? Hoelang duurt het vooraleer de procedures (cid:129) zij het met vertraging (cid:129) afgehandeld zijn? Is de medefinanciering door de nationale overheid gewaarborgd? Is de Commissie zich ervan bewust dat elke dag vertraging een verloren dag is, wat de vooruitzichten van de bevolking van Piemonte en Turijn op economisch herstel aangaat? Antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (12 mei 2000) Op 1 oktober 1999 hebben de Italiaanse autoriteiten hun voorstel voor de voor doelstelling 2 in aanmerking komende gebieden bij de Commissie ingediend. Op 11 oktober 1999 heeft deze geantwoord dat dit voorstel niet ontvankelijk was omdat geen rekening was gehouden met het bepaalde in artikel 4, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1260/1999 van de Raad van 21 juni 1999 houdende algemene bepalingen inzake de Structuurfondsen (1), dat bepaalt dat de zones die voldoen aan de criteria van de leden 5 en 6, ten minste 50 % van de in elke lidstaat onder doelstelling 2 vallende bevolking omvatten. Voor de toepassing van deze communautaire criteria moeten in alle lidstaten met het oog op een gelijke behandeling dezelfde statistische reeksen worden gebruikt. Overeenkomstig lid 2 van artikel 4 heeft de Commissie derhalve op 23 juni 1999 de statistische gegevens betreffende deze criteria verstrekt aan alle lidstaten die in aanmerking kunnen komen voor doelstelling 2. Overeenkomstig het besluit van de Raad betreft het de gegevens die beschikbaar waren op het ogenblik van de Europese Raad van Berlijn. Voor de werkloosheidscijfers betekent dit dat de in aanmerking genomen gegevens betrekking hebben op de jaren 1995, 1996 en 1997. Deze gegevens zijn gebruikt om de gebieden van doelstelling 2 vast te stellen in de elf lidstaten waarvoor de Commissie reeds een lijst van in aanmerking komende gebieden voor de programmeringsperiode 2000-2006 heeft vastgesteld


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevan neuvoston direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta kahdennenkymmenennenensimmäisen kerran (syöpää tai perimän muutoksia aiheuttaviksi tai lisääntymiselle vaarallisiksi luokiteltavat aineet - c/m/r)"

eurovoc_concepts:
carcinogenic substance
consumer protection
health risk
labelling
marketing standard
public health

text: 18. 5. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 140/1 II (Valmistavat säädökset) TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevan neuvoston direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta kahdennenkymmenen- nenensimmäisen kerran (syöpää tai perimän muutoksia aiheuttaviksi tai lisääntymiselle vaaralli- siksi luokiteltavat aineet – c/m/r)” (2000/C 140/01) Neuvosto päätti 3. helmikuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ”Yhtenäismarkkinat, 8. maaliskuuta 2000. Esittelijä oli Johannes Jaschick. tuotanto ja kulutus” -jaosto antoi lausuntonsa Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. (maaliskuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 63 puolesta. ja 30. maaliskuuta 2000 pitämässään 371. täysistunnossa 1. Johdanto 1. 1. Kansalaisten suojelemiseksi mm. syöpää tai perimän muutoksia aiheuttavilta tai lisääntymiselle vaarallisilta (c/m/r) aineilta ja valmisteilta tiettyjen vaarallisten aineiden myynti ”suurelle yleisölle” on ollut kiellettyä vuodesta 1994(1). 1. 2. Näiden aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevat säännökset saatetaan säännöllisesti ajan tasalle mu- kauttamalla ne tekniikan kehitykseen. (2) 1. 3. Komission täytyy kuuden kuukauden kuluessa uuden luokituksen julkaisemisesta (3) tehdä ehdotuksia uusien c/m/r- aineiden (4) lisäämisestä direktiivin 76/769/ETY liitteeseen I, jotta aineet eivät päädy ”suuren yleisön” saataville. 1. 4. Käsillä olevalla direktiiviehdotuksella on tarkoitus liittää vaarallisten aineiden ja valmisteiden luetteloon kaksi syöpää aiheuttavaa (ryhmään 2 kuuluvaa) ainetta ja yksi lisään- tymiselle vaarallinen (ryhmään 2 kuuluva) aine (5). (1) Direktiivi 76/769/ETY, EYVL L 262, 27. 9. 1976, s. 201, muutettu direktiivillä 94/60/EY, EYVL L 365, 31. 12. 1994, s. 1. (2) Direktiivin 67/548/ETY liite I, EYVL 196, 16. 8. 1967, s. 1, muutet- tu viimeksi direktiivillä 94/69/EY, EYVL L 381, 31. 12. 1994, s. 1. (3) Direktiivin 94/60/EY mukaan, EYVL L 365, 31. 12. 1994, s. 1. (4) Luokitusmenettely on määritelty direktiivissä 67/548/ETY. (5) Näitä aineita käytetään osittain kemiallisissa tuotantoprosesseissa ja niitä esiintyy esim. eräissä tulenkestävissä keramiikkalaatoissa tai autojen turvatyynyissä. C 140/2 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 18. 5. 2000 2. Yleistä TSK kannattaa kyseisten aineiden käyttökieltoa ”suuren 2. 1. yleisön” keskuudessa. Se pitää komission ehdotusta kansanter- veyttä ylläpitävänä ja edistävänä ja katsoo sen liittyvän myös syöväntorjunnan toimintaohjelmaan (1), tiedonantoon kansan- terveyspolitiikan kehittämisestä Euroopan yhteisössä (2) sekä vuonna 2000 julkaistavaksi suunniteltuun tiedonantoon EU:n kansanterveyspoliittisesta strategiasta (3). 2. 2. Direktiiviin 76/769/ETY ehdotetulla 21. muutoksella yhdenmukaistetaan kyseisten vaarallisten aineiden käyttöä koskevat säännöt, eikä muutos haittaa mitenkään sisämarkki- noiden toimintaa. 2. 3. TSK ehdottaa pohdittavaksi, voitaisiinko menettelyä nopeuttaa tähänastisesta yleisön mahdollisimman pikaiseksi suojelemiseksi tällaisilta vaaroilta. Olisi toivottavaa yksinker- taistaa menettelyä lisäämällä siihen tiettyä automaattisuutta. Neuvosto ja parlamentti eivät ole toistaiseksi voineet hyväksyä tällaista yksinkertaistamista. 2. 4. TSK edellyttää, että uudet luokitukset koskevat myös kaikkia ETA-maita ja niitä käsitellään myös aikaisessa vaiheessa jäsenehdokasmaiden kanssa käytävissä neuvotteluissa. Komi- (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 646/96/EY, tehty 29 päivänä maaliskuuta 1996, syöväntorjunnan toimintaohjel- man hyväksymisestä kansanterveyden alalla vuosiksi 1996–2000, EYVL L 95, 16. 4. 1996, s. 9. (2) Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, ta- lous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kansanterveyspo- litiikan kehittämisestä Euroopan yhteisössä, KOM(1998) 230 lopull. ; TSK:n lausunto: EYVL C 407, 28. 12. 1998, s. 21. (3) KOM(2000) 186 lopull. , julkaistaan komission työohjelman mu- kaan maaliskuun lopussa 2000. Bryssel 29. maaliskuuta 2000. tea kannattaa tässä yhteydessä kyseisten maiden turvallisuudes- ta ja kansanterveydestä vastaavien organisaatioiden ja järjestö- jen kanssa tehtävän yhteistyön tiivistämistä. 3. Erityistä TSK on tyytyväinen siihen, että komissio on 21. muu- 3. 1. toksen valmisteluun liittyneissä kuulemisissa hyödyntänyt myös ympäristö- ja kuluttajajärjestöjen asiantuntemusta. TSK pitää asianmukaisena, että komission pohdintojen 3. 2. lähtökohtana on ehkäisevä terveydensuojelu. Komissio ryhtyy toimiin kyseisten aineiden peruuttamattomia terveyshaittoja koskevan perustellun epäilyn nojalla. Tämän jälkeen se luokit- telee aineet vastaaviin luokkiin ja liittää ne c/m/r-aineiden luetteloon. TSK edellyttää, ettei jäännösvarastoja saa enää käyttää 3. 3. ja että kielto koskee luonnollisesti myös tuontia. 3. 4. TSK kehottaa harkitsemaan, olisiko ”suuren yleisön” käsite mahdollista määritellä tarkemmin ja voitaisiinko erityi- sesti kuluttajat ja pienet käsiteollisuusyritykset mainita tekstissä selväsanaisesti. TSK kehottaa tehostamaan tiedotusta kyseisten aineiden vaarallisuudesta myös asianomaisten organisaatioiden ja järjestöjen kautta. 3. 5. Aineiden vaarallisuuden huomioon ottaen tulisi pohtia, voitaisiinko c/m/r-aineiden uuden luokituksen julkaisun ja sen jälkeisen komission ehdotuksen välistä kuuden kuukauden enimmäisaikaa lyhentää. Kansanterveyden suojelun nimissä olisi myös tutkitta- 3. 6. va, tulisiko 2 artiklassa mainittuja määräaikoja lyhentää. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: A UE e a gestão dos resíduos.

eurovoc_concepts:
EU policy
dangerous substance
environmental protection
export of waste
public awareness campaign
public health
sustainable development
waste management
waste recycling


title: WRITTEN QUESTION E-0959/00 by Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) to the Commission. Municipal hotel tax.

eurovoc_concepts:
European tax cooperation
VAT resource
competence of the Member States
tax
tourism

text: C 26 E/134 Official Journal of the European Communities EN 26. 1. 2001 (2001/C 26 E/166) WRITTEN QUESTION P-0953/00 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) to the Commission Subject: Supply of tuna loins to the European fish-canning industry (22 March 2000) At the Fisheries Council meeting of 30 March 1999 the Commission undertook to initiate a study reviewing the supply of tuna loins to the Community market, which was published at the beginning of this year under the title (cid:145)Tuna Loins Supply and Demand Study (cid:129) Evaluation of the Supply of Tuna Loins to the Community Market in the Short and Medium Term(cid:146). The study concluded that in order to help the Italian industry carry out its restructuring without prejudicing the other European Union countries, a quota of between 1 000 and 2 000 tonnes could be opened for third countries. How could the Commission therefore propose, on 21 February 4000 tonnes at a customs duty of 6 % for the year 2000, if, as stated in the study, this will jeopardise the vast majority of fish-canning industries in the European Union? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (27 April 2000) The Honourable Member refers to the study carried out by the Commission on supply of tuna loins to the Community market. As mentioned in the reply to his Written Questions E-0756/00 to E-0761/00 (1), considers this study to show a limited deficit of a seasonal nature for this product. the Commission Its proposal for the year 2000 was certainly for a higher quantity than advocated by the study, but at 6 % duty whereas the study advocated nil. That quantity and duty level are moreover in line with the political agreement signed by the Council and the Commission on 17 December 1999. The Council confirmed this line of action by unanimously adopting the Commission(cid:146)s proposal. (1) See page 104. (2001/C 26 E/167) WRITTEN QUESTION E-0959/00 by Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) to the Commission (29 March 2000) Subject: Municipal hotel tax The practice is on the increase of levying a tax on hotel guests, on the grounds that such guests use municipally-owned (cid:145)facilities of general interest(cid:146), for whose upkeep all the inhabitants of a given urban community have to pay. Visitors to a city which operates such a tax are thus asked to pay a surcharge on their hotel bill corresponding to their use of the municipally-owned facilities of which they have availed themselves while staying in a hotel in that city. In view of the significant consequences which will arise if this tax comes to be levied customarily by local authorities throughout the Union, can the Commission state its position concerning this practice and whether it believes this tourist tax could become an indirect source of resources through VAT? 26. 1. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 26 E/135 Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (26 May 2000) Since there is no Community legislation on this matter, Member States have sole responsibility for the introduction of municipal taxes levied on visitors to the municipality to help finance the additional municipally owned public facilities needed because of the influx of tourists. However, such legislation must not infringe the fundamental freedoms provided for in the EC Treaty (cid:129) for instance levying taxes only on foreign tourists or applying a higher rate to foreign tourists. Provided they do not include such discriminatory provisions, municipal taxes on visitors to the municipality are not incompatible with Community law. include discriminatory measures that (2001/C 26 E/168) WRITTEN QUESTION E-0966/00 by Esko Sepp(cid:228)nen (GUE/NGL) to the Commission (31 March 2000) Subject: Health effects of mobile telephones In several of its documents the Commission has stressed Europe(cid:146)s leading position in the use of mobile telephones and has proposed strategies designed to maintain this position. Has the Commission ascertained by means of scientific research that the electromagnetic fields created in connection with the operation of such telephones have no negative health effects on the human brain and that they do not cause a predisposition to cancer? Answer given by Mr Busquin on behalf of the Commission (25 April 2000) Under the 3rd and 4th Framework Programmes of Research and Development the Commission funded several projects investigating how electromagnetic radiation (radio frequency (cid:129) RF) affects health. The first was a COST action (Cost 244 in 1992, followed by Cost 244a in 1998) on the biomedical effects of electromagnetic radiation. This action is still under way. In addition, the Biomed 2 programme provided funding for two studies of the links between electromagnetic radiation and cancer. The Measurement and Testing programme funded a project on the measurement of electromagnetic radiation emitted by mobile telephones and relay stations and on the quantification of human exposure. The project(cid:146)s findings will be useful for establishing measurement standards and evaluating the risk posed by mobile telephones and relay stations. The Commission granted a total of around two million euros to these studies. None of the studies (covering potential thermal effects and cellular metabolic disturbance caused by the various types of electromagnetic field) produced any evidence of adverse effects on health, though further results are still needed in order to meet public concern. Under the 5th Framework Programme, studies on the effects of electromagnetic radiation are specifically included in the work programme of the 4th key action (Environment and Health) of Theme 1 (Quality of life and management of living resources). Following the 1999 call for proposals, five proposals were selected, for total funding of around nine million euros. These projects have just got under way, and will be delivering results in three or four years. The projects include a large-scale epidemiological study (Interphone) coordinated by the International Agency for Research on Cancer, which will investigate whether the electromagnetic radiation emitted by mobile telephones can be carcinogenic. The study will distinguish between the various emission levels of


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Moniarvoisuus ja tiedotusvälineiden keskittyminen"

eurovoc_concepts:
EU Member State
access to information
acquisition of property
dissemination of information
pluralism in the media
restriction on competition

text: 18. 5. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 140/19 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Moniarvoisuus ja tiedotusvälineiden keskit- tyminen” (2000/C 140/07) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 25. helmikuuta 1999 antaa työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan nojalla lausunnon ”Moniarvoisuus ja tiedotusvälineiden keskittyminen”. Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -jaosto antoi ensimmäi- sen lausuntonsa 23. marraskuuta 1999. Täysistunnon päätettyä palauttaa lausunto jaostoon jaosto antoi tarkistetun lausunnon 9. maaliskuuta 2000. Esittelijä oli Joël Decaillon. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. ja 30. maaliskuuta 2000 pitämässään 371. täysistunnossa (maaliskuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 97 ääntä puolesta ja 23 vastaan 14:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 2. Yleistä Eurooppalainen joukkoviestintä siirtyi uuteen kehitys- 1. 1. vaiheeseen, kun vuonna 1992 julkaistiin moniarvoisuutta ja tiedotusvälineiden keskittymistä käsittelevä vihreä kirja sekä komission pohdintoja tiedotusvälineiden omistuksesta sisä- markkinoilla. 1. 2. lehdistö) Perinteisten tiedotusvälineiden (TV, radio, tarjonnan lisäksi on jo muutaman vuoden ajan ollut tarjolla uusia digitaalilähetyksiä (maanpäällinen, satelliitti, kaapeli) ja verkkopalveluja (Internet, multimedia), jotka lisäävät huomat- tavasti eurooppalaisen yleisön valinnan mahdollisuuksia. Tähän viestintäalan kehitykseen liittyy eri sektorien lähentymi- nen. Globalisaatioon liittyvää lähentymisen rinnakkaiskehi- tystä ovat tiedotusvälineiden omistajien, tietoliikenneoperaat- torien ja tietoteollisuuden toimijoiden väliset yhteenliittymiset ja sulautumiset. 1. 3. Komitea ottaa huomioon globalisaation ja tämän markkinakehityksen sekä kehottaa Euroopan unionin toimieli- miä harkitsemaan tarvetta määritellä tiedonannossa suuntavii- voja ja oikeudellisia välineitä, jotka voivat olla avuksi taattaessa, että Euroopan kansalaisten mahdollisuuksia saada käyttöönsä moniarvoisia ja riippumattomia tiedotusvälineitä ei vähennetä. Suuntaviivoja laadittaessa on otettava huomioon ilmaisuva- pautta sekä lehdistön ja tiedotusvälineiden vapautta koskevat perusoikeudet. Myös jäsenvaltioiden tiedotusvälineiden erilai- set olosuhteet sekä oikeudelliset ja kulttuuriset perinteet on otettava huomioon. 2. 1. Vuonna 1997 antamassaan vihreässä kirjassa televies- tinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymisestä sekä sen vaikutuksista sääntelyyn komissio panee merkille uuden tietoteollisuuden yhteenliittymät ja fuusiot. Komissio puolus- taa vapaan kilpailun periaatteita, mutta täsmentää samalla aikomuksensa torjua hallitsevan aseman väärinkäyttöä ja mo- nopoleja televiestintä-, tiedotusväline- ja tietotekniikkamarkki- noilla. 2. 2. Yrityskeskittymien valvonnassa komissio pyrkii kilpai- lulainsäädäntöä soveltaen takaamaan kuluttajien edun turvaa- malla tietolähteiden monipuolisen tarjonnan. Se sallii yhtäältä keskittymisen vahvojen eurooppalaisten tiedonvälitysyritysten syntymisen edistämiseksi, mutta toisaalta estää sellaiset toimi- joiden väliset sopimukset, jotka todennäköisesti rajoittaisivat kilpailua ja näin ollen kaventaisivat loppukäyttäjien valinnan- varaa. Kilpailulainsäädäntö kattaa uusien tiedotusvälineiden 2. 3. alalla usein vain yrityskeskittymien taloudelliset ja rahoituksel- liset näkökohdat, mutta komitean mielestä myös kulttuuriset ja yhteiskunnalliset näkökohdat tulee ottaa huomioon euroop- palaisen yleisön edun sekä tiedotusvälinealan monipuolisuu- den turvaamiseksi. 1. 4. Uusien tieto- ja viihdekanavien syntymisen vuoksi ja koska tieto ei ole pelkästään kaupallinen tuote, komitea korostaa tarvetta taata yksilön perusoikeudet, kuten tiedonväli- tyksen ja mielipiteen vapauden, alaikäisten suojelun, ihmisar- von yleensä sekä erityisesti naisten arvostuksen. Tämän vuoksi komitea katsoo, että sovellettaessa 2. 3. 1. yhteisön kilpailuoikeutta tietoyhteiskunnan alalla on otettava puhtaasti taloudellisten näkökohtien lisäksi huomioon moniar- voisuuden säilyttäminen tiedotuksessa ja kunnioitettava samal- la jäsenvaltioiden perustuslaeissa tunnustettua lehdistön va- pautta. 1. 5. Tämän vuoksi komitea ottaa jatkossa esitettävissä havainnoissa huomioon, että käsillä olevassa lausunnossa tarkasteltava problematiikka sijoittuu jatkuvasti ja voimakkaas- ti muuttuvaan ympäristöön. Yhteisön toimielinten tulee tukea Euroopan unionin 2. 4. maiden kulttuurien ja erityisesti kielten ja kansojen rikkautta ja monimuotoisuutta. C 140/20 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 18. 5. 2000 Lisäksi 2. 5. jäsenvaltioiden lainsäädännössä määrätään yleensä tiedotusvälineiden, samoin kuin muidenkin yritysten, omistajia koskevien tietojen avoimuudesta sen varmistamisek- si, ettei olla luomassa (tai jo luotu) monopolia tai oligopoleja. Mainittakoon sen vuoksi, että Euroopan komissiolla on mah- dollisuus yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa vaihtaa asiaa koskevia tietoja kansainvälisen näkökulman saamiseksi omis- tuskysymyksiin ja sellaisiin audiovisuaalisten yhtymien tai toimijoiden välisiin teknisiin ja kaupallisiin sopimuksiin, jotka tarjoavat pääsyn eri verkkoihin, kuten Internetiin. 2. 6. Komitean mielestä myös tietoyhteiskunnan tekninen kehitys tulee ottaa huomioon. Näin ollen on syytä erottaa digitaaliset lähetyspalvelut, joihin sovelletaan perinteisiä tiedo- tusvälineiden omistusta koskevia sääntöjä, mikäli niitä on olemassa, ja on line -palvelut, joihin on sovellettava täysimää- räisesti kilpailusääntöjä, jotta turvataan operaattorien tasapuo- linen pääsy verkkoihin ja järjestelmiin sekä kuluttajien oikeus sisällön monipuolisuuteen. 2. 7. Koska komission direktiiviluonnosta ei ole vielä hyväk- sytty, komitea toivoo, että komissio antaisi tiedonannon, jossa esitettäisiin suuntaviivat ja oikeudelliset välineet moniarvoisuu- den kunnioittamiseksi alan taloudellisissa, yhteiskunnallisissa ja kulttuurisissa rakenteissa. Komitea korostaa vielä kerran 14. syyskuuta 1994 (1) ja 2. 8. 23. helmikuuta 1995 (2) antamissaan lausunnoissa esittämiään tärkeimpiä suosituksia. Ne on laajennettava kattamaan digitaa- lisen yleisradiotoiminnan uudet palvelut (maanpäällinen, satel- liitti, kaapeli) sekä verkoissa tarjottavat audiovisuaaliset ja tekstimuotoiset palvelut (Internet, multimedia), jotta voidaan – – rohkaista kaupallisia radio- ja TV-kanavia sekä digitaalisen yleislähetystoiminnan operaattoreita kunnioittamaan ny- kyistä enemmän näkemysten moninaisuutta ja moniarvoi- suutta sekä lähettämään enemmän kulttuuri- ja opetusoh- jelmia, vähemmistöille suunnatut ohjelmat mukaan luet- tuina edistää yleisradio- ja televisiotoiminnan kehitystä riippu- mattoman tiedon lähteenä, mutta myös pedagogisia ja viihteellisiä kulttuuriohjelmia, joiden tulisi olla kaikkien Euroopan kansalaisten saatavilla (1) TSK:n lausunto vihreästä kirjasta ”Euroopan unionin audiovisuaa- lipolitiikan strategiset vaihtoehdot ohjelmatuotannon vahvistami- seksi” (COM(94) 96 final), EYVL C 393, 31. 12. 1994, s. 25. (2) TSK:n lausunto komission tiedonannosta Vihreään kirjaan ”Mo- niarvoisuus ja tiedotusvälineiden keskittyminen sisämarkkinoilla – yhteisön toimintaa koskevan tarpeen arvioinnista” liittyvien neuvottelujen seurannasta (COM(94) 353 final), EYVL C 110, 2. 5. 1995, s. 53. – – – – – – – – – estää yrityksiä säilyttää moniarvoisuus, väärin- ja käyttämästä hallitsevaa asemaa usealla sektorilla (digitaali- nen ja analoginen TV, radio, lehdistö, Internetin audiovisu- aaliset ja tekstimuotoiset palvelut, multimediajulkaisutoi- minta) jäsenvaltioiden yhdellä tai useammalla markkina- tai kielialueella säilyttää moniarvoisuus ja estää jäsenvaltion tietyllä tiedo- tusvälinesektorilla hallitsevaa asemaa väärinkäyttäviä yri- tyksiä saamasta vastaavaa asemaa jossakin toisessa EU:n jäsenvaltiossa taata kaikissa tiedotusvälineissä toimittajien riippumatto- muus sekä sisäisistä että ulkoisista paineista, julkisen vallan painostus mukaan luettuna, tiedon tason ja luotettavuuden parantamiseksi estää asianmukaisilla säännöksillä ja kilpailusäännöillä uu- sintalähetysoikeus- ja hakemistomonopolit erityisesti ur- heilutiedotuksen ja elokuvahakemistojen osalta suosittaa, että ennen kuin tietyllä sektorilla toimiva viestin- täalan yritys voi saada toimiluvan jollakin toisella sektorilla, sen on ilmoitettava kaikki omistussuhteensa ja yhteytensä muihin yrityksiin asettaa etusijalle uhanalaisimman yleisön objektiivinen valistaminen ja tiedottaminen, jotta sillä olisi kyky arvioida ja eritellä joukkoviestinnän tuotannon ja varsinkin Interne- tin kautta välitettävän tiedon sisältöä selventää Internetin toimijoiden toimituksellinen vastuu erottamalla toisistaan Internet-sivujen toimittajat ja tekni- set välittäjät (tiedonkantajat ja www-hotellit), joista edellis- ten on oltava – poikkeuksetta – vastuussa sisällöstä, mutta jälkimmäisillä ei ole vastuuta sisällöstä, jota ne eivät ole laatineet, kuten yhteisön sisämarkkinoilla käytävän sähköisen kaupankäynnin oikeudellisia näkökohtia koske- van direktiiviehdotuksen säännöksissä määrätään laatia tiedotusvälineiden eurooppalaiset käytännesäännöt, joiden avulla valvotaan tiedotusvälineitä hallitsevia suuria yhtymiä; analysoidaan – säilyttämällä ja takaamalla tie- donvälityksen ja mielipiteen vapaus – alaikäisten suojelua väkivalta- ja pornografiaohjelmilta, rajoitusten asettamista tällaisille ohjelmille ihmisarvon ja erityisesti naisten arvos- tuksen kunnioittamiseksi, sekä sodan ja rikollisuuden ihannoinnin kieltoa suosittaa tieto- ja viihdesivujen ”merkintää” Internet-ver- kossa Internetin käyttäjien suojelemiseksi laittomalta sisällöltä; komitea aikoo laatia tänä vuonna aiheesta oma- aloitteisen lausunnon, täsmentää kyseisiä suuntaviivoja. jotta se voi 18. 5. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 140/21 2. 9. Tehokas koordinointi moniarvoisuuden turvaamiseksi 2. 9. 1. Internetin audiovisuaalisten ja tekstimuotoisten pal- velujen nopean kehityksen vuoksi komitea katsoo, että on tärkeää käsitellä näihin palveluihin pääsyä ja niiden sääntelyä sekä asianmukaisen moniarvoisuuden turvaamista. Valtaosassa jäsenvaltioita toimivien ohjauselinten toimialaa täytyy laajen- taa kattamaan myös Internet, jotta turvataan yksilön perusoi- keudet samalla tavalla kuin säänneltäessä perinteisiä tiedotus- välineitä. Myös yhteisötason koordinointi saattaa osoittautua hyödylliseksi, kuten edellä 2. 3 kohdassa on todettu. 2. 9. 2. Huomautettakoon, että komission ensimmäisissä pohdinnoissaan esittämää yleisöä koskevaa kriteeriä voidaan pitää lisäkriteerinä; muita kriteerejä, jotka yleensä sisältyvät jäsenvaltioiden lainsäädäntöön, milloin sitä on, ja jotka koske- vat viestintäalan yritysten pääoman sallittuja omistusprosentte- ja, on myös pidettävä asianmukaisina. 2. 9. 3. Internet-palveluja tuottavat ja niitä kuluttavat toimi- jat – jotka kuuluvat usein suuriin viestinnän, kustannustoimin- nan ja tietotekniikan yhtymiin – tuottavat portaalisivuja, joiden kautta pääsee Internet-verkkoon. Portaalisivuilla keskitetään usein käytettävissä olevaa sisältöä suosimalla kumppaneiden tarjontaa tai samaan yhtymään kuuluvien sivuja. Sen vuoksi on tärkeää, että kuluttajat saadaan tietoisiksi sähköisten ohjel- maoppaiden tarjoamasta valinnan vapaudesta ja teknisistä mahdollisuuksista ”surffailla” portaalisivulta toiselle, jotta ei vaaranneta tiedon moniarvoisuutta ja monipuolisuutta. 2. 9. 4. Taloudellisten resurssien osalta tämänhetkinen mark- kina-analyysi osoittaa, että tietyissä maissa audiovisuaalialan ja ja tietoliikennetekniikan alan tietyt yhtymät uuden tieto- keräävät selvän valtaosan mainonnan tuloista. Komitea huo- mauttaa, että tällainen tilanne voi ajan mittaan vahingoittaa paikallisia radio- ja TV-asemia. Lopulta tämä yhdessä edelli- sessä kappaleessa selostettujen portaalisivujen kanssa rajoittaisi ja jopa ohjailisi loppukäyttäjän valintoja. Edelleen mainittakoon, että moniarvoisuuden ja tie- 2. 9. 5. dotusvälineiden keskittymisen analyysi olisi epätäydellinen, ellei siinä otettaisi huomioon myös digitaalisuuden aluevaltaus- ta televisiotoiminnassa ja siihen liittyviä kanavaryppäitä. Tämä tärkeä tekninen kehitys herättää lukuisia kysymyksiä, kuten taajuuksien jakaminen; vaarana on ensimmäisten hakijoiden suosiminen tai mittavia ryppäitä hallitsevien toimijoiden vallan lisääntyminen (vaikka rypäs itsessään tuottaa moniarvoisuut- ta). Tämän vuoksi komitea tuo esiin dekoodereita koskevan problematiikan. Vaikka niitä voidaan nykyään käyttää kaikissa salauksella koodatuissa kanavaryppäissä, niiden käyttö on yhdistetty maksuun, joka voi vahvistaa markkinaetuuksia. 2. 9. 6. Mainittakoon myös, että pian otetaan käyttöön digi- taaliradio, joka – vaikka se kuuluu kannatettavaan tekniikan kehitykseen (radiolähetysten laadukkuus, vastaanotettavan äänen vakaus, mahdollisuudet lähettää kiireellisiä turvallisuus- sanomia) – edellyttää varsinkin alue- ja paikallistasolla toden- näköisesti suurempia investointeja kuin nykyinen taajuuksien muuntamista käyttävä radio. Tällöin vaarana on radiotoimin- nan köyhtyminen. 2. 9. 7. Lähetyksistä komitea toteaa edelleen, että satelliittilä- hetyksien takana ovat ryhmät, jotka kykenevät rahoittamaan kansainvälisiä kanavia, ja eivät sen vuoksi kuulu valtiotasoisen lainsäädännön piiriin. Komitea huomauttaakin, että toistaiseksi satelliittien käyttöönottoa ei ole varsinaisesti koordinoitu po- liittisesti. Tilanteen korjaamiseksi komitea suosittaa poliittista koordinointia EU:ssa. viidennessä demonstraation Komitea korostaa tutkimuksen, teknologisen kehittä- 2. 9. 8. misen puiteohjelmassa ja (1998–2002) mainittujen tutkimusten ja niiden soveltamisen tärkeyttä. Tutkimusten tavoitteena on parantaa tulevien tieto- tuotteiden ja -palveluiden toimivuutta, helppokäyttöisyyttä ja saatavuutta. Tutkimustoiminta ja tutkimusten soveltaminen vahvistavat kielten ja kulttuurien monimuotoisuutta, lisäävät Euroopan kulttuuriperinnön arvostusta ja edistävät sen hyö- dyntämistä, kannustavat luovuutta, parantavat opetus- ja kou- lutusjärjestelmiä ja kehittävät sosiaalis-taloudellisia ja teknolo- gisia malleja, joiden välityksellä tietoa voidaan jakaa. 2. 9. 9. Lopuksi komitea toivoo, että Internetiin pääsyä kos- kevan YK:n kehitysohjelman kertomuksen päätelmiä arvioi- daan Euroopan unionin rakennepolitiikan sekä ulkopoliittisten neuvottelujen, varsinkin AKT-sopimusneuvottelujen puitteissa. 3. Ehdotuksia 3. 1. Moniarvoisuus ja tiedotusvälineiden keskittyminen maapalloistumisen ja digitaalisen lähentymisen aikakaudella herättävät monia kysymyksiä, joihin talous- ja sosiaalikomitea aikoo luonnostella vastauksia. 3. 2. Tiedotusvälineiden omistussääntöjen osalta komitea ehdottaa, että pyritään etsimään yhteisiä muuttujia jäsenvaltioi- den tällä hetkellä voimassa olevista kriteereistä ja lisäämään niihin joitakin muuttujia kuten yleisöä ja resurssivalvontaa koskevat kriteerit. On kuitenkin huomattava, että tällaisia muuttujia tarkasteltaessa on otettava huomioon, että jäsenval- tioiden välillä on oikeudellisia ja varsinkin perustuslaillisia sekä kulttuurisia eroja. 3. 3. Tätä ehdotusta täydentäen komitea suosittaa, että jäsenvaltiot harkitsevat, tulisiko tiedotusvälineiden omistusta koskevia nykyisiä jäsenvaltioiden sääntöjä (lupamaksujärjes- taajuuksien jakaminen, yleisön määrään perustuvat telmä, jne. ), sikäli kuin niitä on, kynnysarvot, pääomasijoitukset C 140/22 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 18. 5. 2000 laajentaa koskemaan digitaalisen yleisradiolähetystoiminnan uusia palveluja (maanpäällinen, satelliitti, kaapeli) keskittymien väärinkäytön mahdollisen vaaran torjumiseksi sekä yhteisön tasoisen koordinoinnin mahdollistamiseksi varsinkin kansain- välisen kehityksen nopeutuessa. esimerkiksi toimialan itsesääntelyyn perustuva tieto- ja viihde- sivujen tiedon laadun ja ammattietiikan ”eurooppalainen mer- kintä” moniarvoisuuden ja tiedon riippumattomuuden takaa- miseksi ja kielletyn sisällön torjumiseksi. Muistutettakoon tässä yhteydessä tiedonhallintakeskusten vastuusta; erityisesti on mainittava niiden eettiset säännöt. 3. 4. Komitea ehdottaa myös, että komissio koordinoisi tiedotusvälineiden valtiollisten ohjauselinten toimintaa asian- omaisessa pääosastossa toimivan yhteyskomitean esimerkin mukaisesti. Yhteyskomitea perustettiin huolehtimaan ”Televi- sio ilman rajoja” -direktiivin täytäntöönpanosta. Koordinoin- nin avulla voidaan selvittää joustavasti, nopeasti ja havainnolli- sesti esimerkiksi sopimushankkeet, taajuuksien jakamista kos- kevat kysymykset jotka koskevat pääsyä salattuihin kanaviin silloin kun tarvitaan myös muissa ryp- päissä toimivaa dekooderia. ja kaikki seikat, Komitea kehottaa takaamaan Internetin käyttäjille In- 3. 5. ternetin audiovisuaalisten ja tekstimuotoisten palvelujen mo- niarvoisuuden ja moninaisuuden. Näiden palvelujen nopean kehityksen vuoksi komitea kehottaa Euroopan komissiota laatimaan jäsenvaltioille suosituksen, jossa niitä kehotettaisiin harkitsemaan, tulisiko näihin uusiin tietolähteisiin soveltaa valtiollisia audiovisuaalisen alan sääntelytoimia. Jäsenvaltioita tulisi myös kehottaa vaihtamaan tietoja kohdassa 3. 4 mainittu- jen epävirallisten verkostojen mahdollisesta kehityksestä. 3. 6. Neuvosto hyväksyi 24. syyskuuta 1998 suositusehdo- tuksen aiheesta ”Ehdotus neuvoston suositukseksi alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta audiovisuaalisissa ja tietopalveluissa”. Siitä antamassaan lausunnossa (1) komitea pitää tärkeänä, että tiedotusvälineiden ohjauselimet soveltavat suositusta jäsenval- tioissa tinkimättömästi. Komitea korostaa kuitenkin, että suosi- tuksessa tarkoitettuja toimia on toteutettava eri jäsenvaltioiden oikeudelliset, perustuslailliset ja kulttuuriset perinteet huo- mioon ottaen ja niitä kunnioittaen. 3. 7. Portaalisivut, joilla on taipumusta keskittää ja yhden- mukaistaa saatavilla olevaa tietoa, täytyy myös ottaa huomioon sen varmistamiseksi, että niistä ei tule keinoa hankkia yksinoi- keuksia eri tietolähteisiin tai mainosalan taloudellisiin resurs- seihin. Yksi ratkaisu olisi laajentaa komission koordinoinnin alaisena jäsenvaltioiden ohjauselinten toimivaltuuksia katta- maan nämä uudet palvelut, jotta voitaisiin paremmin turvata tiedotuksen moniarvoisuus ja moninaisuus. tai osakkeenomistajat 3. 9. Tiedotusvälineiden toimituksellisen vastuun osalta ko- mitea palauttaa mieliin Euroopan neuvoston 19. tammikuuta 1999 antamat suositukset. Komitea toteaa, että kysymys tiedotusvälineiden toimituksellisen ja journalistisen riippumat- tomuuden vahvistamisesta ’toimituksellisen säännöstön’ avulla sen välttämiseksi, että omistajat tai ulkoiset toimijat kuten hallitukset vaikuttaisivat tietosisältöön, on eri jäsenvaltioissa ratkaistu eri lailla: joskus perustuslain tasoisella lainsäädännöllä, joskus itsesääntelyn luonteisilla so- pimuksilla. Tiedon laadukkuuden takaamiseksi tiedonvälityk- sen ammattilaisten (esimerkiksi tiedonvälitysyritysten, omista- jien, päätoimittajien ja lehtimiesten) kannattaa hyväksyä eetti- (esim. ammattialan eettinen peruskirja, yleiset set normit etiikkasäännöt). On myös tärkeää, että kaikki kyseisen toimi- alan työntekijät saavat koulutuksen, jotta he voivat ottaa tällaisen vastuun. 3. 10. Komitea katsoo, että paikallisradioiden nykyinen ole- massaolo ja kehitys taajuusmodulaatioineen edistävät moniar- voisuutta ja paikallisten sosiologisten ominaispiirteiden huo- mioon ottamista. Komitea kehottaa kuitenkin komissiota ja neuvostoa kiinnittämään huomiota siihen, vaikuttaako digitaaliradion markkinoille tulo paikallisradioiden moniarvoi- suuteen ja tiedon monipuolisuuteen, koska paikalliset operaat- torit joutuvat tekemään suuria taloudellisia investointeja. Tiedotusvälineiden ja niihin liittyvän teknologian alan 3. 11. yrityskeskittymien mahdollisien yhteiskunnallisien seurauk- sien osalta asetuksessa (ETY) N:o 4064/89 määrätään, että kun komissio on tehnyt päätöksen jonkin keskittymistoimen yhteensopivuudesta Rooman sopimuksen kanssa, työntekijöi- den edustajilla on oikeus vaatia, että komissio kuulee heitä, mikäli toimi koskee selvästi heidän etujaan. Tätä menettelyä käytetään vain harvoin. Voidaan kysyä, eikö pitäisi pyrkiä järjestämään tiedotusta ja ehkä myös koulutusta, jotta jäsenval- tiotason palkansaajajärjestöt tai eurooppalaiset yritysneuvostot voisivat hyödyntää menettelyä tehokkaammin saadakseen näkemyksensä paremmin esiin komissiossa mainitun direktii- vin N:o 4064/89 puitteissa. 3. 8. Lisäksi tietolähteiden runsaus ja niiden alkuperän sel- vittämisen vaikeus Internetissä saattaa hämmentää yleisöä. On joiden avulla yleisö voi siis löydettävä nopeita ratkaisuja, yksilöidä saatavilla olevaa tietoa. Yksi ratkaisu voisi olla 4. Päätelmä (1) EYVL C 214, 10. 7. 1998, ss. 25 ja 29. Kun otetaan huomioon tietoyhteiskunnan haasteet ja 4. 1. tarve taata yksilön perusoikeudet kuten ilmaisuvapaus sekä tiedonvälityksen ja mielipiteen vapaus, alaikäisten suojelu, 18. 5. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 140/23 ihmisarvo yleensä sekä erityisesti naisten arvostus, talous- ja sosiaalikomitea ehdottaa, että Euroopan unionin toimielimet laatisivat suuntaviivat, joissa otetaan huomioon moniarvoisuu- den vaatimukset jäsenvaltioissa havaittuja eroja kunnioittaen. Tällaisilla suuntaviivoilla voitaisiin täydentää kilpailuoikeutta korostamalla viestimien sosiaalista ulottuvuutta ja kulttuurista moninaisuutta. 4. 2. Tiedonannon tavoitteena olisi täydentää kilpailulainsää- däntöä tähdentämällä viestimien sosiaalista ulottuvuutta ja kult- tuurista monimuotoisuutta. Sen avulla pyrittäisiin vahvista- maan viestimien sisällön ja ohjelmien moniarvoisuuden takuita sekä välittämään suuntaviivojen avulla tietoa suurten tiedotus- välineyhtymien toimijoille, miten voidaan suojella yleisön saata- villa olevan sisällön monimuotoisuutta ja runsautta. Bryssel 29. maaliskuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Seuraava muutosehdotus, joka sai taakseen yli neljäsosan annetuista äänistä, hylättiin täysistunnossa. Kohta 3. 11 Poistetaan kaksi viimeistä virkettä. Perustelu Jäsenvaltioiden palkansaajajärjestöille tai eurooppalaisille yritysneuvostoille suunnattavalle erityiskoulutukselle ja tiedotukselle ei ole tarvetta eikä perusteita. A¨ änestyksen tulos Jaa-ääniä: 35, ei-ääniä: 71, tyhjiä: 15


title: Reglamento (CE) n° 651/2000 de la Comisión, de 29 de marzo de 2000, por el que se fijan las restituciones a la exportación del azúcar blanco y del azúcar en bruto sin perfeccionar

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: 30. 3. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 79/15 REGLAMENTO (CE) No 651/2000 DE LA COMISIÓN de 29 de marzo de 2000 por el que se fijan las restituciones a la exportación del azúcar blanco y del azúcar en bruto sin perfeccionar LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 2038/1999 del Consejo, de 13 de septiembre de 1999, por el que se establece una organización común de mercados en el sector del azúcar (1), y, en particular, la letra a) del segundo párrafo del apartado 5 de su artículo 18, Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) En virtud de lo dispuesto en el artículo 18 del Regla- mento (CE) no 2038/1999, la diferencia entre las cotiza- ciones o los precios en el mercado mundial de los productos contemplados en la letra a) del apartado 1 del artículo 1 de dicho Reglamento y los precios de dichos productos en la Comunidad puede cubrirse mediante una restitución a la exportación. Con arreglo a lo dispuesto en el Reglamento (CE) no 2038/1999, las restituciones para el azúcar blanco y en bruto sin desnaturalizar y exportados sin perfeccionar deben fijarse teniendo en cuenta la situación en el mercado comunitario y en el mercado mundial del azúcar y, en particular, los elementos de precio y de costes contemplados en el artículo 19 de dicho Regla- mento; con arreglo al mismo artículo, procede tener en cuenta también el aspecto económico de las exporta- ciones previstas. Para el azúcar en bruto, la restitución debe fijarse para la calidad tipo; que ésta ha sido definida en el artículo 1 del Reglamento (CEE) no 431/68 del Consejo, de 9 de abril de 1968, por el que se determina la calidad tipo para el azúcar en bruto y el punto de paso de frontera de la Comunidad para el cálculo de los precios cif en el sector del azúcar (2), modificado por el Reglamento (CE) no 3290/94 (3); dicha restitución debe fijarse, además, con arreglo a lo dispuesto en el apartado 4 del artículo 19 del Reglamento (CE) no 2038/1999; el Reglamento (CE) no 2135/95 de la Comisión, de 7 de septiembre de 1995, relativo a las modalidades de aplicación de la concesión de las restituciones a la exportación en el sector del azúcar (4), ha definido el azúcar cande; el importe de la restitución calculado de tal modo en lo que se refiere a los azúcares aromatizados o con adición de colorantes debe aplicarse a su contenido en sacarosa y, por consiguiente, fijarse por el 1 % de dicho conte- nido. La situación del mercado mundial o las exigencias espe- cíficas de determinados mercados pueden requerir la diferenciación de la restitución para el azúcar según su destino. En casos especiales, el importe de la restitución puede fijarse mediante actos de naturaleza diferente. La restitución debe fijarse cada dos semanas; que puede modificarse en el intervalo. La aplicación de dichas modalidades a la situación actual de los mercados en el sector del azúcar y, en particular, a las cotizaciones o precios del azúcar en la Comunidad y en el mercado mundial conduce a fijar la restitución en los importes indicados en el anexo del presente Regla- mento. (4) (5) (6) (7) (8) Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión del azúcar. HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Las restituciones a la exportación de los productos mencio- nados en la letra a) del apartado 1 del artículo 1 del Regla- mento (CE) no 2038/1999 sin perfeccionar o desnaturalizados se fijarán a los importes consignados en el anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 30 de marzo de 2000. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 29 de marzo de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 252 de 25. 9. 1999, p. 1. (2) DO L 89 de 10. 4. 1968, p. 3. (3) DO L 349 de 31. 12. 1994, p. 105. (4) DO L 214 de 8. 9. 1995, p. 16. L 79/16 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 30. 3. 2000 ANEXO del Reglamento de la Comisión, de 29 de marzo de 2000, por el que se fijan las restituciones a la exportación del azúcar blanco y del azúcar en bruto sin perfeccionar Código del producto Importe de la restitución 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 — EUR/100 kg — 43,23 42,67 43,23 42,67 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4699 — EUR/1 % de sacarosa × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 46,99 48,60 46,39 1701 99 90 9100 0,4699 — EUR/1 % de sacarosa × 100 kg — (1) El presente importe será aplicable al azúcar en bruto de un rendimiento del 92 %. Si el rendimiento del azúcar en bruto exportado se aparta del 92 %, el importe de la restitución aplicable se calculará con arreglo a lo dispuesto en el apartado 4 del artículo 19 del Reglamento (CE) no 2038/1999. (2) Fijación suspendida por el Reglamento (CEE) no 2689/85 de la Comisión (DO L 255 de 26. 9. 1985, p. 12), modificado por el Reglamento (CEE) no 3251/85 (DO L 309 de 21. 11. 1985, p. 14)


title: WRITTEN QUESTION E-0934/00 by Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) to the Commission. Commission's responsibility for monitoring the cross-border shipment of large quantities of hazardous waste from Hungary into EU Member States.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Hungary
competence of the Member States
hazardous waste
transport of dangerous goods

text: C 46 E/82 Official Journal of the European Communities EN 13. 2. 2001 Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the Structural Funds (1), which covers the 2000-2006 programming period, provides for several instruments which can be used in future to provide assistance with rebuilding the infrastructures, capacities and means of production which are essential to the economic development of the Community(cid:146)s regions. Areas which are chosen for the new Objective 2 in Italy will be able to receive Structural Fund support; disaster areas which are not selected to come under that new Objective but which were previously eligible under the old Objectives 2 and 5b will also be able to obtain appropriations by way of transitional support. Disaster areas which are not eligible will not be able to receive support under Objective 2 of the Structural Funds. Within the framework of these rules, the Commission will examine any applications from the national and regional authorities with the utmost care. (1) OJ L 161, 26. 6. 1999. (2001/C 46 E/086) WRITTEN QUESTION E-0934/00 by Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) to the Commission (29 March 2000) Subject: Commission(cid:146)s responsibility for monitoring the cross-border shipment of large quantities of hazardous waste from Hungary into EU Member States In its answer of 11 January 2000 to my question about the shipment of 14 000 tonnes of waste containing PCBs (E-2824/99) (1) the Commission said that Article 4 of Regulation 259/93 (2) implements the Basle Convention in so far as it weighs up the objective of proximity in waste disposal against the need to dispose of waste in an environmentally acceptable manner. It has now been revealed that some of this waste has been brought to Saxony-Anhalt (Germany), and has thus been transported through Austria and/or the Czech Republic. In the light of the above: 1. How can the Commission judge in this case the rightness of the decision that, on balance, the principle of proximity should not prevail and that such long transport routes were thus acceptable, if it has no information about opportunities of environmentally friendly disposal of the waste at a nearer destination? 2. What responsibility does the Commission consider is imposed upon it by its role of monitoring the proper implementation of Regulation 259/93 in the Member States? 3. Does the Commission consider that, in a case where doubts might exist as to whether the regulation has been complied with, the necessary information from the authorities responsible in the Member States for authorising the cross-border shipment of hazardous waste, so as to check that the regulation is correctly implemented? it should obtain all (a) If so, will it carry out such checks in the case of PCB waste from Gare (Hungary), and has it already taken steps in that direction? (b) If not, why does it not consider such checks necessary? 4. Has the Commission yet received further information about the Gare case? (a) If so, what? (b) If not, why has it not yet received the information which it said in its reply to Question E-2824/ 99 that it was still awaiting? (1) OJ C 280 E, 3. 10. 2000, p. 139. (2) OJ L 30, 6. 2. 1993, p. 1. 13. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 46 E/83 Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (15 May 2000) the As outlined in the answer to the the Honourable Member(cid:146)s Written Question E-2824/99 (1), Commission as such does not exercise any direct control functions with regard to specific waste shipments under Council Regulation (EEC) 259/93 of 1 February 1993 on the supervision and control of shipments of waste within, into and out of the Community. The supervision and control procedures established by the Regulation and directly applicable in the Member States, are applied by the authorities designated by the Member States according to Article 36 of the Regulation. It is up to them to request Hungary to provide the information required by Article 19 (3) of the Regulation and, more generally, to determine on the basis of the facts of a specific case in question, whether to authorise a given waste shipment or not. The Commission notes the information provided by the Honourable Member, that the waste shipment in question was apparently shipped to Germany for final disposal. It has so far not had any indications, that in authorising the shipment the German authorities would have acted in violation of Community legislation, and, more specifically, in breach of Council Regulation (EEC) 259/93. The Commission will request the German authorities for further information, following which it will determine whether further action on its part is necessary. (1) OJ C 280 E, 3. 10. 2000, p. 139. (2001/C 46 E/087) WRITTEN QUESTION E-0938/00 by Adriana Poli Bortone (UEN) to the Commission (29 March 2000) Subject: Community aid for the processing of grape juices (DG Agriculture) In the context of the reform of the COM in wine (Regulation EC 1493/1999) (1), due to come into force on 1 August 2000, and in accordance with Article 35 of the Regulation, Community aid for the processing of grape juices from table grapes (the use of which is illegal in winemaking) will no longer be granted. This lack of Community aid will involve an increase in production costs of ITL 11 986 per hectolitre for Italian grape juice producers. This will lead to social tensions, especially in the more economically disadvantaged regions. Can the Commission therefore say whether the implementing regulations for the COM in wine, which are currently being revised, might provide for the maintenance of aid for table-grape juices, so as to guarantee equal opportunities for all EU producers? (1) OJ L 179, 14. 7. 1999, p. 1. Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (3 May 2000) Council Regulation (EC) No 1493/1999 of 17 May 1999 on the new market organisation (COM) for wine will come into force on 1 August 2000. Article 35(3) restricts aid on grapes, grape must and concentrated grape must used to make grape juice or other fruit products to wine grape varieties, i. e. those from which wine may be produced for the market. No aid will therefore be paid for production of grape juice and other food products from table grapes of varieties not classified as wine grapes


title: Avis du Comité économique et social sur: la «Proposition de règlement du Conseil modifiant le règlement (CE) nº 1251/1999 instituant un régime de soutien aux producteurs de certaines cultures arables, pour y inclure le lin et le chanvre destinés à la production de fibres», et la «Proposition de règlement du Conseil portant organisation commune des marchés dans le secteur du lin et du chanvre destinés à la production de fibres»

eurovoc_concepts:
aid per hectare
environmental protection
flax
hemp
producer organisation
textile fibre

text: 18. 5. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 140/3 Avis du Comité économique et social sur: — la «Proposition de règlement du Conseil modifiant le règlement (CE) no 1251/1999 instituant un régime de soutien aux producteurs de certaines cultures arables, pour y inclure le lin et le chanvre destinés à la production de fibres», et — la «Proposition de règlement du Conseil portant organisation commune des marchés dans le secteur du lin et du chanvre destinés à la production de fibres» (2000/C 140/02) Le 15 novembre 1999, le Conseil a décidé, conformément à l’article 37 et à l’article 262 du Traité instituant la Communauté européenne, de consulter le Comité économique et social sur les propositions susmentionnées. La section «Agriculture, développement rural, environnement», chargée de préparer les travaux du Comité en la matière, a élaboré son avis le 14 mars 2000 (rapporteur: M. Kienle). Lors de sa 371e session plénière des 29 et 30 mars 2000 (séance du 29 mars 2000), le Comité a adopté le présent avis par 74 voix pour et 1 abstention. 1. Introduction De nombreux tableaux du Moyen-Aˆ ge représentent le 1. 1. premier couple de l’humanité, chassé du Paradis, dans leur pénible labeur pour se procurer le nécessaire, c’est-à-dire la nourriture et les vêtements: Adam manie la houe, Eve le fuseau. Les plantes oléagineuses et à fibres comme le lin et le chanvre comptent parmi les plantes cultivées les plus anciennes de l’hu- manité. La dénomination latine «linum utisatissimum» souligne même l’utilité capitale de cette plante, et la haute valeur qu’on lui attache. Le lin et le chanvre ont été cultivés dans presque toutes les régions du monde comme matière première pour fabriquer des textiles et des cordages, et ils ont toujours été des éléments importants de la vie et du travail pour l’agriculture, l’artisanat et le commerce. Ce n’est qu’avec l’arrivée des importa- tions de coton meilleur marché en provenance des autres conti- nents, puis plus tard avec la diffusion des fibres artificielles que l’on a abouti à une réduction drastique des cultures du lin et du chanvre. Cette culture traditionnelle a même disparu totalement de nombreuses régions. 1. 2. Aujourd’hui, la culture du lin et du chanvre connaît une renaissance, grâce notamment à une demande justifiée par la haute qualité de ces fibres naturelles dans les textiles, ainsi qu’à leur rôle positif, en termes de politique d’environnement, pour la rotation des cultures, et surtout à l’apparition de nouvelles matières premières renouvelables. 1. 3. Alors que l’organisation commune des marchés décidée en 1970 se réfère en particulier aux cultures traditionnelles de lin textile en Belgique, en France et aux Pays-Bas, en raison de l’importance de leurs surfaces cultivées à cette époque, la culture de lin et de chanvre s’est développée depuis dans d’autres E´ tats membres. De nombreuses initiatives avaient pour objectif l’ou- verture de nouveaux marchés pour l’utilisation globale des fibres. La recherche et le développement nécessaires à cet effet, principalement en raison du retard considérable à combler, ont été soutenus par d’importantes ressources financières de l’UE et des E´ tats membres. On a réussi à développer de nouvelles lignes de produits prometteurs, qui représentent une alternative aux fibres minérales respectueuse de l’environnement et qui présen- tent l’avantage certain d’être faiblement toxiques pour l’homme et de ne pas produire de déchets polluants. C’est le cas, par exemple, des matériaux composites pour la construction auto- mobile ou des matières isolantes pour les travaux d’isolation dans le secteur du bâtiment. La production et la transformation du lin et du chanvre 1. 4. ont toutefois conservé jusqu’à aujourd’hui une caractéristique essentielle: la faible aptitude au transport des pailles de lin ou de chanvre rend nécessaire une étroite association entre les producteurs et les premiers transformateurs. Dans cette situation de dépendance mutuelle, le premier transformateur assume le plus grand risque en termes d’investissement, ainsi que la principale responsabilité en termes de conservation des emplois. Les statistiques de la Communauté européenne indi- 1. 5. quaient jusqu’à la campagne 1994 une surface cultivée approximative de 90 000 ha pour le lin et de 8 000 ha pour le chanvre. Depuis lors, la surface cultivée en lin textile s’est étendue de manière considérable, jusqu’à environ 212 000 ha. La culture du chanvre a également augmenté au cours de cette période jusqu’à 30 000 ha. Parallèlement, les dépenses budgétaires sont passées pour l’ensemble de l’organisation du marché du lin et du chanvre de 74 millions d’euros (en 1995) à 158,6 millions d’euros (en 1999), bien que l’aide ait été réduite depuis 1995 de 7,5 % pour le lin, et de 14,4 % pour le chanvre. La proposition de réforme de l’organisation des mar- 1. 6. chés du lin et du chanvre qui avait pour objectif de stabiliser les dépenses budgétaires de l’UE dans ce secteur, présentée par la Commission européenne en 1996, a été rejetée par les E´ tats membres. 1. 7. L’organisation des marchés, qui a été adaptée depuis, consiste en particulier en une aide forfaitaire à l’hectare de lin textile, différenciée selon 6 zones homogènes de production, ainsi qu’en une aide forfaitaire à l’hectare de chanvre. 2. La proposition de réforme de la Commission euro- péenne 2. 1. Par la présente réforme de l’organisation commune des marchés pour le lin et le chanvre, la Commission poursuit les objectifs suivants: — réduire les dépenses budgétaires de ce secteur à hauteur de 51 millions d’euros à partir de l’exercice 2005-2006 (contre 158,6 millions d’euros en 1999); C 140/4 FR Journal officiel des Communautés européennes 18. 5. 2000 — lutter contre les abus de la réglementation précédente; — créer un équilibre stable sur les marchés; — simplifier les formalités administratives; — mettre en œuvre la réforme dès l’exercice 2000-2001. 2. 2. La proposition comprend des modifications en profon- deur du système d’organisation de marché en vigueur jusqu’à présent: — intégration du lin et du chanvre dans les règlements concernant les aides aux producteurs de certaines cultures arables, conformément au règlement (CE) no 1251/1999; — réduction des primes à la surface pour le lin et le chanvre en 3 étapes, conformément au régime des aides concernant les graines de lin, au niveau défini pour les céréales à partir de l’exercice 2002-2003; — maintien de l’obligation de conclure des contrats avec des entreprises de transformation agréées. Ces dernières doivent en outre s’engager, afin d’obtenir l’agrément, à n’approvisionner ni l’industrie ni le commerce de produits alimentaires à base de chanvre; — introduction d’une procédure d’autorisation pour la culture du chanvre comme condition pour percevoir la prime à la surface, et maintien du contrôle de la teneur en THC du chanvre auprès du producteur. Suppression de la production minimale comme condition à l’octroi d’une aide intégrale. — dénaturation des graines de chanvre importées et en principe non destinées à l’ensemencement, afin qu’elle ne puissent plus germer. 2. 3. La Commission propose de mettre en place une aide supplémentaire à la transformation. Celle-ci est limitée, conformément à la quantité maximale fixée au niveau national. Le montant de l’aide à la transformation diffère pour le lin à fibres longues, avec une gradation progressive de 60 euros par tonne en 2001-2002 à 200 euros par tonne à partir de l’exercice 2005-2006. 2. 4. Pour le lin à fibres courtes et le chanvre, une aide unique à la transformation de 40 euros par tonne de fibres est accordée pour les exercices 2000-2001 à 2004-2005, qui sera totalement supprimée à partir de 2005. Cette aide est accordée aux premiers transformateurs agréés. Le mécanisme stabilisateur proposé par la Commission 2. 5. prévoit ce qui suit: 2. 5. 1. Une intégration des superficies cultivées en lin et en chanvre aux surfaces de base, tout en contraignant les E´ tats membres à fixer des surfaces maximales, dans le cas du chanvre, pour chaque région productrice. 2. 5. 2. La mise en place de quantités maximales garanties dans le cadre de l’octroi des aides à la transformation pour le lin à fibres longues, le lin à fibres courtes et le chanvre. Ces quantités maximales seront réparties en fonction des cultures historiques sur le plan national. Pour les E´ tats membres dans lesquels il n’existe pas de tradition de ces cultures, il est prévu une quantité maximale de 50 tonnes. Dans l’ensemble, la quantité maximale garantie à l’échelle de l’UE s’élève pour le lin à fibres longues à 75 500 tonnes par an, et pour le lin à fibres courtes et le chanvre à 119 250 tonnes. 2. 5. 3. fibres courtes est lié à un taux maximal d’anas de 5 %. L’octroi de la prime à la transformation pour le lin à 2. 6. Cette réforme doit entrer en vigueur dès l’exercice 2000-2001. Cependant, certaines dispositions transitoires pourront être prises le cas échéant. 3. Remarques générales Le Comité reconnaît 3. 1. la nécessité de stabiliser les dépenses en matière d’organisation des marchés du lin et du chanvre en excluant un abus des primes (sous forme de «chasse aux primes»). C’est tout aussi nécessaire du point de vue du contribuable, que si l’on prend en compte la situation des producteurs et des transformateurs, qui respectaient correcte- ment l’organisation des marchés en vigueur jusqu’à présent dans le sens de son objectif politique. Il doit être exclu d’aboutir à une mise en cause et à une criminalisation de l’ensemble du secteur du lin et du chanvre. Cette exigence est d’autant plus urgente que les abus déplorés ne se seraient sans doute pas produits si la Commission et l’ensemble des E´ tats membres avaient exigé dès le début une production contractuelle rigoureuse et appliqué des contrôles exigeants. Le Comité soutient également l’objectif de la Commis- 3. 2. sion de créer un équilibre des marchés. Une évolution orientée vers le marché est la condition d’un accès durable au marché et ainsi, de débouchés pour le lin et le chanvre. C’est dans ce contexte qu’il faut considérer les moyens accordés par la les E´ tats membres à la recherche et au Commission et développement en matière d’innovations et de nouvelles lignes de produits, en priorité dans le domaine des fibres courtes, destinées à des utilisations non textiles. De nombreux débou- chés, nouveaux et très prometteurs, ont déjà pu être développés jusqu’à présent. Il importe d’autant plus de ne pas remettre en cause ces évolutions positives, mais de les poursuivre et de les stabiliser. De toutes façons, 3. 3. l’évolution des marchés n’en est qu’à ses débuts et nécessite d’être encore continuellement encouragée. Les réductions d’aides à la surface ainsi que la suppression de l’aide à la transformation des fibres courtes de lin et de chanvre qui sont envisagées remettent toutefois cela en cause. Le Comité estime que l’on ne doit pas arriver à une situation où les E´ tats membres considèrent la réforme comme un signal leur demandant de se retirer de la promotion de la recherche et du développement. Ce seraient alors les entreprises de première transformation, apparues récemment, ainsi que les installations de transformation actuellement ou prévues pour lesquelles un agrément est demandé, qui seraient mena- cées souvent directement et en priorité de faillite. 3. 4. Le Comité indique à ce sujet que la culture du lin et du chanvre à destination de l’industrie textile et non textile est un exemple positif d’une agriculture multifonctionnelle et d’une approche du développement rural multisectorielle intégrée. La relation de dépendance réciproque entre les livreurs de paille et les premiers transformateurs détermine également les possi- bilités de transformation et de débouchés. 18. 5. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 140/5 3. 5. Le Comité peut adhérer à la réflexion de la Commission qui souhaite intégrer la culture du lin et du chanvre dans le régime général de soutien aux cultures arables, conformément au règlement (CE) no 251/1999 du Conseil, et d’introduire des aides à la transformation liées aux quantités. Il est en effet indubitable qu’une aide à la surface indépendante du niveau de production favorise la culture de primes que l’on déplore. Le Comité demande donc que l’on procède à un contrôle, afin de prendre en compte, dans les régions qui présentent de faibles récoltes de céréales, le cas échéant la récolte de maïs pour l’évaluation de la prime de surface et que ne soient pas exclus des emplacements de pâturages capables de transformation. De même, le Comité partage la conception selon laquelle le lin et le chanvre ne devraient être cultivés qu’aux endroits convenant à cet effet. Toutefois, le Comité ne peut soutenir la proposition de 3. 6. fixer des quantités maximales nationales, qui ne correspondent aucunement aux capacités des E´ tats membres. Certains seraient pratiquement exclus d’emblée de ces cultures, en raison de la limitation à 50 tonnes maximum par an. Au contraire, on devrait avoir pour but, conformément à la réforme de la politique agricole commune pour le développement des zones rurales, de développer ces cultures en prenant en compte les possibilités régionales de débouchés. 3. 7. Le Comité attire l’attention sur les conséquences, pour la production et la transformation de fibres courtes de lin et de chanvre, d’une limitation fixée à 5 ans seulement, et à un montant totalement insuffisant de 40 euros par tonne de l’aide accordée pour la première transformation, ce qui ôterait toute perspective à cette jeune filière de transformation. Le Comité craint la perte de la fermeture d’entreprises et, partant, nombreux emplois dans l’agriculture et la transformation. 3. 8. Le Comité estime que la condition proposée par la Commission de fixer le taux d’anas maximal à 5 % afin de Bruxelles, le 29 mars 2000. pouvoir prétendre à l’aide à la transformation, est inadéquate et impraticable. Les installations de transformation existantes devraient être modifiées, dans le cas où cela serait réalisable techniquement, ou bien elles seraient exclues de l’aide pour des raisons techniques. 4. Conclusions 4. 1. Le Comité est d’avis que cette proposition de réforme ne devrait pas être adoptée ainsi, car l’existence même de l’ensemble du secteur du lin et du chanvre de l’UE serait alors menacée, et par conséquent, la mise en place volontariste d’un type de culture arable favorable à l’environnement, ainsi que de marchés d’avenir qui sont déjà dans une phase initiale serait remise en cause. 4. 2. Le Comité regrette que la Commission européenne n’ait pas, ou seulement de manière très insuffisante, exposé les conséquences économiques pour les producteurs et les pre- les effets sur l’emploi et sur les miers transformateurs, ni modifications des flux de marchandises. faut partir du Il principe que les importations de fibres de chanvre destinées à la transformation ne correspondent pas aux normes commu- nautaires en matière d’environnement. Les institutions euro- péennes devraient insister pour disposer d’un rapport qui traiterait également dans le détail des conséquences pour l’emploi et la protection de l’environnement, et qui permettrait aussi un dialogue satisfaisant avec le secteur économique et les régions concernés. 4. 3. Le Comité estime totalement exclu que cette réforme entre en vigueur dès l’exercice 2000-2001 dans ces conditions, d’autant que les prévisions entre producteurs et transforma- teurs ont la plupart du temps été réglées, et que les règles d’application nécessaires à la mise en œuvre de la proposition de la Commission ne sont pas encore disponibles, ne serait-ce qu’à l’état de projet. La Présidente du Comité économique et social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: WRITTEN QUESTION P-1028/00 by Koldo Gorostiaga Atxalandabaso (NI) to the Commission. Breach of Articles 2(4) and 6(2) of the Treaty of Amsterdam.

eurovoc_concepts:
Basque Country
France
derogation from EU law
free movement of persons
fundamental rights
national minority

text: 26. 1. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 26 E/147 (2001/C 26 E/182) WRITTEN QUESTION P-1028/00 by Koldo Gorostiaga Atxalandabaso (NI) to the Commission Subject: Breach of Articles 2(4) and 6(2) of the Treaty of Amsterdam (29 March 2000) The Austrian coalition Government has been the target of intense criticism since taking office last February. In a clear bid to underline EU public opinion, thousands of Europeans marched through the streets of Vienna, encouraged by global backing from all the EU institutions. On 11 March 2000 at the Spanish-French border that separates the Basque people, Paris sent police forces to hinder the passage of Basque citizens going to a popular march in the northern town of Bayonne. The goal of this gathering was to denounce the dispersal of Basque political prisoners all over France and Spain and the violation of their rights and those of their relatives. The French Government, with full agreement from Madrid, applied Article 2 of the Schengen Convention that allows borders to be closed on an exceptional basis. Paradoxically, we note that, while the Vienna march was encouraged, that of Bayonne was forbidden. Can the EU Member States inform the European citizens as to which human rights they are allowed 1. to defend? Can the Schengen provisions, as applied by the French Government totally contradict fundamental 2. rights as guaranteed by the European Convention on Human Rights and the very principle of free movement of persons inside the EU? 3. Can the Basques live in an EU without their internal iron curtain? Answer given by Mr Vitorino on behalf of the Commission (28 April 2000) Article 2(2) of the Schengen Convention enables Member States, provided they comply with certain procedures laid down by the Schengen acquis, to re-introduce checks on persons at internal borders for a limited period where public policy or national security so require. Under current Community law on the free movement of citizens of the Union, such checks may be imposed on grounds of public policy or public security. (1) The exercise of fundamental rights such as freedom of expression and freedom of peaceful assembly may, under Article 10(2) and Article 11(2) of the Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms, be subject to certain restrictions provided for by law and taking the form of measures necessary on grounds of national security or public policy in a democratic society. (1) See Article 39(3), Article 46(1) and Article 55 of together with Directive 64/221/EEC of 25 February 1964 on the coordination of special measures concerning the movement and residence of foreign nationals which are justified on grounds of public policy, public security or public health (OJ 56, 4. 4. 1964). the EC Treaty, (2001/C 26 E/183) WRITTEN QUESTION E-1037/00 by Francesco Speroni (TDI) to the Commission Subject: Intellectual property rights and human genetic material (4 April 2000) The difficult ethical and legal issues raised by the recent granting by the EPO (European Patent Office) of a patent for human genetic material, have once again focused attention on the rules that currently govern the sensitive area of biotechnology


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0933/00 di Helmuth Markov (GUE/NGL) alla Commissione. Accertamenti della Commissione nei confronti del Land Turingia (Germania).

eurovoc_concepts:
Federation State
State aid
Structural Funds
Thuringia
financial control
management audit
operational programme

text: 13. 3. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 81 E/9 Come menzionato nel libro bianco sulla sicurezza alimentare nel quadro dell(cid:146)intervento n. 21 del piano d(cid:146)azione per la sicurezza alimentare, dopo aver deciso se si debba istituire un unico elenco positivo delle sostanze autorizzate, la Commissione potrebbe adottare una proposta di modifica della direttiva 96/25/CEE del Consiglio relativa alla circolazione di materie prime per mangimi (5) da presentare entro dicembre 2002 al Consiglio e al Parlamento. Inoltre, come indicato nell(cid:146)ambito dell(cid:146)intervento n. 30 di detto piano d(cid:146)azione, Ł in corso di elaborazione una proposta di regolamento del Parlamento e del Consiglio che fissa nuove norme per l(cid:146)eliminazione e il trattamento dei rifiuti e dei sottoprodotti di origine animale. Tale proposta prevede la messa a punto di un elenco positivo di sottoprodotti di origine animale che possono essere utilizzati per la produzione di mangimi di origine animale. La presentazione al Consiglio e al Parlamento Ł prevista per giugno 2000. (1) GU L 115 del 4. 5. 1999. (2) GU L 297 del 18. 11. 1999. (3) COM(1999) 719 def. (4) GU L 184 del 17. 7. 1999. (5) GU C 261 del 19. 8. 1998. (2001/C 81 E/011) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0933/00 di Helmuth Markov (GUE/NGL) alla Commissione (29 marzo 2000) Oggetto: Accertamenti della Commissione nei confronti del Land Turingia (Germania) 1. Pu(cid:242) la Commissione far sapere quali accertamenti relativamente a programmi e direttive UE ha effettuato o sta effettuando nei confronti del Land Turingia con riferimento alle disposizioni in materia di aiuti, precisando anche a quando risalgono tali controlli? Che cosa Ł emerso dagli accertamenti gi(cid:224) conclusi relativamente al diritto di concorrenza? Qual Ł il 2. volume finanziario delle procedure oggetto dei controlli e quali sono i settori specifici interessati? 3. Il governo del Land Ł stato coinvolto in tale attivit(cid:224) e informato dei risultati, ovvero sono state avanzate specifiche richieste di modifiche? In caso affermativo, quali sono state le richieste, quali casi concreti riguardavano e quando sono state formulate? Quali sono le conseguenze possibili per il Land Turingia e come vengono valutate dalla Commis- 4. sione? 5. Quali sono le procedure ancora in corso, quando dovrebbero concludersi e cosa riguardano? 6. ¨ necessario modificare le procedure e le prassi tradizionalmente seguite nel Land Turingia per dare attuazione a programmi e direttive UE? In caso affermativo, di quali modifiche si tratta e quali settori riguardano? Risposta complementare data dal sig. Prodi a nome della Commissione (7 settembre 2000) I programmi operativi a titolo dei fondi strutturali sono attuati nel Land Turingia a partire dal 1. 29 marzo 1991. Questi programmi sono esaminati sulla base della regolamentazione dei fondi strutturali, in particolare delle sue disposizioni in materia di valutazione. Si tratta di un processo permanente che riguarda la totalit(cid:224) dei volumi finanziari in parola. Nel quadro dell(cid:146)attuazione del Fondo sociale europeo, la Commissione ha proceduto a visite di controllo in Germania (come anche negli altri Stati membri) e fra l(cid:146)altro nel Land Turingia. A seguito di uno di questi controlli le autorit(cid:224) tedesche hanno accettato nel 1999 di rinunciare alle spese non ammissibili di un programma dello FSE gestito dal ministero della Cultura della Turingia. L(cid:146)importo di queste spese non ammissibili ammontava a 5,7 milioni di €. C 81 E/10 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 13. 3. 2001 In materia di regolamentazione comunitaria relativa alla concorrenza le procedure di verifica svolte 2. nel campo della concorrenza nel Land Turingia sono state fatte a titolo del controllo degli aiuti di Stato. Nell(cid:146)ambito dell(cid:146)industria la Commissione ha deciso, nel 1999 e 2000, il recupero di un aiuto di 34 750 000 DEM accordato all(cid:146)azienda Triptis Porzellan che opera nel settore dei casalinghi e della porcellana, di un aiuto di 36 860 000 DEM erogato all(cid:146)azienda Weida Leder nel settore del cuoio e di un aiuto di 13 850 000 DEM all(cid:146)azienda Korn Fahrzeuge (settore della tecnologia agricola, della compravendita di veicoli commerciali e di camion e della tecnologia ambientale). Per contro, un aiuto di 9 100 000 DEM Ł stato autorizzato a favore dell(cid:146)impresa Everts Erfurt (settore dei preservativi). Nel campo dell(cid:146)agricoltura, sono state o vengono attualmente esaminate circa cinquanta misure, delle quali un numero rilevante riguarda aiuti al salvataggio e alla ristrutturazione. Per quanto riguarda le notifiche in sospeso, la Commissione puo(cid:146) approvare le misure o avviare una procedura in base all(cid:146)art. 88 (ex art. 93) par. 2 del trattato CE. Inoltre la Commissione ha avviato due procedure in base all(cid:146)art. 88 par. 2 del trattato CE riguardanti gli aiuti di Stato alla lavorazione e alla commercializzazione dei prodotti agricoli. Queste due procedure non hanno ancora portato a una decisione definitiva. Su richiesta delle autorit(cid:224) tedesche l(cid:146)importo dell(cid:146)aiuto Ł considerato come informazione riservata. In totale, nel campo agricolo, non Ł possibile stabilire l(cid:146)importo finanziario totale di tutte le misure esaminate. L(cid:146)on. parlamentare si riferisce alla verifica sia delle procedure per ottenere sovvenzioni a titolo dei 3. fondi strutturali, sia a procedure di esame degli aiuti di Stato. Per quanto riguarda i fondi strutturali, la Commissione ricorda che essa Ł responsabile delle procedure di valutazione dei programmi di sovvenzione a titolo di questi fondi comunitari, e questo sempre sotto il controllo della Corte dei conti. Gli Stati membri (cid:129) ma anche le regioni nel caso dei programmi regionalizzati (cid:129) devono quindi prendere posizione riguardo al risultato di queste valutazioni, delle quali sono pertanto ufficialmente avvisati. Nel campo degli aiuti di Stato, lo Stato membro interessato (nella fattispecie le autorit(cid:224) federali tedesche) Ł l(cid:146)unico interlocutore della Commissione. Numerose lettere sono state inviate alle autorit(cid:224) federali con la richiesta di chiarimenti riguardo ai casi summenzionati. Per quanto riguarda un(cid:146)eventuale associazione delle autorit(cid:224) del Land Turingia alla verifica delle procedure e dei risultati, giova precisare che la Commissione non conosce la ripartizione dei compiti tra le autorit(cid:224) federali e questo Land. L(cid:146)on. parlamentare si riferisce altres(cid:236) alle procedure per la concessione di sovvenzioni a titolo dei 4. fondi strutturali, nonchØ alle procedure di esame degli aiuti di Stato. Per quanto riguarda i fondi strutturali, e relativamente al Land Turingia, non Ł mai risultato necessario, dal 1991 a oggi, un rimborso dei finanziamenti comunitari. Per quanto riguarda gli aiuti di Stato, il loro esame sfocia in una autorizzazione o in un divieto di erogare aiuti. In quest(cid:146)utlimo caso l(cid:146)aiuto deve essere oggetto di un recupero qualora sia gi(cid:224) stato versato. Spetta allo Stato membro attuare le misure che si impongono, per ottenere dalle imprese interessate il recupero degli aiuti illegalmente versati. Per il periodo di programmazione dei fondi strutturali 1994-1999, Ł stata effettuata una valutazione 5. a met(cid:224) percorso, i cui risultati consentano in particolare di influenzare la programmazione del periodo 2000-2006. La prossima valutazione intermedia Ł prevista per il 2003. La valutazione «ex-post» del periodo 1994-1999 potr(cid:224) essere effettuata soltanto dopo che siano state finalizzate le spese relative ai progetti di questo periodo, vale a dire, in principio, a partire dal 31 dicembre 2001. Per quanto riguarda gli aiuti di Stato nel settore agricolo, Ł allo studio, come ricordato sopra, una dozzina di fascicoli, e tra questi, due casi per i quali Ł stata avviata la procedura in base all(cid:146)art. 88, par. 2 del trattato (C 32/99 e C 73/99) e che riguardano aiuti di Stato a due imprese operanti nel campo della lavorazione e della commercializzazione dei prodotti agricoli. Una decisione definitiva riguardo a questi due aiuti di Stato Ł prevista per la seconda parte dell(cid:146)anno in corso. Nel campo degli aiuti di Stato all(cid:146)industria la Commissione ha avviato la procedura prevista all(cid:146)art. 88, par. 2 del trattato CE, contro piø regimi e segnatamente, talune attivit(cid:224) della Th(cid:252)ringer Industriebeteiligungsgesellschaft, della Th(cid:252)ringer Landesentwicklungsgesellschaft, del Th(cid:252)ringer Konsolidierungsprogramm (1993-96), del Th(cid:252)ringer Dar- lehnsprogramm, del Th(cid:252)ringer Umlaufmittelprogramm (1993-96) e del Th(cid:252)ringer KMU-Investitionssiche- 13. 3. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 81 E/11 rungsprogramm (prima del 1997). Procedure sulla base dell(cid:146)art. 88, par. 2 del trattato CE sono in atto inoltre contro numerose misure di aiuti individuali a imprese industriali. PoichØ Ł in corso l(cid:146)esame di tutti questi fascicoli, Ł difficile pronunciarsi sulla data alla quale verranno chiusi. fondi strutturali, Per quanto riguarda i il programma operativo della Turingia per il periodo 6. 2000-2006 non Ł stato ancora approvato dalla Commissione, ma lo sar(cid:224) presto. E(cid:146) il programma stesso che deve definire le disposizioni della sua attuazione in modo da rispettare gli obblighi derivanti dal nuovo regolamento (CE) n. 1260/1999 del 21 giugno 1999 che reca disposizioni generali sui Fondi strutturali (1). Allo stato attuale, non Ł ancora possibile stabilire in quale misura dovranno essere adottate eventuali modifiche rispetto alle procedure attuali. Infine, stabilire se il Land Th(cid:252)ringe deve modificare le procedure che egli applica usualmente per svolgere correttamente il recepimento delle direttive comunitarie rientra esclusivamente nel diritto interno. Infatti la ripartizione delle competenze tra uno Stato membro e le sue regioni federate Ł una materia in cui la Comunit(cid:224) non deve intervenire. D(cid:146)altra parte la Commissione non ha i mezzi per esaminare le condizioni in cui le direttive vengono attuate in una determinata regione di uno Stato membro. (1) GU L 161 del 26. 6. 1999. (2001/C 81 E/012) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0936/00 di James Nicholson (PPE-DE) al Consiglio (30 marzo 2000) Oggetto: Coalizione Giubileo 2000 La Coalizione Giubileo 2000 sta conducendo una campagna per la cancellazione del debito dei paesi piø poveri del mondo. A Colonia i paesi del G7 hanno approvato l(cid:146)iniziativa di cancellare il debito di circa 33 Stati, ma non hanno previsto nulla per molti altri, che invece secondo la Coalizione hanno urgente bisogno di assistenza. Pu(cid:242) il Consiglio far sapere se sostiene gli obiettivi della Coalizione Giubileo 2000? Quali misure ha esso adottato per ridurre le richieste di rimborso del debito dei paesi piø poveri del mondo? Risposta (29 settembre 2000) L(cid:146)UE e gli Stati membri sono pienamente consapevoli delle difficolt(cid:224) cui debbono far fronte molti paesi poveri a causa del loro eccessivo indebitamento che pregiudica le loro prospettive di sviluppo e ne minaccia la stabilit(cid:224) politica ed il progresso verso la democrazia. Al fine di alleggerire l(cid:146)onere del debito, l(cid:146)UE e gli Stati membri hanno avviato o partecipato attivamente ad iniziative a vari livelli, conformemente alle rispettive competenze. Il 6 luglio 1998 il Consiglio ha deciso di partecipare pienamente all(cid:146)iniziativa HIPC (paesi poveri fortemente indebitati) varata dall(cid:146)FMI e dalla Banca mondiale. Tale iniziativa Ł basata su un impegno della comunit(cid:224) finanziaria internazionale a ridurre l(cid:146)onere del debito ad un livello sostenibile purchØ il paese interessato si impegni per un dato periodo ad attuare una rigorosa politica economica. Al vertice G7 di Colonia del giugno 1999 i ministri hanno convenuto di estendere l(cid:146)iniziativa HIPC in modo da concedere uno sgravio del debito piø rapido. Il Consiglio europeo di Colonia nel 1999 ha sottolineato l(cid:146)importanza di «trovare una soluzione durevole ai Il Consiglio europeo si compiace dell(cid:146)atteggiamento problemi di indebitamento dei paesi piø poveri


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-1022/00 υποβολή: Mogens Camre (UEN) προς την Επιτροπή. Δικαιοδοσία του Παρατηρητηρίου της ΕΕ γα το Ρατσισμό και την Ξενοφοβία.

eurovoc_concepts: European Union Agency for Fundamental Rights

text: 28. 12. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 374 E/201 Mporei· h germanikh· omospondi·a tripodismoy· na ypoxrev·nei toyw idiokth·tew alo·gvn apo· a·llo kra·tow 4. me·low thw EE na desmey·oyn ta germanikh·w «iuage·neiaw» a·loga sth Germani·a epi· eja·mhno; Mporei· h h germanikh· omospondi·a tripodismoy· na diagra·fei a·loga gia agv·new tripodismoy· apo· to 5. germaniko· genealogiko· bibli·o kauaro·aimvn zv·vn kai na ta apoklei·ei apo· toyw agv·new, epeidh· den ypeblh·uh ai·thsh gia e·ggrafo ejagvgh·w h· lo·gv ype·rbashw thw prouesmi·aw poy proble·petai gia ejagvgh· ento·w thw EE; Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (16 Mai(cid:138)oy 2000) H Epitroph· den gnvri·zei ta problh·mata ta opoi·a ui·gei o k. boyleyth·w kai epome·nvw h·dh diereyna· to ue·ma me tiw enlo·gv arxe·w. H armo·dia arxh· eno·w kra·toyw me·loyw h·dh plhrofo·rhse epi·shma thn Epitroph· o·ti ei·xe zhth·sei ta sxetika· e·ggrafa apo· thn en lo·gv orga·nvsh. H Epitroph· ua apanth·sei apeyuei·aw ston k. boyleyth· sxetika· me ta eyrh·mata ayta·. H koinotikh· nomouesi·a poy afora· ta ippoeidh· kaly·ptei polle·w pleyre·w. H odhgi·a 90/426/EOK toy Symboyli·oy thw 26hw Ioyni·oy 1990 (1) ue·tei toyw o·royw ygeionomikoy· ele·gxoy poy die·poyn th diaki·nhsh kai tiw eisagvge·w ippoeidv·n kai to kthniatriko· pistopoihtiko· poy xrhsimopoiei·tai se syndyasmo· me to diabath·rio parati·uetai sto para·rthma B thw odhgi·aw. Me ejai·resh tiw periptv·seiw poy ta kra·th me·lh efarmo·zoyn tiw diata·jeiw toy a·ruroy 6 thw odhgi·aw, ka·ue fora· poy to zv·o proori·zetai na metaferuei· se a·llo kra·tow me·low anejarth·tvw an ayth· h «ejagvgh·» ei·nai mo·nimh h· prosvrinh·, epi·shmow kthni·atrow toy kra·toyw me·loyw apostolh·w pre·pei na symplhrv·nei ygeionomiko· pistopoihtiko·. To pistopoihtiko· ayto· isxy·ei gia de·ka me·rew kai ei·nai dynato·n na xrhsimopoihuei· gia th die·leysh tvn syno·rvn perisso·terew apo· mi·a fore·w me·sa sthn peri·odo ayth·. Oi o·roi zvotexnikoy· kai genealogikoy· xarakth·ra poy die·poyn to endokoinotiko· empo·rio ippoeidv·n kauierv·non- tai apo· thn odhgi·a 90/427/EOK toy Symboyli·oy thw 26hw Ioyni·oy 1990. Ba·sei thw odhgi·aw ayth·w, h apo·fash 92/353/EOK thw Epitroph·w thw 11hw Ioyni·oy 1992 kauori·zei ta krith·ria gia thn anagnv·rish tvn organv·sevn kai env·sevn poy throy·n h· synta·ssoyn genealogika· bibli·a gia ta kataxvrhme·na ippoeidh· (2). Sy·mfvna me thn apo·fash ayth·, h e·gkrish tvn organv·sevn kai tvn env·sevn aytv·n empi·ptei sthn armodio·thta tvn kratv·n melv·n idi·vw prow apofygh· diakri·sevn vw prow toyw kthnotro·foyw. H apo·fash 96/78/EK (3) thw Epitroph·w thw 10hw Ianoyari·oy uespi·zei ta krith·ria gia thn eggrafh· kai thn kataxv·rhsh se genealogika· bibli·a ippoeidv·n ta opoi·a proori·zontai gia anaparagvgh·. H odhgi·a 90/428/EOK toy Symboyli·oy thw 26hw Ioyni·oy 1990 sxetika· me to empo·rio ippoeidv·n poy proori·zontai gia agv·new uespi·zei epi·shw toyw o·royw symmetoxh·w stoyw agv·new aytoy·w. (1) (2) (3) EE L 224 thw 18. 8. 1990. EE L 192 thw 11. 7. 1992. EE L 19 thw 25. 1. 1996. (2000/C 374 E/238) GRAPTH ERVTHSH P-1022/00 ypobolh·: Mogens Camre (UEN) prow thn Epitroph· (29 Marti·oy 2000) Ue·ma: Dikaiodosi·a toy Parathrhthri·oy thw EE ga to Ratsismo· kai thn Jenofobi·a Sy·mfvna me to fy·llo thw 6hw Marti·oy 2000 thw e·gkyrhw dane·zikhw efhmeri·daw Berlingske Tidende, h k. Beate Winkler, dieyuy·ntria toy Parathrhthri·oy thw EE gia to Ratsismo· kai thn Jenofobi·a, symmete·sxe pro·sfata se polyeuniko· syne·drio poy diejh·xuh sthn Kopegxa·gh. Sto syne·drio, h en lo·gv ypa·llhlow thw EE dh·lvse o·ti ayth· kai to Parathrhth·rio parakoloyuoy·n kai sygkentrv·noyn dhlv·seiw toy dane·zikoy Folkeparti to opoi·o, sy·mfvna me plhrofori·ew poy e·xei sth dia·uesh· thw, uevrei·tai e·na apo· ta eyrvpai¤ka· ko·mmata thw a·kraw dejia·w. Oi dhlv·seiw ayte·w ei·nai aba·simew. H perigrafh· «akrodejio· ko·mma» ei·nai para·logh prokeime·noy gia e·na koinvniko· kai fileley·uero ko·mma kai ta ue·mata me ta opoi·a ua e·prepe na asxolei·tai to Parathrhth·rio den e·xoyn kami·a sxe·sh me tiw drasthrio·thtew h· tiw politike·w toy dane·zikoy Folkeparti. Aristero·w dano·w dhmosio- gra·fow poy proe·bh se paro·moiew dhlv·seiw mhny·uhke kai katadika·sthke apo· ta dane·zika dikasth·ria. C 374 E/202 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 28. 12. 2000 Oi dhlv·seiw thw k. Beate Winkler di·noyn thn enty·pvsh o·ti e·xei th dikaiodosi·a na parakoloyuei·, na katagge·llei kai na epiplh·ttei toyw danoy·w poli·tew kai ta politika· ko·mmata epeidh· e·xoyn apo·ceiw poy uevroy·ntai ana·rmostew apo· to Parathrhth·rio. H sta·sh ayth· apotelei· sobarh· parabi·ash tvn dhmokratikv·n dikaivma·tvn tvn danv·n politv·n kai ei·nai ejairetika· shmantiko· na diapistvuei· ea·n h Epitroph· ei·nai thw a·pochw o·ti oi politike·w drasthrio·thtew thw k. Winkler ei·nai sy·mfvnew me th Synuh·kh thw EE kai ta kauh·konta toy Parathrhthri·oy. Kata· thn a·poch thw Epitroph·w, ti dikaiodosi·a e·xoyn to Parathrhth·rio gia to Ratsismo· kai thn Jenofobi·a kai h Dieyuy·ntria· toy, Beate Winkler, gia na epikri·noyn dhmokratika· politika· ko·mmata kai politike·w ue·seiw kra·toyw me·loyw; Apa·nthsh thw k. Diamantopoy·loy ej ono·matow thw Epitroph·w (11 Mai(cid:138)oy 2000) To Eyrvpai¤ko· Parathrhth·rio tvn Fainome·nvn Ratsismoy· kai Jenofobi·aw idry·uhke me ton kanonismo· (EK) 1035/97 toy Symboyli·oy thw 2 Marti·oy 1997 (1). Me ton kanonismo· idry·etai e·na aneja·rthto o·rgano to opoi·o, env· ei·nai ypo·logo sta eyrvpai¤ka· o·rgana vw prow th xrh·sh koinotikv·n po·rvn, diaue·tei th me·gisth aytonomi·a kata· th diekperai·vsh tvn kauhko·ntvn toy (aitiologikh· ske·ch 23). O kanonismo·w ori·zei o·ti ky·riow sto·xow toy Parathrhthri·oy ei·nai na pare·xei sthn Koino·thta kai sta kra·th me·lh thw antikeimenike·w, ajio·pistew kai sygkri·simew plhrofori·ew gia ta faino·mena toy ratsismoy·, thw jenofobi·aw kai toy antishmitismoy· sto eyrvpai¤ko· epi·pedo, oi opoi·ew mporoy·n na bohuh·soyn o·tan lamba·noyn me·tra h· kauori·zoyn ene·rgeiew stoyw antistoi·xoyw tomei·w armodio·thta·w toyw kai na meleta· to ey·row kai thn eje·lijh tvn fainome·nvn kai tvn ekdhlv·sevn ratsismoy·, jenofobi·aw kai antishmitismoy·, na analy·ei ta ai·tia, tiw syne·peiew kai apotele·smata· toyw kai na ejeta·zei paradei·gmata oruh·w praktikh·w prow antimetv·pish· toyw. O kanonismo·w ori·zei epi·shw e·nan ariumo· kauhko·ntvn ta opoi·a to ke·ntro ektelei· gia na epity·xei toyw skopoy·w aytoy·w. Ta kauh·konta ayta· perilamba·noyn thn ekpo·nhsh episthmonikv·n ereynv·n kai meletv·n, proparaskeya- stikv·n meletv·n kai meletv·n skopimo·thtaw kai thn e·kdosh symperasma·tvn kai gnvmodoth·sevn gia thn koino·thta kai ta kra·th me·lh thw. Ei·nai emfane·w sto plai·sio ayto· o·ti h mele·th thw eje·lijhw toy ratsismoy· kai thw jenofobi·aw perilamba·nei platy· fa·sma energeiv·n oi opoi·ew ypoxrevtika· perilamba·noyn tiw dhlv·seiw tvn politikv·n komma·tvn. Gia to skopo· ayto· h Epitroph· shmeiv·nei o·ti to Parathrhth·rio yposth·rije kai prov·uhse thn ypografh· toy «Xa·rth tvn eyrvpai¤kv·n komma·tvn gia mia mh ratsistikh· koinvni·a» me ton opoi·o ta ko·mmata desmey·ontai na apofey·goyn stiw politike·w ejaggeli·ew toyw glv·ssa poy piuanv·w na enuarry·nei h· na nomimopoiei· ratsistike·w kai jenofobike·w symperifore·w. (1) EE L 151 thw 10. 6. 1997. (2000/C 374 E/239) GRAPTH ERVTHSH E-1033/00 ypobolh·: Theresa Villiers (PPE-DE) prow thn Epitroph· (4 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Rh·tra 19 toy nomosxedi·oy xrhmatooikonomikv·n yphresiv·n kai agorv·n toy Hnvme·noy Basilei·oy Sy·mfvna me th rh·tra 19 toy nomosxedi·oy xrhmatooikonomikv·n yphresiv·n kai agorv·n toy Hnvme·noy Basilei·oy (to kei·meno diati·uetai apo· to http:/www. publications. parliament. uk/pa/ld199900/ldbills/032/2000032. htm) to Hnvme·no Basi·leio epidiv·kei thn epibolh· ejvedafikh·w dikaiodosi·aw epi· paro·xvn xrhmatooikonomikv·n yphresiv·n poy leitoyrgoy·n ekto·w toy Hnvme·noy Basilei·oy. Ayth· h rh·ta ua epitre·pei sthn kybe·rnhsh toy Hnvme·noy Basilei·oy na probai·nei se kanonistike·w ryumi·seiw gia etairei·ew me e·dra se a·lla kra·th me·lh oi opoi·ew pvloy·n xrhmatooikonomike·w yphresi·ew sthn agora· toy Hnvme·noy Basilei·oy me·sv toy i·nternet