title: Särskild rapport nr 1/2000 om klassisk svinpest, samt kommissionens svar

eurovoc_concepts:
EU Member State
animal plague
market support
swine
veterinary legislation

text: 23. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 85/1 I (Meddelanden) REVISIONSR˜TTEN S˜RSKILD RAPPORT nr 1/2000 om klassisk svinpest, samt kommissionens svar (i enlighet med artikel 248. 4 andra stycket i EG-f(cid:246)rdraget) (2000/C 85/01) INNEH¯LLSF(cid:214)RTECKNING Punkt Sida SAMMANFATTNING. Kommissionens f(cid:246)rvaltning. Medlemsstaternas genomf(cid:246)rande. Slutsats. INLEDNING. Marknadens huvudsakliga k(cid:228)nnetecken. Omfattning p(cid:229) revisionsr(cid:228)ttens granskning. KOMMISSIONENS F(cid:214)RVALTNING. Bek(cid:228)mpning av klassisk svinpest. Utrotnings- och (cid:246)vervakningsprogram. Beredskapsplaner. Vaccination. Hantering av utbrott. Anm(cid:228)lan av djurf(cid:246)rflyttningar. Marknadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)rder. Kommissionens kontroller p(cid:229) platsen. Gemenskapsfinansiering. MEDLEMSSTATERNAS GENOMF(cid:214)RANDE. Veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder. Bakgrund till epidemin 1997/1998. F(cid:246)rebyggande avlivning. Ers(cid:228)ttning. Det nederl(cid:228)ndska (cid:148)overname(cid:148)-systemet. 1(cid:150)9 1(cid:150)7 8(cid:150)9 10(cid:150)42 10(cid:150)12 13 14(cid:150)15 16(cid:150)19 20(cid:150)23 24(cid:150)29 30(cid:150)31 32(cid:150)36 37(cid:150)42 43(cid:150)76 43(cid:150)65 43(cid:150)45 46(cid:150)52 53(cid:150)62 63(cid:150)65 3 3 3 3 4 4 4 10 10 11 11 11 12 12 13 13 14 15 15 15 15 16 17 C 85/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 Punkt Sida Marknadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)rder. 66(cid:150)76 Syfte. Verifieringskedja. Utslagssuggor. Konservering i Tyskland. Inseminationsf(cid:246)rbudet i Nederl(cid:228)nderna. UPPF(cid:214)LJNING AV ¯RSRAPPORTEN F(cid:214)R 1995. 66 67(cid:150)68 69(cid:150)70 71(cid:150)73 74(cid:150)76 77(cid:150)81 SLUTSATS. 82(cid:150)85 Kommissionens svar. 18 18 18 18 18 19 19 20 21 23. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 85/3 SAMMANFATTNING Medlemsstaternas genomf(cid:246)rande Kommissionens f(cid:246)rvaltning Ett belopp p(cid:229) totalt 570 miljoner ecu f(cid:246)r marknadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)rder och 80,5 miljoner ecu f(cid:246)r veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder har belastat 1997 och 1998 (cid:229)rs budgetar (se tabell 1). S(cid:228)rskilda problem har dykt upp vid f(cid:246)rebyggande avlivning. I Nederl(cid:228)nderna tror man att det faktum att den f(cid:246)rebyggande avlivningen tillf(cid:228)lligt upph(cid:246)rde bidrog till sjukdomens spridning och till den kostnad p(cid:229) minst 135 miljoner ecu (se punkt 49) som den medf(cid:246)rde f(cid:246)r gemenskapens budget. I Spanien kan inte anv(cid:228)ndningen av (cid:148)partiell(cid:148) f(cid:246)rebyggande avlivning betraktas som en veterin(cid:228)r (cid:229)tg(cid:228)rd (se punkt 51). Kommissionens (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) veterin(cid:228)romr(cid:229)det skall i huvudsak s(cid:228)kerst(cid:228)lla en korrekt till(cid:228)mpning av gemenskapens lagstiftning, och s(cid:228)rskilt av direktiv 80/217/EEG. Den senaste epidemin har dock visat att direktivet beh(cid:246)ver (cid:228)ndras s(cid:229) att h(cid:228)nsyn tas till erfa- renheter och nya forskningsr(cid:246)n. Det nederl(cid:228)ndska systemet med (cid:148)overname(cid:148) (uppk(cid:246)p) har f(cid:246)rval- tats p(cid:229) ett bristf(cid:228)lligt s(cid:228)tt (se punkt 56); svinens goda h(cid:228)lsotill- st(cid:229)nd och systemets frivilliga och partiella karakt(cid:228)r innebar att 70 miljoner ecu som ingick i ans(cid:246)kan om gemenskapsfinansiering inom ramen f(cid:246)r veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder avvisades av kommissionen som ober(cid:228)ttigat (se punkterna 63(cid:150)65). P(cid:229) veterin(cid:228)romr(cid:229)det har utrotnings- och (cid:246)vervakningsplaner inte h(cid:229)llit EG fritt fr(cid:229)n klassisk svinpest, och kommissionen har inte sett till att medlemsstaterna l(cid:228)mnat in beredskapsplaner f(cid:246)r hur svinpesten skall hanteras efter epidemin 1993(cid:150)1995. Gemenska- pens system f(cid:246)r anm(cid:228)lan av djurf(cid:246)rflyttningar (Animo) har inte lyckats ge n(cid:246)dv(cid:228)ndig information vid avg(cid:246)rande tidpunkter, och m(cid:229)ste f(cid:246)r(cid:228)ndras om medlemsstaterna skall kunna anv(cid:228)nda det vid bek(cid:228)mpning av epidemier. Gemenskapens policy att inte vacci- nera, som baseras p(cid:229) vaccinernas karakt(cid:228)r och kostnaden f(cid:246)r ett vaccinationsprogram j(cid:228)mf(cid:246)rt med kostnaden f(cid:246)r utrotning, m(cid:229)ste ifr(cid:229)gas(cid:228)ttas med tanke p(cid:229) utvecklingen av sp(cid:229)rvaccin (inte till- g(cid:228)ngliga p(cid:229) marknaden i slutet av 1998), och den mycket h(cid:246)ga kostnaden f(cid:246)r epidemin 1997(cid:150)1998. Kommissionen b(cid:246)r uppda- tera sin kostnads-nyttoanalys och anv(cid:228)nda den i diskussionen om f(cid:246)r(cid:228)ndringar av politiken. Den enhet som ansvarar f(cid:246)r f(cid:246)rvaltningen av jordbruksutgifter genomf(cid:246)rde flera inspektioner i medlemsstaterna, vilka resulte- rade i att utbetalningarna till Nederl(cid:228)nderna har minskats med 20 miljoner ecu p(cid:229) grund av p(cid:229)st(cid:229)tt brott mot gemenskapens lag- stiftning (se punkt 39), och att bidraget till Spanien kan komma att minskas med upp till 6,6 miljoner ecu p(cid:229) grund av ober(cid:228)tti- gade utgifter (se punkt 41). Enheten f(cid:246)r granskning och godk(cid:228)n- nande av r(cid:228)kenskaper har ocks(cid:229) utf(cid:246)rt kontroller i medlemssta- terna, men har (cid:228)nnu inte fastst(cid:228)llt n(cid:229)gra ekonomiska konsekvenser p(cid:229) grund av bristande (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med gemenskapsreg- lerna. Inom ramen f(cid:246)r marknadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)rder godk(cid:228)nde f(cid:246)rvaltningskommittØn flera p(cid:229) varandra f(cid:246)ljande (cid:246)kningar av det ursprungliga taket fr(cid:229)n 1,1 miljoner till 10,8 miljoner djur (se punkt 31). Ett antal svinkategorier och viktgrupper inf(cid:246)rdes lik- som s(cid:228)rskilda system (konserverings- och inseminationsf(cid:246)rbud), p(cid:229) beg(cid:228)ran av de ber(cid:246)rda medlemsstaterna. Utbetalningar till producenter kan i ett stort antal fall inte styrkas, eftersom v(cid:228)rderingarna inte dokumenterats p(cid:229) ett fullgott s(cid:228)tt (se punkt 53), djurens vikt ofta uppskattats och de djur som begravts p(cid:229) g(cid:229)rden inte v(cid:228)gts (se punkt 59). Ers(cid:228)ttningsniv(cid:229)erna f(cid:246)r vissa kategorier av djur, s(cid:229)som gyltor och suggor, dokumenterades inte alltid (se punkt 61). Anv(cid:228)ndningen av kommunala dep(cid:229)er f(cid:246)r att begrava 140 000 svin i Spanien (se punkt 50) och anv(cid:228)ndningen av kylhus i Neder- l(cid:228)nderna innebar att det inte alltid har varit m(cid:246)jligt att sp(cid:229)ra par- tier till konverteringsanl(cid:228)ggningarna/kylhusen. Problemen med att sp(cid:229)ra partier av djur (cid:228)nda till den slutliga destruktionen (cid:228)r gemensamma f(cid:246)r allt marknadsst(cid:246)d, men problemen (cid:228)r allvarligare n(cid:228)r det handlar om ett stort antal djur (se punkt 57). jordbruksf(cid:246)retaget svin fr(cid:229)n av Slutsats Sedan epidemin 1993(cid:150)1995 har endast sm(cid:229) framsteg gjorts i utvecklingen av en s(cid:228)rskild strategi f(cid:246)r att klara kommande utbrott av sjukdomen. Samtidigt har gemenskapen tvingats hantera den hittills v(cid:228)rsta epidemin av klassisk svinpest. Betoningen av andra (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) veterin(cid:228)romr(cid:229)det (uppr(cid:228)ttandet av den inre markna- den och BSE) innebar att beredskapsplanerna f(cid:246)r klassisk svinpest inte prioriterades s(cid:229) h(cid:246)gt som epidemin 1997(cid:150)1998 visade att de f(cid:246)rtj(cid:228)nade. Revisionsr(cid:228)tten uppmanar kommissionen att avs(cid:228)tta n(cid:246)dv(cid:228)ndiga resurser f(cid:246)r att s(cid:229) fort som m(cid:246)jligt fullf(cid:246)lja (cid:246)versynen av gemenskapens lagstiftning och politik p(cid:229) detta omr(cid:229)de. Med- lemsstaterna m(cid:229)ste ocks(cid:229) ta sitt ansvar f(cid:246)r att gemenskapens lag- stiftning till(cid:228)mpas p(cid:229) ett (cid:228)ndam(cid:229)lsenligt s(cid:228)tt f(cid:246)r att minska risken f(cid:246)r framtida utbrott av klassisk svinpest, som orsakar s(cid:229) stora epi- demier. C 85/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 INLEDNING Marknadens huvudsakliga k(cid:228)nnetecken i de tre delstaterna Bayern, Niedersachsen och Nordrhein-Westfalen (se tabell 5). I alla dessa omr(cid:229)den med undantag av Katalonien (cid:246)verskrider djurt(cid:228)theten den niv(cid:229) som allm(cid:228)nt anses som ekolo- giskt h(cid:229)llbar (1,4 djurenheter/ha) (3). 1. Den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:246)r grisk(cid:246)tt ger traditionellt sett endast begr(cid:228)nsat marknadsst(cid:246)d till sektorn, men en epidemi av klassisk svinpest medf(cid:246)r en p(cid:229)taglig (cid:246)kning av gemenskapens utgifter f(cid:246)r marknadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)rder och veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder som belastar budgeten (se punkt 37). Totalt 570 miljoner ecu f(cid:246)r marknadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)rder och 80,5 miljoner ecu f(cid:246)r veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder har belastat 1997 och 1998 (cid:229)rs budgetar (se tabell 1). 2. EU:s produktion uppg(cid:229)r till ungef(cid:228)r 16,6 miljoner ton per (cid:229)r. Grispopulationen har varit relativt of(cid:246)r(cid:228)ndrad under 1990-talet med cirka 119 miljoner djur. N(cid:228)r ungef(cid:228)r 12 miljoner svin f(cid:246)r- svann fr(cid:229)n marknaden (se tabell 2) under svinpest 1997(cid:150)1998, minskade utbudet med motsvarande 1 miljon ton grisk(cid:246)tt. F(cid:246)lj- aktligen steg priserna betydligt under de f(cid:246)rsta sex m(cid:229)naderna 1997 och det genomsnittliga priset p(cid:229) gemenskapsmarknaden f(cid:246)r griskroppar l(cid:229)g kvar p(cid:229) en v(cid:228)ldigt h(cid:246)g niv(cid:229) (164 ecu/100 kg) under hela 1997. 3. Konsumtionen per capita har (cid:246)kat stadigt och denna trend f(cid:246)rutsp(cid:229)s forts(cid:228)tta (se tabell 3). EU (cid:228)r sj(cid:228)lvf(cid:246)rs(cid:246)rjande p(cid:229) grisk(cid:246)tt (1994 = 106 procent (1)) och v(cid:228)rldens st(cid:246)rsta export(cid:246)r. F(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla tilltr(cid:228)det till v(cid:228)rldsmarknaden m(cid:229)ste grisk(cid:246)ttet komma fr(cid:229)n ett omr(cid:229)de med (cid:148)h(cid:246)g h(cid:228)lsostatus(cid:148), enligt den definition som anv(cid:228)nds av Internationella byr(cid:229)n f(cid:246)r bek(cid:228)mpande av smittsamma husdjurssjukdomar (OIE), det vill s(cid:228)ga ett omr(cid:229)de som (cid:228)r fritt fr(cid:229)n exempelvis svinpest. 4. Priserna steg kraftigt under 1996 (13 procent), delvis som en f(cid:246)ljd av BSE-krisen (konsumenterna (cid:246)vergick fr(cid:229)n n(cid:246)tk(cid:246)tt till gris- k(cid:246)tt). ˜ven under 1997 steg priserna, p(cid:229) grund av minskat utbud till f(cid:246)ljd av svinpesten. Under 1998 har priserna sjunkit lika has- tigt p(cid:229) grund av ett antal faktorer (kraftigt (cid:246)kat inhemskt utbud och en nedg(cid:229)ng i exporten till tredje land) vilket har givit upphov till st(cid:246)d till privat lagring av grisk(cid:246)tt (2). 6. Svinuppf(cid:246)dningen har generellt blivit mycket specialiserad; sm(cid:229)grisar k(cid:246)ps in s(cid:229) billigt som m(cid:246)jligt och f(cid:246)ds upp p(cid:229) en stan- darddiet till en viss vikt inom strikt fastst(cid:228)llda produktionscykler, och s(cid:228)ljs sedan p(cid:229) (cid:246)ppna marknaden f(cid:246)r EU-konsumtion eller export (cid:150) detta (cid:228)r endast l(cid:246)nsamt i allt st(cid:246)rre skala eftersom mar- ginalerna pressas p(cid:229) grund av konkurrensen i hemlandet och utomlands. Detta har lett till en betydande (cid:246)kning av det genom- snittliga antalet svin per f(cid:246)retag och av andelen st(cid:246)rre jordbruks- f(cid:246)retag. Under perioden 1990(cid:150)1995 (cid:246)kade det genomsnittliga antalet svin per f(cid:246)retag i Belgien med 68 procent, i Spanien med 59 procent och i Nederl(cid:228)nderna med 36 procent. (cid:214)kningen i Tyskland var mindre markant (19 procent) p(cid:229) grund av den omstrukturering som (cid:228)gde rum efter (cid:229)terf(cid:246)reningen (se tabell 5). 7. Specialisering i medlemsstater som Nederl(cid:228)nderna medf(cid:246)r att sm(cid:229)grisar f(cid:246)rflyttas fr(cid:229)n anl(cid:228)ggning till anl(cid:228)ggning, medan slutna system som det som dominerar i Danmark, inneb(cid:228)r att antalet f(cid:246)rflyttningar minimeras och d(cid:228)rigenom (cid:228)ven risken f(cid:246)r att sjuk- domen sprids. De nederl(cid:228)ndska myndigheterna (cid:228)r v(cid:228)l medvetna om konsekvenserna av svinuppf(cid:246)dning med h(cid:246)g djurt(cid:228)thet, och antog nyligen lagstiftning som skall minska antalet svin i s(cid:229)dana omr(cid:229)den. Ett system med svinr(cid:228)ttigheter inf(cid:246)rdes 1998 och inne- b(cid:228)r en generell minskning av antalet svin per jordbruksf(cid:246)retag med 10 procent. Den 1 januari 2000 skulle de grisr(cid:228)ttigheter som delats ut under 1998 ha minskats med 15 procent. Dessutom skulle de ekonomiska konsekvenserna f(cid:246)r staten av eventuella framtida utbrott av klassisk svinpest mildras av en avgift f(cid:246)r svin- uppf(cid:246)dare som inf(cid:246)rdes 1998 f(cid:246)r att man skulle t(cid:228)cka kostna- derna f(cid:246)r bek(cid:228)mpning av djursjukdomar p(cid:229) svinuppf(cid:246)dningsan- l(cid:228)ggningar. Organisationer f(cid:246)r grisk(cid:246)ttsproducenter har dock med framg(cid:229)ng anf(cid:246)rt klagom(cid:229)l i domstol mot denna lagstiftning. I b(cid:246)rjan av 2000 kommer den nederl(cid:228)ndska regeringen att l(cid:228)gga fram ett nytt lagstiftningsf(cid:246)rslag f(cid:246)r godk(cid:228)nnande i det nederl(cid:228)nd- ska parlamentet. Enligt de nederl(cid:228)ndska myndigheterna kommer man i detta f(cid:246)rslag att ta h(cid:228)nsyn till resultatet av r(cid:228)tteg(cid:229)ngsf(cid:246)r- handlingarna. Omfattning p(cid:229) revisionsr(cid:228)ttens granskning 5. Gemenskapens produktion (cid:228)r mycket koncentrerad (cid:150) 70 pro- cent av grispopulation finns i fem medlemsstater, 21 procent bara i Tyskland (se tabell 4). Inom dessa medlemsstater medf(cid:246)r den regionala koncentrationen att ett mycket stort antal svin h(cid:229)lls p(cid:229) ett begr(cid:228)nsat omr(cid:229)de. I Spanien finns exempelvis en tredjedel av den totala grispopulationen i Katalonien, i Belgien finns 95 pro- cent i regionen Flandern, i Nederl(cid:228)nderna finns 90 procent i de (cid:246)stra och s(cid:246)dra delarna av landet och i Tyskland finns 65 procent 8. I (cid:229)rsrapporten f(cid:246)r 1995 rapporterade revisionsr(cid:228)tten om (cid:229)tg(cid:228)r- der som de tyska och belgiska myndigheterna vidtagit f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa svinpestepidemin 1993(cid:150)1995. F(cid:246)r epidemin under perio- den 1997(cid:150)1998 har revisionsr(cid:228)ttens huvudsakliga syfte varit att utv(cid:228)rdera hur krisen hanterats i de fyra drabbade medlemssta- terna och inom kommissionen. Jordbruksl(cid:228)get i Europeiska unionen 1996. (1) (2) Kommissionens f(cid:246)rordning nr 2042/98 av den 25 september 1998 (EGT L 263, 25. 9. 1998, s. 12). (3) Health Strategies to control swine infectious diseases: European expe- rience, (H(cid:228)lsov(cid:229)rdsstrategier f(cid:246)r kontroll av smittsamma sjukdomar hos svin: erfarenheter i Europa), kommissionens arbetsdokument av den 30 januari 1996 (VI/1715/96). 2 3 3 2 0 0 0 Tabell 1 Utgifter 1997(cid:150)1998 Belgien Tyskland Nederl(cid:228)nderna Spanien Totalt (B, D, NL, E) EU-15 1997 1998 1997 1998 1997 1998 1997 1998 1997 1998 1997 1998 (miljoner ecu) 0,1 0,2 3,1 3,4 2,0 5,4 0,0 1,1 1,1 6,8 0,3 7,3 1,2 1,9 85,6 5,5 228,3 34,3 4,5 84,1 18,8 9,3 1,8 33,6 8,0 35,8 0,2 14,4 3,1 353,7 116,7 35,4 44,0 14,4 7,0 10,1 31,0 384,7 32,4 149,1 35,4 7,0 51,0 6,8 87,9 5,7 272,3 34,3 0,0 407,0 33,0 440,0 6,8 87,9 5,7 272,3 34,3 13,7 1,9 119,9 19,0 9,3 163,8 407,0 47,5 211,3 33,0 440,0 16,2 15,3 2,8 4,2 2,9 2,0 7,1 7,9 29,0 29,4 72,2 0,2 13,7 1,9 119,9 19,0 9,3 163,8 47,5 211,3 69,9 Utgifter f(cid:246)r klassisk svinpest Marknadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)rder B01(cid:150)2 3 2 0 002 Tyskland B01(cid:150)2 3 2 0 007 Sm(cid:229)grisar B01(cid:150)2 3 2 0 008 Sp(cid:228)dgrisar B01(cid:150)2 3 2 0 009 Slaktsvin B01(cid:150)2 3 2 0 010 (cid:214)vrigt B01(cid:150)2 3 2 0 020 Icke-insemination Delsumma Veterin(cid:228)ra utgifter (1) B2(cid:150)5 1 0 6 (2) Summa utgifter f(cid:246)r klassisk svinpest (cid:214)vriga utgifter B01(cid:150)2 3 0 Exportbidrag B01(cid:150)2 3 1 Bidrag till privat lagring Totalt 21,6 16,4 17,2 14,3 387,6 151,1 42,5 58,9 469,0 240,7 512,4 281,2 % av EU-15 totalt 4,8 4,0 67,9 12,8 89,4 100,0 (1) Exklusive 150 000 ecu i (cid:229)rligt bidrag till kostnaden f(cid:246)r gemenskapens referenslaboratorium f(cid:246)r klassisk svinpest och bidrag till medlemsstaternas (cid:246)vervaknings- och utrotningsprogram (2 miljoner ecu 1998). (2) Ing(cid:229)r i B2(cid:150)5 1 0 6 men anges inte separat i kommissionens r(cid:228)kenskaper. K(cid:228)lla: Europeiska kommissionen, GD VI. S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i C 8 5 / 5 C 85/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 Antal grisar som slaktats inom ramen f(cid:246)r marknadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)rder och veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder Typ Spanien (1) Nederl(cid:228)nderna Tyskland Belgien Totalt (1997(cid:150)1998) Tabell 2 Marknadstak Slaktsvin Sm(cid:229)grisar (3) Sp(cid:228)dgrisar Utslagssuggor Iberiska svin Marknadsandel Slaktsvin Sm(cid:229)grisar Sp(cid:228)dgrisar Utslagssuggor Iberiska svin F(cid:246)rordning (EG) nr 2375/98 F(cid:246)rordning (EG) nr 541/98 F(cid:246)rordning (EG) nr 1030/97 F(cid:246)rordning (EG) nr 1497/97 695 000 2 585 000 510 000 3 800 000 - 2 730 000 11 000 11 500 25 000 - 102 500 (2) 48 000 110 000 (4) - - - 84 000 3 466 500 94 000 4 562 000 - - - 2 730 000 36 000 11 500 Totalt 1 227 500 9 140 000 260 500 178 000 10 806 000 692 877 2 499 402 463 433 2 872 266 - 2 693 733 5 520 7 783 0 - 55 634 6 860 109 999 - - - 25 285 3 273 198 9 841 3 462 399 - - - 2 693 733 5 520 7 783 Marknadsst(cid:246)djande (cid:229)tg. 1 169 615 8 065 401 Veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder 320 374 1 760 706 172 493 197 612 35 126 9 442 635 66 782 2 345 474 Marknadsst(cid:246)djande och veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder 1 489 989 9 826 107 370 105 101 908 11 788 109 % (avrundade tal) 13 84 4 - - (1) Per den 22. 11. 1998. (2) Inbegriper grisar som anv(cid:228)nts till k(cid:246)ttkonserver i enlighet med f(cid:246)rordning (EG) nr 546/97. (3) Inbegriper sp(cid:228)dgrisar. (4) Endast f(cid:246)r 1998 (cid:150) Avser marknadsst(cid:246)djande (cid:229)tg(cid:228)rder enligt f(cid:246)rordning (EG) nr 370/98. K(cid:228)lla: GD VI-D3 f(cid:246)r marknadsst(cid:246)djande (cid:229)tg(cid:228)rder. 2 3 3 2 0 0 0 Grisk(cid:246)tt (1 000 ton) 1990 1991 1992 1993 1994 Tabell 3 EU:s utbud av grisk(cid:246)tt EU-12 FAKTISKA UPPGIFTER Anv(cid:228)ndbar produktion Total konsumtion Total import Total export Sj(cid:228)lvf(cid:246)rs(cid:246)rjningsgrad (%) Total konsumtion (kg/person) 13 533,97 12 882,53 73,64 700,76 105,06 39,69 14 285,45 13 785,80 68,21 603,72 103,65 40,24 14 345,24 13 926,02 85,23 466,92 103,00 40,46 15 208,75 14 255,33 25,39 907,51 106,86 41,08 15 145,40 14 299,69 21,77 850,09 106,13 41,37 EU-15 PROGNOS (1 000 ton slaktviktsekvivalent) EU-15 1995 16 087,57 15 191,44 82,51 771,60 106,01 41,06 1996 16 382,42 15 482,14 94,29 861,06 105,71 41,72 (1 000 ton slaktviktsekvivalent) Grisk(cid:246)tt (1 000 ton) 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Anv(cid:228)ndbar produktion Total konsumtion Total import Total export Sj(cid:228)lvf(cid:246)rs(cid:246)rjningsgrad (%) Total konsumtion (kg/person) 16 570,00 15 770,00 16 684,00 15 908,00 16 775,00 16 034,00 16 871,00 16 165,00 16 998,00 16 317,00 17 136,00 16 455,00 17 276,00 16 594,00 17 417,00 16 735,00 17 539,00 16 857,00 50,00 850,00 105,07 42,20 65,00 841,00 104,88 42,44 80,00 821,00 104,62 42,68 95,00 801,00 104,37 42,88 110,00 792,00 104,17 43,17 110,00 792,00 104,14 43,41 110,00 792,00 104,11 43,66 110,00 792,00 104,08 43,90 110,00 792,00 104,05 44,15 Obs. : Produktion = Total inhemsk produktion + nettoimport av levande djur, 1990 exklusive (cid:214)sttyskland. K(cid:228)llor: 1990(cid:150)1996: Eurostat ZPA1. 1997 och fram(cid:229)t: Europeiska kommissionen, Rapport om situationen p(cid:229) marknaden f(cid:246)r grisk(cid:246)tt, (KOM(1998) 434 slutlig). S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i C 8 5 / 7 C 85/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 Tabell 4 EU:s totala grispopulation (1993(cid:150)1997) (cid:150) december 1993 1994 1995 1996 1997 119 293 117 569 115 972 118 376 118 650 6 876 10 870 26 075 1 143 18 188 14 291 1 487 8 348 72 6 984 10 864 24 698 951 18 296 14 593 1 498 8 023 68 7 153 10 709 23 737 917 18 125 14 530 1 542 8 061 73 7 117 11 079 24 283 904 18 572 14 976 1 665 8 090 77 7 498 11 494 24 795 938 19 269 15 473 1 717 8 155 74 13 991 13 931 13 935 14 253 11 437 3 820 2 666 1 300 2 277 7 889 3 729 2 416 1 295 2 324 7 899 3 706 2 402 1 394 2 317 7 371 3 664 2 344 1 413 2 319 7 621 3 680 2 365 1 444 2 353 7 959 (1 000 djur) 1997 (cid:150) % av EU totalt 6 10 21 1 16 13 1 7 - 10 3 2 1 2 7 EU-15 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederl(cid:228)nderna (cid:214)sterrike Portugal Finland Sverige F(cid:246)renade kungariket K(cid:228)lla: Eurostat ZPA1 utom siffrona i kursiv stil som tagits ur kommissionens rapport om situationen p(cid:229) marknaden f(cid:246)r grisk(cid:246)tt (KOM(1998) 434 slutlig). 23. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 85/9 Regional koncentration av grisk(cid:246)ttsproduktionen i Belgien, Tyskland, Spanien och Nederl(cid:228)nderna Tabell 5 Antal grisf(cid:246)retag Antal grisar Genomsnittligt antal grisar per f(cid:246)retag F(cid:246)r(cid:228)ndring % Land (region)/f(cid:246)retagsstorlek 1990 1995 1990 1995 1990 Belgien ‡ 400 grisar < 400 grisar Flandern och Bryssel ‡ 400 grisar < 400 grisar Tyskland ‡ 400 grisar < 400 grisar Baden-W(cid:252)rttemberg ‡ 400 grisar < 400 grisar Bayern ‡ 400 grisar < 400 grisar Brandenburg ‡ 400 grisar < 400 grisar Mecklenburg-Vorpommern ‡ 400 grisar < 400 grisar Niedersachsen ‡ 400 grisar < 400 grisar Nordrhein-Westfalen ‡ 400 grisar < 400 grisar Sachsen-Anhalt ‡ 400 grisar < 400 grisar Schleswig-Holstein ‡ 400 grisar < 400 grisar Spanien ‡ 400 grisar < 400 grisar Aragonien ‡ 400 grisar < 400 grisar Kastilien-Le(cid:243)n ‡ 400 grisar < 400 grisar Katalonien ‡ 400 grisar < 400 grisar Andalusien ‡ 400 grisar < 400 grisar Nederl(cid:228)nderna ‡ 400 grisar < 400 grisar (cid:214)stra Nederl(cid:228)nderna ‡ 400 grisar < 400 grisar S(cid:246)dra Nederl(cid:228)nderna ‡ 400 grisar < 400 grisar 19 970 5 220 14 750 16 100 5 070 11 030 277 710 16 910 260 800 48 840 1 350 47 490 87 210 1 720 85 490 2 200 470 1 730 1 520 440 1 080 46 720 5 190 41 530 36 710 4 840 31 870 1 980 390 1 590 5 950 1 240 4 710 12 940 5 640 7 300 11 250 5 470 5 780 206 370 17 590 188 780 35 870 1 590 34 280 65 620 2 110 63 510 1 930 270 1 660 1 080 220 860 33 620 5 620 28 000 27 210 5 290 21 920 1 470 240 1 230 4 050 1 130 2 920 6 657 180 5 166 870 1 490 310 6 353 860 5 024 930 1 328 930 7 240 950 6 277 760 963 190 6 964 930 6 101 630 863 300 27 353 820 15 391 680 11 962 140 24 297 510 14 755 220 9 542 290 2 203 520 808 530 1 394 990 3 669 400 1 042 760 2 626 640 1 310 140 1 278 270 31 870 1 273 210 1 242 990 30 220 7 068 540 3 631 720 3 436 820 5 834 160 3 089 410 2 744 750 1 192 360 1 176 430 15 930 1 436 810 926 350 510 460 2 256 840 1 101 670 1 155 170 3 613 140 1 345 960 2 267 180 737 560 710 870 26 690 597 250 590 480 6 770 6 873 770 4 186 660 2 687 110 5 624 790 3 538 550 2 086 240 690 020 665 770 24 250 1 289 430 944 660 344 770 310 920 7 490 303 430 209 860 7 910 201 950 11 840 650 7 948 400 3 892 250 12 699 750 9 650 660 3 049 090 10 690 1 240 9 450 58 370 700 57 670 13 890 3 150 10 740 23 240 550 22 690 29 300 11 020 18 280 14 050 4 010 10 040 10 230 5 970 4 260 4 880 1 360 3 520 38 130 760 37 370 10 550 3 370 7 180 14 170 520 13 650 22 390 10 420 11 970 10 620 3 910 6 710 8 230 5 500 2 730 1 512 110 1 201 410 310 700 1 787 340 935 670 851 670 3 825 290 3 026 760 798 530 1 048 850 607 450 441 400 1 800 710 1 521 200 279 510 1 781 480 1 130 550 650 930 4 390 480 3 795 370 595 110 1 003 810 702 620 301 190 13 845 840 11 148 430 2 697 410 14 397 460 12 446 030 1 951 430 4 819 070 3 363 140 1 455 930 7 628 530 6 866 910 761 620 4 845 340 3 745 010 1 100 330 8 211 000 7 696 990 514 010 333 990 101 395 991 120 98 910 46 45 599 29 42 606 31 596 2 720 18 838 2 825 28 151 700 83 159 638 86 602 3 016 10 241 747 108 38 1 061 13 141 969 33 31 1 337 15 275 961 74 45 1 104 19 473 1 012 148 343 839 145 746 1 150 179 Obs. : Endast regioner med mer (cid:228)n 1 miljon grisar 1990 eller 1995 finns med i f(cid:246)rteckningen. K(cid:228)lla: Eurostat (cid:150) Eurofarm. 1995 560 1 113 132 619 1 115 149 118 839 51 63 693 34 55 638 36 382 2 633 16 553 2 684 8 204 745 96 207 669 95 469 2 774 20 318 836 118 61 1 220 15 369 1 119 79 47 1 488 17 416 1 126 83 71 1 351 22 643 1 194 163 456 958 164 998 1 399 188 1990(cid:150)1995 67,9 12,5 30,6 56,9 12,5 24,0 19,5 (cid:150) 7,8 10,2 39,5 15,7 14,7 30,9 5,2 16,2 (cid:150) 35,8 (cid:150) 3,2 (cid:150) 12,7 (cid:150) 34,0 (cid:150) 5,0 (cid:150) 71,9 35,1 6,5 16,0 30,1 4,8 10,5 (cid:150) 22,1 (cid:150) 8,0 96,8 31,8 11,9 8,9 58,9 15,0 17,7 160,9 15,4 141,5 52,6 11,3 17,9 51,1 17,2 11,5 57,0 22,3 13,4 36,1 18,1 10,5 33,0 14,2 13,1 33,8 21,7 5,3 C 85/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 Kontroller p(cid:229) platsen avseende (cid:229)tg(cid:228)rder mot klassisk svinpest (1997(cid:150)1998) Tabell 6 Europeiska revisionsr(cid:228)tten Enheten f(cid:246)r granskning och godk(cid:228)nnande av r(cid:228)kenskaper Enheten f(cid:246)r f(cid:246)rvaltning av jordbruksutgifter Kontoret f(cid:246)r livsmedels- och veterin(cid:228)rfr(cid:229)gor Nederl(cid:228)nderna 2/1998 4/1998 9/1998 3/1997 11/1997 2/1998 (1) 7/1997 8/1997 9/1997 9/1998 (1) 2/1997 4/1997 6/1997 11/1997 3/1998 (1) I samverkan med Europeiska revisionsr(cid:228)tten. Spanien 6/1998 Belgien 9/1998 Tyskland 5/1998 10/1998 9/1998 (1) 6/1998 9/1998 10/1997 3/1998 1/1998 3/1998 9. Ut(cid:246)ver bes(cid:246)ken i medlemsstaterna har revisionsr(cid:228)tten bes(cid:246)kt gemenskapens referenslaboratorium f(cid:246)r klassisk svinpest i Han- nover. M(cid:229)nga av revisionsr(cid:228)ttens iakttagelser i denna rapport speglar resultatet av kommissionens egna kontrollavdelningars arbete med vilka revisionsr(cid:228)tten har haft ett n(cid:228)ra samarbete. En lista p(cid:229) alla bes(cid:246)k som kommissionen och revisionsr(cid:228)tten gjort under 1997(cid:150)1998 i detta sammanhang finns i tabell 6. KOMMISSIONENS F(cid:214)RVALTNING Bek(cid:228)mpning av klassisk svinpest avsedda f(cid:246)r kontroll av sjukdomens spridning bland vildsvin, beredskapsplaner och en eventuell anv(cid:228)ndning av vaccin. N(cid:228)r ett utbrott v(cid:228)l intr(cid:228)ffat inr(cid:228)ttas skydds- och (cid:246)vervakningszoner, svi- nen p(cid:229) den smittade g(cid:229)rden avlivas och f(cid:246)rflyttningsrestriktioner g(cid:228)ller under fastst(cid:228)llda perioder. Vid upprepade utbrott kan f(cid:246)r- flyttningsrestriktioner kvarst(cid:229) under relativt l(cid:229)nga perioder, och d(cid:228)rmed f(cid:246)rhindra producenter fr(cid:229)n att saluf(cid:246)ra sina svin. Under s(cid:229)dana omst(cid:228)ndigheter k(cid:246)ps svinen upp inom ramen f(cid:246)r mark- nadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)rder. (cid:214)vervakning av svinf(cid:246)rflytt- ningar (cid:246)ver gr(cid:228)nser och fr(cid:229)n anl(cid:228)ggningar som kan visa sig vara misst(cid:228)nkta omr(cid:229)den (cid:228)r av grundl(cid:228)ggande betydelse om man skall kunna f(cid:246)rhindra att epidemin sprids p(cid:229) detta s(cid:228)tt (cid:150) systemet f(cid:246)r anm(cid:228)lan av djurf(cid:246)rflyttningar (Animo) anv(cid:228)nds i detta syfte. Vete- rin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder och marknadsst(cid:246)djande (cid:229)tg(cid:228)rder kontrolleras p(cid:229) platsen av flera olika avdelningar inom kommissionen. 10. Grisen (cid:228)r den enda naturliga smittb(cid:228)raren f(cid:246)r klassisk svin- pestvirus. Sjukdomen har aldrig rapporterats hos m(cid:228)nniskan. Beroende p(cid:229) virusstammen kan det orsaka en h(cid:246)g d(cid:246)dlighet hos smittade svin. De viktigaste symptomen (cid:228)r feber, depression, aptit- l(cid:246)shet, bindhinneinflammation, styltande g(cid:229)ng, koordinations- problem och diarrØ. Klassisk svinpest har en inkubationstid p(cid:229) sju dagar, (cid:228)r mycket smittsam och (cid:246)verf(cid:246)rs l(cid:228)tt. I slutet av 1980-talet var EU:s vildsvinspopulation fri fr(cid:229)n klassisk svinpest men den har sedan blivit smittat igen, m(cid:246)jligen p(cid:229) grund av att de (cid:228)tit smit- tade matrester. Klassisk svinpest hos vildsvin d(cid:246)r inte ut naturligt, och (cid:228)r nu endemisk i vildsvinspopulationerna i Tyskland, Italien och delar av Frankrike. Vildsvin (cid:246)verf(cid:246)r viruset till tamsvin. 12. Sedan 1990 har det intr(cid:228)ffat 1 445 utbrott av sjukdomen i EU (se tabell 7). Dessa utbrott har i allt st(cid:246)rre utstr(cid:228)ckning intr(cid:228)f- fat i grist(cid:228)ta omr(cid:229)den. De traditionella kontrollinstrument som utvecklats f(cid:246)r att man skall kunna hantera problemen i omr(cid:229)den med l(cid:229)g djurt(cid:228)thet (cid:228)r mindre effektiva i omr(cid:229)den med h(cid:246)g djur- t(cid:228)thet. H(cid:246)g djurt(cid:228)thet och specialisering utg(cid:246)r tillsammans ett hot mot milj(cid:246)n och en (cid:246)kad risk f(cid:246)r smitta vid epidemier av sjukdo- mar som klassisk svinpest. Kommissionen anser att m(cid:246)jligheten till effektiv sjukdomskontroll under s(cid:229)dana f(cid:246)rh(cid:229)llanden troligen kommer att f(cid:246)rs(cid:228)mras om inte djurt(cid:228)theten minskas (1). 11. Klassisk svinpest kan bek(cid:228)mpas p(cid:229) tv(cid:229) fronter: f(cid:246)rebyggande (cid:229)tg(cid:228)rder och hantering av utbrott sedan de intr(cid:228)ffat. N(cid:228)r det g(cid:228)l- ler f(cid:246)rebyggande arbete har gemenskapen tre grundl(cid:228)ggande instrument: utrotnings- och (cid:246)vervakningsprogram som fr(cid:228)mst (cid:228)r (1) Rapport om situationen p(cid:229) marknaden f(cid:246)r grisk(cid:246)tt i Europeiska unio- nen inf(cid:246)r en eventuell (cid:228)ndring av struktur(cid:229)tg(cid:228)rderna inom denna sek- tor, KOM(1998) 434 slutlig, 27. 7. 1998. 23. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 85/11 Tabell 7 Antal utbrott av klassisk svinpest 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Reglerings(cid:229)r Land Belgien Tyskland Spanien Frankrike Italien Nederl(cid:228)nderna (cid:214)sterrike 113 118 4 15 2 6 1 15 13 1 20 5 7 105 1 12 48 117 25 1 54 42 2 98 4 49 2 55 8 46 78 55 424 11 21 15 5 Totalt 1990(cid:150)1998 176 474 99 7 248 436 5 Totalt 252 22 39 125 191 611 52 1 445 K(cid:228)lla: Europeiska kommissionen GD VI-A 4 (cid:150) ADNS-uppgifter f(cid:246)r 1998 uppdaterade t. o. m. 10. 12. 1998. Utrotnings- och (cid:246)vervakningsprogram 13. De program som antogs senast avser utrotning av klassisk svinpest hos vilda svin i Varese och Brandenburg, Mecklenburg- Vorpommern och Niedersachsen (1). (cid:214)sterrike, Tyskland och Ita- lien (cid:228)r de enda medlemsstater som har haft utrotnings- och (cid:246)ver- vakningsprogram f(cid:246)r klassisk svinpest hos tamsvin under de senaste (cid:229)ren. Nederl(cid:228)nderna hade inget s(cid:229)dant program, de senast rapporterade fallen f(cid:246)re epidemin 1997 intr(cid:228)ffade 1992. medlemsstaternas planer(cid:148). Belgiens, Spaniens och Nederl(cid:228)ndernas planer, som l(cid:228)mnades in till kommissionen f(cid:246)rst i december 1997, godk(cid:228)ndes inte f(cid:246)rr(cid:228)n i mars 1999 (4). Kommissionen borde ha sett till att medlemsstaterna lade fram program omedelbart efter epidemin 1993(cid:150)1995 och att prover genomf(cid:246)rdes, framf(cid:246)r allt i de l(cid:228)nder d(cid:228)r sjukdomen nyligen f(cid:246)rekommit. Det faktum att kommissionen inte gjorde det m(cid:229)ste betraktas som en av orsa- kerna till att Animos brister (se punkt 24) inte uppt(cid:228)cktes tidigare och till att medlemsstaterna vidtagit s(cid:229) olika (cid:229)tg(cid:228)rder. Beredskapsplaner Vaccination 14. Kommissionen har slagit fast att f(cid:246)r utbrott av viktigare sjuk- domar som klassisk svinpest ligger ansvaret fr(cid:228)mst p(cid:229) medlems- staternas centrala veterin(cid:228)rf(cid:246)rvaltning som genom v(cid:228)l genom- t(cid:228)nkta beredskapsplaner skall vara beredd att m(cid:246)ta varje utmaning (2). 15. Enligt r(cid:229)dets direktiv 80/217/EEG (3) (artikel 14) skulle med- lemsstater l(cid:228)mna in beredskapsplaner f(cid:246)r klassisk svinpest senast den 1 januari 1993 f(cid:246)r godk(cid:228)nnande av kommissionen. Kommis- sionen (cid:148)skall granska planerna f(cid:246)r att avg(cid:246)ra om de (cid:228)r (cid:228)ndam(cid:229)ls- enliga och [. ] s(cid:228)kerst(cid:228)lla att planen (cid:228)r f(cid:246)renlig med de (cid:246)vriga (1) Kommissionens beslut 98/399/EG av den 8 juni 1998 (EGT L 176, 20. 6. 1998, s. 36) och 1999/39/EG av den 21 december 1998 om upph(cid:228)vande av beslut 96/552/EG (EGT L 11, 16. 1. 1999, s. 47). (2) Health Strategies to control swine infectious diseases: European expe- rience, (H(cid:228)lsov(cid:229)rdsstrategier f(cid:246)r kontroll av smittsamma sjukdomar hos svin: erfarenheter i Europa), kommissionens arbetsdokument av den 30 januari 1996 (VI/1715/96). (3) EGT L 47, 21. 2. 1980, s. 11. 16. 1977 offentliggjorde kommissionen en rapport av P. R. Ellis m. fl. med titeln (cid:148)Studies on the Epidemiology and Economics of Swine Fever Eradication in the EEC(cid:148) (Studier av epidemiologi och ekonomi betr(cid:228)ffande utrotningen av klassisk svinpest i EEG) (5) som gav upphov till det beslut som fattades 1980 om att utrota klassisk svinpest genom antagandet av en gemensam slaktpolitik, tillsammans med ett gradvis avskaffande av rutinm(cid:228)ssig vaccina- tion. I r(cid:229)dets direktiv 80/217/EEG (6) fastlades hur man skulle g(cid:229) till v(cid:228)ga vid ett utbrott av klassisk svinpest. 1990 hade all vacci- nation upph(cid:246)rt. 17. De viktigaste argumenten mot anv(cid:228)ndningen av vaccination vid den tidpunkten baserades p(cid:229) sj(cid:228)lva vaccinernas karakt(cid:228)r (vac- cin med levande virus m(cid:229)ste hanteras varsamt) och kostnaden f(cid:246)r vaccination, med h(cid:228)nsyn till grispopulationens snabba oms(cid:228)tt- ning (reproduktionscykel). (4) Kommissionens beslut 1999/246/EG av den 30 mars 1999 (EGT L 93, 8. 4. 1999, s. 24). (5) EUR 5738 e. (6) EGT L 47, 21. 2. 1980, s. 11. C 85/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 18. Problemet med traditionella levande vacciner (cid:228)r att man inte kan se n(cid:229)gon serologisk skillnad mellan djur som har vaccinerats och djur som har drabbats av en naturlig infektion. Detta har inneburit att om ett tredje land importerat grisk(cid:246)tt fr(cid:229)n en med- lemsstat som anv(cid:228)nt vaccin kunde det n(cid:228)r k(cid:246)ttet testas visa sig antingen att djuret bar p(cid:229) klassisk svinpest eller helt enkelt att k(cid:246)t- tet kom fr(cid:229)n ett vaccinerat djur. Utvecklingen av sp(cid:229)rvaccin kan inneb(cid:228)ra en l(cid:246)sning p(cid:229) detta grundl(cid:228)ggande problem. Vetenskap- liga veterin(cid:228)rmedicinska kommittØn st(cid:246)der visserligen helt och h(cid:229)llet EU:s politik att inte vaccinera, men f(cid:246)respr(cid:229)kar samtidigt en begr(cid:228)nsad anv(cid:228)ndning av sp(cid:229)rvaccin i grist(cid:228)ta omr(cid:229)den som ett medel att minska virusets spridning och de d(cid:228)rmed samman- h(cid:228)ngande ekonomiska f(cid:246)rlusterna. Vaccinering med sp(cid:229)rvaccin skall vara en av metoderna att utrota sjukdomen och b(cid:246)r inte anv(cid:228)ndas i f(cid:246)rebyggande syfte. P(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt skulle den kunna utg(cid:246)ra ett alternativ till f(cid:246)rebyggande avlivning och destruktion av djur p(cid:229) n(cid:228)rliggande anl(cid:228)ggningar som inte verkar smittade (slakt i stor skala (cid:228)r dyrt och etiskt diskutabelt, inneb(cid:228)r sl(cid:246)seri med mat och kan f(cid:246)rst(cid:246)ra genetiskt v(cid:228)rdefulla djur) (1). Ett f(cid:246)rs(cid:246)k som genom- f(cid:246)rdes nyligen avseende anv(cid:228)ndningen av tv(cid:229) sp(cid:229)rvaccin, f(cid:246)r vilka en ans(cid:246)kan om marknadsgodk(cid:228)nnande hade inl(cid:228)mnats till Euro- peiska l(cid:228)kemedelsmyndigheten (EMEA), (cid:228)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande under utv(cid:228)rdering. 19. Ingen kostnads-nyttoanalys av anv(cid:228)ndningen av vaccin har genomf(cid:246)rts p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) sedan 1977. Sedan dess har kost- naden f(cid:246)r utrotning stigit avsev(cid:228)rt, framf(cid:246)r allt i omr(cid:229)den med h(cid:246)g djurt(cid:228)thet. Revisionsr(cid:228)tten uppskattar att den totala direkta kostnaden (det vill s(cid:228)ga p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) och nationellt) f(cid:246)r epidemin i Nederl(cid:228)nderna (exklusive veterin(cid:228)rkostnader f(cid:246)r 1998 f(cid:246)r vilka inga bidrag hade beg(cid:228)rts vid tiden f(cid:246)r granskningen) uppg(cid:229)r till 1 075 miljoner ecu. I Belgien var kostnaden per avlivat svin ungef(cid:228)r 115 ecu, vilket ungef(cid:228)r motsvarar kostnaden per avli- vat svin under den f(cid:246)rra epidemin (100 ecu), medan den i Neder- l(cid:228)nderna uppgick till 157 ecu per avlivat svin. Kommissionen b(cid:246)r g(cid:246)ra en ny omfattande kostnads-nyttoanalys av alternativa stra- tegier f(cid:246)r kontroll och utrotning. Hantering av utbrott 20. Enligt best(cid:228)mmelserna i r(cid:229)dets direktiv 80/217/EEG av den 22 januari 1980 (senast (cid:228)ndrat genom r(cid:229)dets beslut 93/384) (2), som innebar att man inf(cid:246)rde (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att kontrollera klassisk svinpest p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229), skall medlemsstaterna anm(cid:228)la alla misst(cid:228)nkta utbrott av klassisk svinpest. St(cid:228)ndiga veterin(cid:228)rkom- mittØn beslutar vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som skall vidtas vid en m(cid:246)jlig epi- demi. Detta sker i allm(cid:228)nhet i form av ett kommissionsbeslut om att f(cid:246)rbjuda f(cid:246)rflyttning av svin fr(cid:229)n fastst(cid:228)llda omr(cid:229)den i den drabbade medlemsstaten. Dessa beslut (cid:228)ndras och upph(cid:228)vs n(cid:228)r l(cid:228)get f(cid:246)r(cid:228)ndras. 21. Misstanke om klassisk svinpest skall anm(cid:228)las till beh(cid:246)rig myndighet och f(cid:246)retaget placeras under officiell (cid:246)vervakning (cid:150) (1) The Use of Marker Vaccines in the Control of Infectious Diseases, in Particular CSF (Anv(cid:228)ndningen av sp(cid:229)rvaccin f(cid:246)r att kontrollera smit- tosamma sjukdomar och framf(cid:246)r allt klassisk svinpest), VI/8119/97, 17. 9. 1997. (2) R(cid:229)dets beslut 93/384/EEG av den 14 juni 1993, EGT L 166, 8. 7. 1993, s. 34. inga svin f(cid:229)r anl(cid:228)nda till eller l(cid:228)mna g(cid:229)rden. (cid:214)vervaknings(cid:229)tg(cid:228)r- der f(cid:229)r inte avskaffas f(cid:246)rr(cid:228)n man officiellt uteslutit klassisk svin- pest. Om f(cid:246)rekomsten av klassisk svinpest bekr(cid:228)ftas skall alla svin p(cid:229) jordbruksf(cid:246)retaget slaktas omedelbart och destrueras. Allt material som kan ha smittats m(cid:229)ste behandlas s(cid:229) att viruset s(cid:228)kert f(cid:246)rst(cid:246)rs. Anl(cid:228)ggningen skall reng(cid:246)ras och desinficeras, och en ny bes(cid:228)ttning f(cid:229)r inf(cid:246)rskaffas efter 15 dagar. En detaljerad epizooti- rapport kr(cid:228)vs f(cid:246)r varje utbrott. S(cid:229) snart klassisk svinpest har bekr(cid:228)ftats p(cid:229) ett jordbruksf(cid:246)retag skall man uppr(cid:228)tta en skydds- zon med en radie p(cid:229) minst tre kilometer runt utbrottsomr(cid:229)det. Denna skyddszon (cid:228)r en del av den (cid:246)vervakningszon som uppr(cid:228)t- tas samtidigt och som skall ha en radie p(cid:229) minst tio kilometer runt utbrottsplatsen. 22. Inom skyddszonen f(cid:229)r inga svin f(cid:246)rflyttas fr(cid:229)n f(cid:246)retagen f(cid:246)r- r(cid:228)n 21 dagar efter det att det f(cid:246)retag som drabbats av utbrottet har desinficerats. De (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtas inom (cid:246)vervakningszonen (cid:228)r liknande till sin karakt(cid:228)r men restriktionerna g(cid:228)ller sju dagar efter desinficeringen. Skyddszonen kan avskaffas 30 dagar efter det att reng(cid:246)ringen av den smittade anl(cid:228)ggningen avslutats. 23. Genomf(cid:246)randet av dessa (cid:229)tg(cid:228)rder ligger p(cid:229) medlemsstater- nas ansvar, men (cid:228)r i stor utstr(cid:228)ckning beroende av medlemssta- ternas kapacitet att sp(cid:229)ra partier av sm(cid:229)grisar/svin som kan komma fr(cid:229)n omr(cid:229)den som drabbats av klassisk svinpest f(cid:246)r att ta prover p(cid:229) dem och/eller eliminera dem i syfte att f(cid:246)rhindra en epi- demi. Anm(cid:228)lan av djurf(cid:246)rflyttningar 24. R(cid:229)dets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 (3) handlar om veterin(cid:228)ra och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur (inbegripet svin i allm(cid:228)nhet) och varor inom gemen- skapen med sikte p(cid:229) att f(cid:246)rverkliga den inre marknaden. Detta direktiv (cid:228)r den r(cid:228)ttsliga grunden f(cid:246)r det datorbaserade systemet f(cid:246)r anm(cid:228)lan av djurf(cid:246)rflyttningar (Animo), vars slutm(cid:229)l (cid:228)r att veterin(cid:228)ra kontroller enbart skall beh(cid:246)va utf(cid:246)ras p(cid:229) avs(cid:228)ndaror- ten. Innan detta syfte (cid:228)r uppn(cid:229)tt f(cid:229)r medlemsstaterna genomf(cid:246)ra stickprov p(cid:229) mottagarorten. Gemenskapen ger medlemsstaterna ekonomiskt st(cid:246)d f(cid:246)r att de skall kunna skaffa n(cid:246)dv(cid:228)ndig datorut- rustning, men kommissionen administrerar inte systemet (cid:150) det g(cid:246)r ett privat f(cid:246)retag. 25. Enligt artikel 3 skall ursprungslandet s(cid:228)kerst(cid:228)lla att djur som eventuellt m(cid:229)ste slaktas enligt n(cid:229)got nationellt utrotningspro- gram, eller inte kan saluf(cid:246)ras p(cid:229) det egna territoriet p(cid:229) grund av risker f(cid:246)r m(cid:228)nniskors och djurs h(cid:228)lsa, inte skickas till n(cid:229)gon annan medlemsstat. Syftet med stickprovskontroller vid ankomsten till mottagarorten (cid:228)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att alla krav i artikel 3 (cid:228)r upp- fyllda. (3) EGT L 224, 18. 8. 1990, s. 29. 23. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 85/13 26. Enligt en analys av smittoorsakerna under epidemin 1993(cid:150)1995 i Tyskland (1) berodde mer (cid:228)n h(cid:228)lften av alla prim(cid:228)ra utbrott p(cid:229) kontakt med vildsvin, medan mer (cid:228)n en fj(cid:228)rdedel av de sekund(cid:228)ra utbrotten berodde p(cid:229) handel med svin. De spanska myndigheterna har f(cid:246)rklarat att en av huvudorsakerna till sjuk- domens spridning i Spanien var att Animosystemet inte fung- erade. gien och den 22 maj 1997 f(cid:246)r Spanien (2). Dessa best(cid:228)mmelser upph(cid:228)vdes i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med de framsteg som gjordes p(cid:229) djurh(cid:228)lsoomr(cid:229)det. De marknadsst(cid:246)djande (cid:229)tg(cid:228)rderna upph(cid:246)rde f(cid:246)r Tyskland i oktober 1997, men en special(cid:229)tg(cid:228)rd f(cid:246)r sm(cid:229)grisar inf(cid:246)rdes senare (3). I Belgien upph(cid:246)rde (cid:229)tg(cid:228)rderna i november 1997. I Nederl(cid:228)nderna h(cid:228)vdes inte best(cid:228)mmelserna f(cid:246)rr(cid:228)n i juli 1998 och i Spanien i februari 1999. I Belgien har veterin(cid:228)rv(cid:228)sendet gjort en j(cid:228)mf(cid:246)relse mellan 27. den information som erh(cid:229)llits genom Animo och den som kom- mer fr(cid:229)n andra k(cid:228)llor. J(cid:228)mf(cid:246)relsen visade att Animosystemet har tre betydande svagheter: a) Ofullst(cid:228)ndiga uppgifter om import; endast 81 procent anm(cid:228)l- des via Animo. b) F(cid:246)rseningar: f(cid:246)r att snabba (cid:229)tg(cid:228)rder skall kunna vidtas n(cid:228)r det g(cid:228)ller exempelvis svin som misst(cid:228)nks vara smittade av klas- sisk svinpest m(cid:229)ste anm(cid:228)lan ske senast p(cid:229) leveransdagen. Endast 7 procent av Animoanm(cid:228)lningarna erh(cid:246)lls inom denna tidsfrist. c) Felaktigheter: antalet svin i Animoanm(cid:228)lan skilde sig i 26 fall fr(cid:229)n det verkliga antalet levererade djur (bekr(cid:228)ftat p(cid:229) g(cid:229)rden eller genom andra k(cid:228)llor). 28. Det finns visserligen inga s(cid:229)dan j(cid:228)mf(cid:246)rande uppgifter f(cid:246)r den avg(cid:246)rande perioden under vilken importen fr(cid:229)n Nederl(cid:228)n- derna f(cid:246)rde med sig klassisk svinpest till Belgien, men det finns ingen anledning att tro att systemet fungerade b(cid:228)ttre d(cid:229). Ett kon- kret exempel p(cid:229) att systemet inte fungerar uppt(cid:228)cktes i en av de utbetalningar f(cid:246)r veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder som revisionsr(cid:228)tten gran- skat. Ett parti p(cid:229) 76 svin som importerades fr(cid:229)n Nederl(cid:228)nderna levererades den 6 februari 1997, och f(cid:246)r detta fanns ingen Ani- moanm(cid:228)lan. 29. Kommissionen uppger att Animo inte var avsett att anv(cid:228)n- das av medlemsstaterna f(cid:246)r hundraprocentiga kontroller vid mot- tagarorten. Det b(cid:246)r dock inneh(cid:229)lla hela den population av f(cid:246)r- flyttningar fr(cid:229)n vilken nationella veterin(cid:228)rv(cid:228)senden kan v(cid:228)lja ut partier f(cid:246)r kontroller p(cid:229) platsen. N(cid:228)r h(cid:228)lsa eller djurh(cid:228)lsa st(cid:229)r p(cid:229) spel m(cid:229)ste naturligtvis s(cid:229)dana instanser kunna uppt(cid:228)cka alla risk- partier s(cid:229) fort exempelvis klassisk svinpest rapporteras i en med- lemsstat fr(cid:229)n vilka svin f(cid:246)rflyttas till deras territorium. Animo (cid:228)r det enda system som omfattar hela gemenskapen och som kan fylla denna funktion, och kommissionen borde utnyttja tillf(cid:228)llet att (cid:246)ka systemets hastighet, exakthet och fullst(cid:228)ndighet. Marknadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)rder 31. Alla best(cid:228)mmelser diskuterades i F(cid:246)rvaltningskommittØn f(cid:246)r grisk(cid:246)tt. Ursprungliga tak fastst(cid:228)lldes f(cid:246)r det antal djur i varje kategori som kunde k(cid:246)pas upp genom (cid:229)tg(cid:228)rderna. Dessa h(cid:246)jdes p(cid:229) beg(cid:228)ran av medlemsstaterna fr(cid:229)n 1,1 miljoner djur till 10,8 miljoner (se tabell 2). Best(cid:228)mmelserna om marknadsst(cid:246)d (cid:228)ndrades sammanlagt 44 g(cid:229)nger, i f(cid:246)rsta hand f(cid:246)r att spegla sjukdomens spridning (h(cid:246)jda tak) men ocks(cid:229) f(cid:246)r att (cid:228)ndra st(cid:246)dber(cid:228)ttigade kategorier/djurvikter och niv(cid:229)erna p(cid:229) det st(cid:246)d som kunde utbe- talas. I Spanien inf(cid:246)rdes s(cid:228)rskilda st(cid:246)dniv(cid:229)er f(cid:246)r utslagssuggor och iberiska svin. I Nederl(cid:228)nderna skapade man en kategori f(cid:246)r sp(cid:228)d- grisar, inf(cid:246)rde ett inseminationsf(cid:246)rbud (se punkt 74) och inklude- rade (cid:228)ven utslagssuggor i marknadsst(cid:246)det. Tyskland fick tillst(cid:229)nd att konservera en del av k(cid:246)ttet (se punkt 71). Kommissionens kontroller p(cid:229) platsen 32. Kommissionens kontor f(cid:246)r livsmedels- och veterin(cid:228)rfr(cid:229)gor (GD XXIV) har r(cid:228)tt att kontrollera till(cid:228)mpningen av gemenska- pens veterin(cid:228)rlagstiftning. P(cid:229) grund av epidemins omfattning i Nederl(cid:228)nderna genomf(cid:246)rde den upprepade bes(cid:246)k d(cid:228)r. 33. Sedan Nederl(cid:228)nderna hade rapporterat 13 utbrott fattades ett beslut (4) den 14 februari 1997 om att begr(cid:228)nsa f(cid:246)rflyttningen av svin fr(cid:229)n vissa omr(cid:229)den. Kontoret f(cid:246)r livsmedels- och veteri- n(cid:228)rfr(cid:229)gor reagerade snabbt med ett bes(cid:246)k i Nederl(cid:228)nderna samma vecka. Vid denna avg(cid:246)rande tidpunkt drog inspekt(cid:246)rerna slutsat- sen att det troligen skulle bli fler utbrott av klassisk svinpest p(cid:229) grund av kontakter. Den (cid:246)vergripande situationen vid bes(cid:246)ket tycktes dock lovande d(cid:229) den nederl(cid:228)ndska f(cid:246)rvaltningen hade vid- tagit l(cid:228)mpliga och v(cid:228)lorganiserade kontroll(cid:229)tg(cid:228)rder. Man konsta- terade ocks(cid:229) att det fanns problem med insamlingscentraler, sp(cid:229)r- ning och systemet f(cid:246)r anm(cid:228)lan av djurf(cid:246)rflyttningar (Animo) p(cid:229) grund av att de uppgifter om mottagarorten som export(cid:246)ren l(cid:228)m- nat varit otillr(cid:228)ckliga. 30. Strax efter det att de veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rderna inf(cid:246)rdes i varje medlemsstat antogs best(cid:228)mmelser om marknadsst(cid:246)d: den 3 mars 1997 f(cid:246)r Nederl(cid:228)nderna och Tyskland, den 1 april 1997 f(cid:246)r Bel- (1) Untersuchungen zu Vorkommen, Ausbreitung und Bek(cid:228)mpfung der KSP in Deutschland 1993(cid:150)95 (Unders(cid:246)kning av f(cid:246)rekomsten, utbred- ningen och bek(cid:228)mpningen av klassisk svinpest i Tyskland 1993(cid:150)95) (odaterad), gemenskapens referenslaboratorium i Hannover. (2) Kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 413/97 (EGT L 62, 4. 3. 1997, s. 6). Kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 414/97 (EGT L 62, 4. 3. 1997, s. 29). Kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 581/97 (EGT L 87, 2. 4. 1997, s. 11). Kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 913/97 (EGT L 131, 23. 5. 1997, s. 14). (3) Kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 370/98 av den 17 februari 1998 (EGT L 47, 18. 2. 1998, s. 10). (4) Kommissionens beslut 97/122/EG av den 14 februari 1997 (EGT L 45, 15. 2. 1997, s. 48). C 85/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 34. Kontoret f(cid:246)r livsmedels- och veterin(cid:228)rfr(cid:229)gor (cid:229)terv(cid:228)nde till Nederl(cid:228)nderna i april 1997, n(cid:228)r det hade intr(cid:228)ffat 65 utbrott. Man konstaterade att ingen hade tagit tillr(cid:228)cklig h(cid:228)nsyn till (cid:246)verf(cid:246)- ringen av sjukdomen via smittad s(cid:228)desv(cid:228)tska, och att viruset fick ytterligare m(cid:246)jligheter att sprida sig p(cid:229) grund av att man inte anv(cid:228)nde sig av f(cid:246)rebyggande avlivning vid kontakt. I juni 1997 konstaterade inspekt(cid:246)rerna att eliminering av hela bes(cid:228)ttningar endast kunde genomf(cid:246)ras inom vissa gr(cid:228)nser p(cid:229) grund av bris- tande konverteringskapacitet, att inseminationsf(cid:246)rbudet hade inf(cid:246)rts f(cid:246)r sent f(cid:246)r att ha n(cid:229)gon effekt p(cid:229) det totala antalet djur i omr(cid:229)det n(cid:228)r detta var viktigt och att marknadsbest(cid:228)mmelserna uppmuntrade producenterna att f(cid:246)da upp svin och p(cid:229)skynda deras tillv(cid:228)xt f(cid:246)r att f(cid:229) ett bra pris. Dessa aspekter tas upp i avsnit- tet (cid:148)Medlemsstaternas genomf(cid:246)rande(cid:148). 35. Kommissionens (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) veterin(cid:228)romr(cid:229)det skall i huvud- sak s(cid:228)kerst(cid:228)lla en korrekt till(cid:228)mpning av gemenskapens lagstift- ning, och s(cid:228)rskilt av direktiv 80/217/EEG. Den senaste epidemin har dock visat att direktivet beh(cid:246)ver (cid:228)ndras s(cid:229) att h(cid:228)nsyn tas till erfarenheter och nya forskningsr(cid:246)n. De (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits av nationella myndigheter s(cid:229)som de nederl(cid:228)ndska besluten att upp- h(cid:246)ra med f(cid:246)rebyggande slakt (se punkt 49) och k(cid:246)pa upp svin av h(cid:228)nsyn till deras v(cid:228)lbefinnande ((cid:148)overname(cid:148) se punkt 63), h(cid:228)nvi- sas dessutom inte till kommissionen f(cid:246)r godk(cid:228)nnande. att betalas f(cid:246)rr(cid:228)n 1999. Detta beror delvis p(cid:229) anslagsbrist, men det speglar ocks(cid:229) det faktum att en betydande del av utgifterna kanske inte kommer att godtas av kommissionen. Om bidragsan- s(cid:246)kningarna beviljas fullt ut uppg(cid:229)r gemenskapens skulder f(cid:246)r 1997 till 49 miljoner ecu och f(cid:246)r 1998 till 34 miljoner ecu. 39. Nederl(cid:228)nderna lade fram en ans(cid:246)kan om bidrag p(cid:229) 195 mil- joner nederl(cid:228)ndska gulden (88 miljoner ecu) den 26 september 1997 som omfattade de f(cid:246)rsta 217 utbrotten av klassisk svinpest under 1997. Kommissionen drog av 6 procent f(cid:246)r moms (icke st(cid:246)dber(cid:228)ttigad) och gjorde ett schablonavdrag p(cid:229) 25 procent (ungef(cid:228)r 20 miljoner ecu), och betalade 31 miljoner ecu f(cid:246)r bara de f(cid:246)rsta 195 utbrotten. Straffavgiften p(cid:229) 25 procent baserades p(cid:229) att man inte till(cid:228)mpat artikel 3 i r(cid:229)dets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 (1)om utgifter inom veterin(cid:228)romr(cid:229)det n(cid:228)r det g(cid:228)ller a) inf(cid:246)rande av l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra risken f(cid:246)r smittospridning, b) slakt av djur av mottagliga arter, c) sk(cid:228)lig kompensation till djur(cid:228)garna, d) uppr(cid:228)ttande av skyddszoner. 36. Den enhet som ansvarar f(cid:246)r f(cid:246)rvaltningen av jordbruksut- gifter genomf(cid:246)r (cid:228)ven kontroller i medlemsstaterna. Dessa kontrol- ler omfattar delvis samma omr(cid:229)den som kontoret f(cid:246)r livsmedels- och veterin(cid:228)rfr(cid:229)gor, och vissa av dem utf(cid:246)rs gemensamt, men de avser ocks(cid:229) i stor utstr(cid:228)ckning ekonomiska aspekter. Slutligen omfattas marknadsst(cid:246)djande (cid:229)tg(cid:228)rder av kontroller vid r(cid:228)ken- skapsavslutningen. Gemenskapsfinansiering 37. De utgifter som belastade gemenskapens budgetar f(cid:246)r 1997 och 1998 n(cid:228)r det g(cid:228)ller traditionella utgifter f(cid:246)r den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:246)r grisk(cid:246)tt var 142 miljoner ecu, medan enbart utgifterna f(cid:246)r marknadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)r- der (70 procent samfinansiering) var fyra g(cid:229)nger st(cid:246)rre (570 mil- joner ecu). Utgifterna fr(cid:229)n veterin(cid:228)rfonden under 1997 och 1998 (50 procent samfinansiering) f(cid:246)r 1997 (cid:229)rs (cid:229)tg(cid:228)rder var 80,5 mil- joner ecu. En sammanst(cid:228)llning av utgifterna f(cid:246)r 1997 och 1998 finns i tabell 1. Utbetalningar fr(cid:229)n veterin(cid:228)rfonden kan ske i form av ers(cid:228)ttningar eller f(cid:246)rskott. Utgifter f(cid:246)r klassisk svinpest ing(cid:229)r i den allm(cid:228)nna posten f(cid:246)r n(cid:246)dfalls(cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) veterin(cid:228)romr(cid:229)det och b(cid:246)r som s(cid:229)dana redovisas separat i budgeten eftersom det r(cid:246)r sig om s(cid:229) stora belopp. 40. Den 22 juni 1998 l(cid:228)mnade de nederl(cid:228)ndska myndigheterna in en (cid:148)ny(cid:148) bidragsans(cid:246)kan f(cid:246)r hela 1997. Ans(cid:246)kan uppgick till 893 605 068 nederl(cid:228)ndska gulden (402 miljoner ecu) f(cid:246)r 50 pro- cent samfinansiering. Bidragsans(cid:246)kan t(cid:228)cker 424 utbrott och omfattar (cid:228)ven 153 miljoner ecu f(cid:246)r (cid:148)overname(cid:148)-(cid:229)tg(cid:228)rden. En andra betalning (32,4 miljoner ecu) gjordes i januari 1999 f(cid:246)r utbrotten nr 196(cid:150)360 (2). P(cid:229) grund av anslagsbrist utbetalades i enlighet med samma beslut ytterligare 11 miljoner ecu fr(cid:229)n 1999 (cid:229)rs budget. 41. Den 2 oktober 1997 l(cid:228)mnade Spanien in en prelimin(cid:228)r lista p(cid:229) betalningar som underlag till sin bidragsans(cid:246)kan avseende ekonomiskt st(cid:246)d till veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r det f(cid:246)r- slag som senare blev kommissionens beslut 98/63/EG av den 9 december 1997 (3). Denna omfattade de f(cid:246)rsta 57 utbrotten i Katalonien, Kastilien och Leon, Murcia och Andalusien. Enligt beslutet m(cid:229)ste Spanien f(cid:246)r att f(cid:229) bidraget l(cid:228)gga fram en epidemio- logisk rapport f(cid:246)r varje utbrott och varje anl(cid:228)ggning som varit i kontakt med smittan samt en ekonomisk rapport. Den 16 juni 1998 l(cid:228)mnades en (cid:148)slutgiltig(cid:148) lista in tillsammans med andra dokument som kr(cid:228)vdes enligt villkoren i beslutet. I st(cid:228)llet f(cid:246)r att v(cid:228)nta tills alla underlag l(cid:228)mnats in ans(cid:229)g kommissionen att den hade tillr(cid:228)cklig grund f(cid:246)r att i januari 1998 betala ett f(cid:246)rskott p(cid:229) 4 miljoner ecu som belastade 1997 (cid:229)rs budget. Kommissionen kan v(cid:228)gra att betala ut upp till 6,6 miljoner ecu n(cid:228)r det g(cid:228)ller vissa (cid:229)tg(cid:228)rder som den anser (cid:228)r ober(cid:228)ttigade (se punkt 51). 38. Belgien och Nederl(cid:228)nderna erh(cid:246)ll en f(cid:246)rsta betalning f(cid:246)r 1997 (cid:229)rs utgifter i december 1997. Andra betalningar gjordes under 1998 men det resterande beloppet f(cid:246)r 1997 kommer inte (1) EGT L 224, 18. 8. 1990, s. 19. (2) Kommissionens beslut 1999/18/EG av den 22 december 1998 (EGT L 6, 12. 1. 1999, s. 18). (3) EGT L 16, 18. 1. 1997, s. 43. 23. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 85/15 42. Utgifter fr(cid:229)n garantifonden omfattar ett belopp p(cid:229) 6,8 mil- joner ecu som belastade 1997 (cid:229)rs budget som ett resultat av kom- missionens f(cid:246)rordning (EG) nr 76/97 av den 17 januari 1997 (1). Ursprungligen presenterades slakten av 90 106 svin i Damme- regionen i Tyskland mellan december 1993 och mars 1994 som en veterin(cid:228)r (cid:229)tg(cid:228)rd men nekades gemenskapsfinansiering p(cid:229) grund av att inte alla kriterier f(cid:246)r s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder var uppfyllda. Enligt denna f(cid:246)rordning behandlas k(cid:246)pet av 63 074 av dessa svin (70 procent) som (cid:148)marknadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)rder(cid:148) som skall finansieras via gemenskapsbudgeten, det vill s(cid:228)ga 2 miljoner ecu mer (cid:228)n det skulle ha kostat om det hade accepterats som en vete- rin(cid:228)r (cid:229)tg(cid:228)rd. En liknande metod anv(cid:228)ndes f(cid:246)r Belgien i januari 1996 (2) f(cid:246)r ers(cid:228)ttning som betalats ut f(cid:246)r ink(cid:246)p av 40 633 svin i december 1993. Revisionsr(cid:228)tten kritiserade detta tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt i (cid:229)rsrapporten f(cid:246)r 1995 (punkt 3. 26). Det (cid:228)r oklart varf(cid:246)r det tog ytterligare ett (cid:229)r att komma till samma slutsats f(cid:246)r Tyskland. Kom- missionen h(cid:228)nvisade i sitt svar till gr(cid:229)zonen mellan veterin(cid:228)rme- dicinsk och marknadsst(cid:246)djande slakt. Problemet med gr(cid:229)zonen kvarst(cid:229)r och orsakar mycket diskussion mellan kommissionen och medlemsstaterna. MEDLEMSSTATERNAS GENOMF(cid:214)RANDE Veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder Bakgrund till epidemin 1997(cid:150)1998 43. Epidemin startade 1996 i Paderborn i Tyskland. Den ber(cid:246)rda producenten hade tillst(cid:229)nd att behandla matavfall men f(cid:246)r att spara pengar hettade han inte upp matavfallet tillr(cid:228)ckligt f(cid:246)r att d(cid:246)da viruset. ¯tal har v(cid:228)ckts mot de tv(cid:229) parter som misst(cid:228)nks vara ansvariga f(cid:246)r utbrottet av klassisk svinpest. Den allm(cid:228)nna (cid:229)klagaren i Paderborn inledde (cid:228)ven prelimin(cid:228)ra r(cid:228)tteg(cid:229)ngsf(cid:246)rhand- lingar mot en veterin(cid:228)rkirurg som anklagades f(cid:246)r att ha spridit viruset genom otillr(cid:228)ckliga f(cid:246)rsiktighets(cid:229)tg(cid:228)rder under behand- lingen av svin p(cid:229) flera olika anl(cid:228)ggningar. Man avf(cid:228)rdade m(cid:246)jlig- heten till r(cid:228)tteg(cid:229)ng men hans legitimation har dragits in. Fr(cid:229)n Tyskland spreds viruset till Nederl(cid:228)nderna (det finns ingenting som visar hur) och sedan till Belgien och Spanien genom f(cid:246)rflytt- ningar av smittade djur (3). 44. I Spanien hade inga fall av klassisk svinpest rapporterats under n(cid:228)stan tio (cid:229)r, fram till februari 1997. Under perioden 1(cid:150)24 februari 1997, importerades ungef(cid:228)r 220 000 sm(cid:229)grisar och 19 000 vuxna svin fr(cid:229)n Nederl(cid:228)nderna. Av de aktuella 354 parti- (1) Kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 76/97 av den 17 januari 1997 (EGT L 16, 18. 1. 1997, s. 74). (2) Kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 151/96 av den 29 januari 1996 (3) (EGT L 23, 30. 1. 1996, s. 9). Information fr(cid:229)n gemenskapens referenslaboratorium f(cid:246)r klassisk svinpest. erna kom 212 fr(cid:229)n drabbade omr(cid:229)den i Nederl(cid:228)nderna (134 000 svin). Animosystemet fungerade inte under perioden 1 januari 1997(cid:150)17 februari 1997, varf(cid:246)r de spanska myndigheterna inte kunde sp(cid:229)ra en stor del av de importerade djuren (se punkt 26). Man konstaterade dock att tv(cid:229) anl(cid:228)ggningar hade tagit emot s(cid:229)dana djur, och bes(cid:228)ttningarna avlivades som en f(cid:246)rsiktighets(cid:229)t- g(cid:228)rd, men det finns ingen dokumentation som st(cid:246)der den (cid:229)tg(cid:228)rd som vidtogs den 24 februari p(cid:229) ett av jordbruksf(cid:246)retagen. Trots att den f(cid:246)rsta misstanken rapporterades den 14 april 1997, drar kommissionen slutsatsen att klassisk svinpest fanns i Spanien fr(cid:229)n februari till april 1997 utan att det uppt(cid:228)cktes. De tv(cid:229) f(cid:246)rsta utbrotten intr(cid:228)ffade p(cid:229) jordbruksf(cid:246)retag som h(cid:246)rde till samma f(cid:246)retagsgrupp som en av de tv(cid:229) anl(cid:228)ggningar som rensats i februari. Denna grupp skall enligt kommissionen till stor del h(cid:229)l- las ansvarig f(cid:246)r spridningen av klassisk svinpest i Spanien. Grup- pen drabbades av fem utbrott och tretton f(cid:246)rebyggande avliv- nings(cid:229)tg(cid:228)rder i gemenskapsmedel. 9,2 miljoner erh(cid:246)ll totalt och ecu 45. Det f(cid:246)rsta utbrottet i Belgien bekr(cid:228)ftades den 30 juni 1997. Alla utom ett av de senare utbrotten h(cid:228)nger direkt samman med detta. Eftersom lantbrukaren misst(cid:228)nks ha varit sen med sin anm(cid:228)lan av sjukdomen beslutade myndigheterna som en f(cid:246)rsik- tighets(cid:229)tg(cid:228)rd att sk(cid:228)ra ned ers(cid:228)ttningen med 50 procent, och dis- ciplin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder har vidtagits mot lantbrukarens veterin(cid:228)r. Lant- brukaren har vidtagit r(cid:228)ttsliga (cid:229)tg(cid:228)rder. F(cid:246)rebyggande avlivning 46. Medlemsstaterna m(cid:229)ste inte till(cid:228)mpa f(cid:246)rebyggande avlivning men om de g(cid:246)r det skall det ske p(cid:229) ett s(cid:228)tt som (cid:228)r sunt ur b(cid:229)de teknisk och vetenskaplig synvinkel. Belgien och Tyskland anv(cid:228)nde sig av f(cid:246)rebyggande avlivning under en tidigare epidemi, och det visade sig vara ett av de effektivaste s(cid:228)tten att hantera problemet i grist(cid:228)ta omr(cid:229)den. N(cid:228)r det g(cid:228)ller epidemin 1997(cid:150)1998 valde Spa- nien och Nederl(cid:228)nderna av denna anledning att till(cid:228)mpa f(cid:246)rebyg- gande avlivning (cid:150) i Tyskland ans(cid:229)gs det om(cid:246)jligt att genomf(cid:246)ra (cid:150) medan Belgien till(cid:228)mpade metoden med h(cid:228)nvisning till artikel 6 i r(cid:229)dets beslut 90/424/EEG f(cid:246)r att hantera det hot som klassisk svinpest utgjorde f(cid:246)r n(cid:228)rliggande anl(cid:228)ggningar i Nederl(cid:228)nderna. 47. Fr(cid:229)n det att epidemin av klassisk svinpest b(cid:246)rjade antog de nederl(cid:228)ndska myndigheterna en strategi med f(cid:246)rebyggande rens- ning av anl(cid:228)ggningar som l(cid:229)g inom 1 km fr(cid:229)n de tv(cid:229) f(cid:246)rsta bekr(cid:228)ftade utbrotten f(cid:246)r att minska risken f(cid:246)r att sjukdomen skulle spridas till omgivande anl(cid:228)ggningar. I februari rensades 26 anl(cid:228)gg- ningar (26 000 svin) av vilka tre senare konstaterades hade haft utbrott (tv(cid:229) klassificerade som kontakt med n(cid:228)rliggande g(cid:229)rdar). Forskarna var oense vid den tidpunkten, vissa st(cid:246)dde f(cid:246)rebyg- gande avlivning medan andra motsatte dig denna metod. Den 14 februari beslutade de nederl(cid:228)ndska myndigheterna utifr(cid:229)n r(cid:229)d fr(cid:229)n nationella experter att upph(cid:246)ra med den f(cid:246)rebyggande avliv- ningen av den orsaken att den st(cid:246)rde insamlandet av viktig epi- demiologisk information; den f(cid:246)rebyggande avlivningen (cid:229)terupp- togs tv(cid:229) m(cid:229)nader senare. Under denna period till(cid:228)mpades marknadsst(cid:246)djande (cid:229)tg(cid:228)rder och inom ramen f(cid:246)r dessa k(cid:246)ptes 690 000 djur upp. C 85/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 I mars 1997 var det k(cid:228)nt att 39 g(cid:229)rdar m(cid:229)ste ha smittats 48. redan i b(cid:246)rjan av februari (slutsats fr(cid:229)n epidemiologisk unders(cid:246)k- ning). Om man d(cid:229) hade k(cid:228)nt till detta skulle (cid:229)tg(cid:228)rden ha till(cid:228)m- pats snabbt p(cid:229) alla dessa anl(cid:228)ggningar. I slutet av den period under vilken f(cid:246)rbyggande avlivning inte till(cid:228)mpades hade det intr(cid:228)ffat 91 utbrott och det var uppenbart att det var viktigt med f(cid:246)rebyg- gande rensning, men bristen p(cid:229) konverteringskapacitet medf(cid:246)rde att f(cid:246)rebyggande rensning till en b(cid:246)rjan endast kunde genomf(cid:246)ras inom en otillr(cid:228)cklig radie av ungef(cid:228)r 500 meter och att den f(cid:246)r- senades med upp till 14 dagar efter beslutet om rensning, vilket f(cid:246)rs(cid:228)mrade strategins effektivitet. Av de 1 182 anl(cid:228)ggningar som rensades i f(cid:246)rebyggande syfte klassificerades senare 67 som anl(cid:228)gg- ningar med utbrott. ¯tg(cid:228)rden utvidgades inte till den (cid:246)nskade radien p(cid:229) 1 km f(cid:246)rr(cid:228)n den 12 maj 1997. En miljon svin d(cid:246)dades inom ramen f(cid:246)r den f(cid:246)rebyggande avlivningen. 49. Enligt en simulering som genomf(cid:246)rts av Lantbruksuniversi- tetet i Wageningen (1), skulle l(cid:229)ngt f(cid:228)rre anl(cid:228)ggningar ha beh(cid:246)vt rensas och antalet utbrott skulle troligen ha legat runt 70 om man strikt hade till(cid:228)mpat en politik f(cid:246)r f(cid:246)rebyggande avlivning. Utifr(cid:229)n dessa uppgifter skulle de totala ers(cid:228)ttningskostnaderna ha blivit 135 miljoner ecu l(cid:228)gre och kostnaderna f(cid:246)r de d(cid:228)rp(cid:229) f(cid:246)ljande marknadsst(cid:246)djande (cid:229)tg(cid:228)rderna ha varit l(cid:228)gre. Kommissionen och revisionsr(cid:228)tten delar uppfattningen att en politik f(cid:246)r f(cid:246)rebyggande avlivning, n(cid:228)r den v(cid:228)l har antagits, b(cid:246)r till(cid:228)mpas konsekvent, och att det nederl(cid:228)ndska beslutet om upph(cid:228)vande har inverkat p(cid:229) sjukdomens utveckling och f(cid:246)ljaktligen medf(cid:246)rt (cid:246)kade utgifter. 50. I Spanien fattades ett beslut den 7 maj 1997 vid ett lokalt m(cid:246)te f(cid:246)r (cid:148)experter p(cid:229) klassisk svinpest(cid:148) enligt vilket alla anl(cid:228)gg- ningar inom en radie av 250 meter fr(cid:229)n ett utbrott skulle rensas fr(cid:229)n alla svin utom avelsdjur (suggor och galtar). Veckovisa vete- rin(cid:228)rkontroller av djurens temperatur var obligatoriska men kom- missionens kontroll avsl(cid:246)jade att dessa inte genomf(cid:246)rdes konse- kvent. Ungef(cid:228)r 20 procent (6,6 miljoner ecu) av den totala ers(cid:228)ttning f(cid:246)r veterin(cid:228)rkostnader som Spanien ans(cid:246)kte om avser (cid:148)partiell(cid:148) f(cid:246)rebyggande avlivning, ungef(cid:228)r h(cid:228)lften av detta utbeta- lades till producenter som senare fick ers(cid:228)ttning inom ramen f(cid:246)r marknadsst(cid:246)djande (cid:229)tg(cid:228)rder. P(cid:229) grund av bristande konverterings- kapacitet kunde inte myndigheterna m(cid:246)ta producenternas efter- fr(cid:229)gan p(cid:229) att s(cid:228)lja djur inom ramen f(cid:246)r den marknadsst(cid:246)djande (cid:229)tg(cid:228)rden, varf(cid:246)r de beslutade att (cid:246)ppna 11 kommunala dep(cid:229)er d(cid:228)r djurkropparna skulle begravas (totalt begravdes ungef(cid:228)r 140 000 svin i dessa dep(cid:229)er). Detta innebar att det som skulle ha varit en marknads(cid:229)tg(cid:228)rd inte kunde behandlas som en s(cid:229)dan och finan- sierades som en veterin(cid:228)r (cid:229)tg(cid:228)rd och kallades (cid:148)f(cid:246)rebyggande(cid:148). Pro- ducenterna fick mer betalt enligt det senare systemet. 51. Motiveringen till partiell f(cid:246)rebyggande avlivning av veteri- n(cid:228)ra sk(cid:228)l (cid:228)r (cid:150) i b(cid:228)sta fall (cid:150) diskutabel. ¯tg(cid:228)rder under p(cid:229) varandra f(cid:246)ljande dagar behandlades dessutom p(cid:229) olika s(cid:228)tt (cid:150) som veteri- n(cid:228)ra ena dagen och marknadsst(cid:246)djande n(cid:228)sta dag. De spanska (1) Bilaga 8 till LNV:s slutgiltiga utv(cid:228)rderingsrapport (mars 1998). myndigheterna h(cid:228)vdar att antalet utbrott f(cid:246)ll snabbt som ett resultat av att man inf(cid:246)rde politiken med partiell f(cid:246)rebyggande slakt, men antalet utbrott sj(cid:246)nk drastiskt redan innan denna (cid:229)tg(cid:228)rd inf(cid:246)rdes. Partiell f(cid:246)rebyggande avlivning har visat sig vara dyr; i m(cid:229)nga fall skulle det ha varit mycket billigare att slakta hela bes(cid:228)ttningen som en f(cid:246)rebyggande (cid:229)tg(cid:228)rd (cid:228)n att delvis rensa anl(cid:228)ggningen och senare k(cid:246)pa upp djuren inom ramen f(cid:246)r de marknadsst(cid:246)djande (cid:229)tg(cid:228)rderna (cid:150) en besparing p(cid:229) 300 ecu per sugga. Revisionsr(cid:228)tten delar kommissionens allvarliga tvivel p(cid:229) att de utgifter man beg(cid:228)rt bidrag f(cid:246)r inom ramen f(cid:246)r denna (cid:229)tg(cid:228)rd (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigade. 52. I Belgien anses f(cid:246)rebyggande avlivning vara ett effektivt s(cid:228)tt att minska risken f(cid:246)r att sjukdomen sprids och har blivit praxis. Alla svin p(cid:229) anl(cid:228)ggningar inom en radie av 1 km fr(cid:229)n ett utbrott avlivas: sex anl(cid:228)ggningar (3 647 svin) n(cid:228)ra den nederl(cid:228)ndska gr(cid:228)n- sen rensades i f(cid:246)rebyggande syfte. Denna typ av (cid:229)tg(cid:228)rd f(cid:246)reskrivs i artikel 6 i r(cid:229)dets beslut 90/424/EEG. Belgien har dock (cid:228)ven till- l(cid:228)mpat partiell f(cid:246)rebyggande avlivning enligt artikel 6 i r(cid:229)dets direktiv 80/217/EEG som inte uttryckligen n(cid:228)mner partiell f(cid:246)re- byggande avlivning. Partier med riskdjur (cid:150) de som importerats fr(cid:229)n Nederl(cid:228)nderna (16 000) och suggor (100) som inseminerats med misst(cid:228)nkt s(cid:228)desv(cid:228)tska som importerats fr(cid:229)n Nederl(cid:228)nderna (cid:150) avlivades. Utifr(cid:229)n antagandet att viruset inte hade spridits till Nederl(cid:228)nderna f(cid:246)re den 15 januari 1997 beslutades att import efter detta datum skulle betraktas som riskdjur. Endast svinbes(cid:228)tt- ningar som kom fr(cid:229)n misst(cid:228)nkta omr(cid:229)den avlivades dock. Andra bes(cid:228)ttningar som transporterades p(cid:229) samma lastbil men kom fr(cid:229)n ett omr(cid:229)de i Nederl(cid:228)nderna som var fritt fr(cid:229)n klassisk svinpest avlivades inte. Ers(cid:228)ttning I Nederl(cid:228)nderna fastst(cid:228)llde myndigheterna standarders(cid:228)tt- 53. ningsniv(cid:229)erna f(cid:246)r vissa svinkategorier men dessa (cid:246)verskreds i all- m(cid:228)nhet av v(cid:228)rderaren. Motiveringarna till de h(cid:246)gre niv(cid:229)erna dokumenterades inte, och uttalanden i efterhand av de ber(cid:246)rda v(cid:228)rderarna motiverade inte fullt ut de utbetalda beloppen. 54. F(cid:246)r vissa typer av g(cid:229)rdar baserades niv(cid:229)n p(cid:229) det st(cid:246)d som skulle utbetalas f(cid:246)r suggor, och som fastst(cid:228)llts av de nederl(cid:228)ndska myndigheterna, p(cid:229) ett v(cid:228)rde f(cid:246)r suggan plus ett f(cid:246)rmodat antal p(cid:229) 4,73 sm(cid:229)grisar. Detta ledde till att n(cid:229)gra producenter fick ers(cid:228)tt- ning f(cid:246)r m(cid:229)nga fler sm(cid:229)grisar (cid:228)n det fanns p(cid:229) anl(cid:228)ggningen vid avlivningstillf(cid:228)llet. I ett av de fall revisionsr(cid:228)tten unders(cid:246)kt fick en producent i sj(cid:228)lva verket betalt f(cid:246)r 1 272 fler sm(cid:229)grisar (cid:228)n han hade. Kommissionen har ber(cid:228)knat att pengar felaktigt betalts ut till producenterna f(cid:246)r 175 000 sm(cid:229)grisar, och de ekonomiska konsekvenserna av detta skulle ha varit en extra kostnad f(cid:246)r gemenskapen p(cid:229) ungef(cid:228)r 10,7 miljoner ecu om inte kommissio- nen hade avvisat denna utgift. Kommissionen har ocks(cid:229) bevis f(cid:246)r att dessa (cid:148)saknade(cid:148) sm(cid:229)grisar kan ha s(cid:229)lts inom ramen f(cid:246)r mark- nadsst(cid:246)djande (cid:229)tg(cid:228)rder strax efter det att suggorna eliminerades genom f(cid:246)rebyggande avlivning. I dessa fall fick de ber(cid:246)rda produ- centerna ers(cid:228)ttning tv(cid:229) g(cid:229)nger f(cid:246)r samma sm(cid:229)grisar. 23. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 85/17 I Nederl(cid:228)nderna (cid:228)r det s(cid:229) att om ett felaktigt belopp angivits 55. i v(cid:228)rderingsblanketten men det korrekta beloppet framg(cid:229)r av v(cid:228)r- derarens anteckningar, beror bidragsans(cid:246)kans r(cid:228)ttsliga giltighet p(cid:229) om lantbrukaren skulle ha kunnat k(cid:228)nna till anteckningarna. Ber(cid:228)kningen av utbetalningen gjordes manuellt och ers(cid:228)ttningen per djurtyp registrerades inte. I vissa fall uppvisade en j(cid:228)mf(cid:246)relse mellan priserna i veckorapporterna och de v(cid:228)rden som anv(cid:228)nts vid utbetalningen en skillnad p(cid:229) mer (cid:228)n 20 procent. 56. N(cid:228)r det g(cid:228)ller (cid:148)overname(cid:148)-(cid:229)tg(cid:228)rden (se nedan) avsl(cid:246)jade en privat revisionsbyr(cid:229)s granskning (Moret, Ernst and Young [MEY]) att totalt ungef(cid:228)r 340 000 ecu f(cid:246)r mycket hade utbetalats. Kom- missionens och revisionsr(cid:228)ttens granskning av ett urval av trans- aktioner avsl(cid:246)jade ocks(cid:229) ett antal andra alltf(cid:246)r stora betalningar, d(cid:228)ri inbegripet ett fall d(cid:228)r ers(cid:228)ttning betalades ut tv(cid:229) g(cid:229)nger f(cid:246)r samma sm(cid:229)grisar ((cid:148)overname(cid:148) och f(cid:246)rebyggande). I Belgien fanns ingen dokumentation som f(cid:246)rklarade de olika 61. niv(cid:229)er som anv(cid:228)nts f(cid:246)r partiell slakt och total rensning n(cid:228)r det g(cid:228)ller suggor och sm(cid:229)grisar. Den ers(cid:228)ttningsniv(cid:229) som ursprung- ligen fastst(cid:228)lldes f(cid:246)r gyltor h(cid:246)jdes efter protester fr(cid:229)n lantbru- karna. I n(cid:229)gra fall ledde detta till en f(cid:246)rdubbling av den utbetalda ers(cid:228)ttningen. Gyltor (cid:228)r avsedda att bli avelssuggor och (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r automatiskt mer v(cid:228)rda. I genomsnitt fick gyltorna 75 procent h(cid:246)gre ers(cid:228)ttning (cid:228)n slaktsvin, vilket inneb(cid:228)r att producenten har ett ekonomiskt intresse av att maximera antalet gyltor hellre (cid:228)n slaktsvin. Dessutom (cid:228)r det oklart n(cid:228)r en sm(cid:229)gris blir en gylta. Djur som v(cid:228)ger s(cid:229) lite som 25 kg har klassificerats som gyltor i ers(cid:228)ttningssyfte medan man inom ramen f(cid:246)r marknads(cid:229)tg(cid:228)rderna klassificerade djur som v(cid:228)gde mindre (cid:228)n 26 kg som sm(cid:229)grisar. Enligt det dokument som beskriver ers(cid:228)ttningsf(cid:246)rfarandet (cid:228)r anta- let gyltor p(cid:229) en normal produktionsanl(cid:228)ggning h(cid:246)gst 20 procent av antalet suggor. P(cid:229) specialiserade anl(cid:228)ggningar kan procentsat- sen naturligtvis vara h(cid:246)gre. Under utbrottet i Belgien var andelen gyltor p(cid:229) de rensade anl(cid:228)ggningarna n(cid:228)ra 60 procent, allts(cid:229) tre g(cid:229)nger h(cid:246)gre (cid:228)n normalt. 57. F(cid:246)r de djur som skickades till centrala avlivningsanl(cid:228)ggningar finns det ingen m(cid:246)jlighet att f(cid:246)lja verifieringskedjan fram till kon- verteringen. Moret Ernst and Young (MEY) har i sin analys f(cid:246)rs(cid:246)kt rekonstruera skeendet. Revisionsbyr(cid:229)n drar slutsatsen att skillna- den p(cid:229) 33 procent mellan de 47,9 miljoner kg som tagits emot p(cid:229) de avlivningsanl(cid:228)ggningarna och de 31,9 miljoner kg som tagits emot vid konverteringsanl(cid:228)ggningarna kan f(cid:246)rklaras p(cid:229) ett till- fredsst(cid:228)llande s(cid:228)tt med det faktum att m(cid:229)nga av djurkropparna genomgick en process d(cid:228)r man avl(cid:228)gsnade fukt f(cid:246)re konverte- ringen. De nederl(cid:228)ndska myndigheterna har ocks(cid:229) b(cid:246)rjat st(cid:228)mma av totalt in- och utfl(cid:246)de vid varje avlivningsanl(cid:228)ggning. 62. I Spanien (cid:228)r skillnaden mellan det st(cid:246)d som utbetalts f(cid:246)r veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder och marknadsst(cid:246)djande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r vissa djur- kategorier betydande. Veterin(cid:228)rt st(cid:246)d f(cid:246)r sm(cid:229)grisar p(cid:229) 15 kg som avlivades den 14 juli 1997 var exempelvis 8 575 spanska pesetas, medan marknadsst(cid:246)det var 17 procent h(cid:246)gre. B(cid:229)da ers(cid:228)ttnings- niv(cid:229)erna var mer (cid:228)n dubbelt s(cid:229) h(cid:246)ga som det faktiska marknads- priset. I Nederl(cid:228)nderna var den genomsnittliga ers(cid:228)ttningsniv(cid:229)n f(cid:246)r slaktsvin inom (cid:148)overname(cid:148)-(cid:229)tg(cid:228)rden 20 procent h(cid:246)gre (cid:228)n inom marknads(cid:229)tg(cid:228)rden. S(cid:229) stora skillnader kan inte vara moti- verade. 58. I Belgien g(cid:246)rs v(cid:228)rderingen av en expertv(cid:228)rderare. Antalet djur i varje kategori (avvand sm(cid:229)gris, icke avvand sm(cid:229)gris, sugga, gylta, slaktsvin och avelssvin) fastst(cid:228)lls, och gyltors, slaktsvins och avvanda sm(cid:229)grisars genomsnittliga vikt bed(cid:246)ms. F(cid:246)r blandade partier togs ingen h(cid:228)nsyn till faktisk vikt, trots att dessa uppgifter skulle ha kunnat anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att f(cid:229) fram en b(cid:228)ttre underbyggd betalningsber(cid:228)kning. I tre fall med blandade partier som revi- sionsr(cid:228)tten granskade l(cid:229)g den uppskattade vikt som man anv(cid:228)nt f(cid:246)r att ber(cid:228)kna ers(cid:228)ttningen s(cid:229) mycket som 18 procent (cid:246)ver den faktiska vikten. P(cid:229) grund av den degressiva kg-skalan resulterade detta i alltf(cid:246)r stora utbetalningar men i mindre skala. Det nederl(cid:228)ndska (cid:148)overname(cid:148)-systemet 63. De (cid:229)tg(cid:228)rder till st(cid:246)d f(cid:246)r marknaden som inf(cid:246)rdes genom kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 413/97 av den 3 mars 1997 (1) begr(cid:228)nsades till slaktsvin och sm(cid:229)grisar, men alla kategorier av svin omfattades av transportf(cid:246)rbudet. Specialiseringen (se punkt 7) innebar att djurt(cid:228)theten (cid:246)kade snabbt och orsakade problem med djurens v(cid:228)lbefinnande p(cid:229) m(cid:229)nga av de ber(cid:246)rda anl(cid:228)ggning- arna. 59. P(cid:229) samma s(cid:228)tt v(cid:228)gde man i Spanien olika djurkategorier till- sammans. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte m(cid:246)jligt att kontrollera att korrekt ers(cid:228)ttningsbelopp har utbetalats. Detta var undantagsl(cid:246)st fallet f(cid:246)r 67 500 djur som begravdes p(cid:229) g(cid:229)rden, f(cid:246)r vilka man anv(cid:228)nde veterin(cid:228)rernas uppskattningar av vikten f(cid:246)r att ber(cid:228)kna st(cid:246)det. Revisionsr(cid:228)tten slog fast att totalt 1,2 miljoner ecu f(cid:246)r mycket hade betalats ut som ett resultat av att man inte till(cid:228)mpade en kor- rekt ers(cid:228)ttningsniv(cid:229). 64. Detta problem f(cid:246)rv(cid:228)rrades av att man blev tvungen att f(cid:246)r- klara 1 675 anl(cid:228)ggningar som misst(cid:228)nkta p(cid:229) grund av smittan vid de tv(cid:229) seminstationerna f(cid:246)r artificiell insemination. I b(cid:246)rjan av epidemin ans(cid:229)g man inte att klassisk svinpest kunde spridas genom artificiell insemination. Senare h(cid:228)ndelser tydde p(cid:229) att det var m(cid:246)jligt, och det angreppss(cid:228)tt man valde f(cid:246)rutsatte att det fanns ett s(cid:229)dant samband (2). I Tyskland fastst(cid:228)ller en v(cid:228)rderingskommittØ svinbes(cid:228)ttning- 60. ens v(cid:228)rde. Ers(cid:228)ttningen baseras p(cid:229) de levande svinens uppskat- tade vikt och justeras inte utifr(cid:229)n faktisk vikt p(cid:229) de djurkroppar som tas emot vid konverteringsanl(cid:228)ggningen. I det granskade urvalet var den uppskattade levande vikten upp till 13 procent h(cid:246)gre (cid:228)n slaktvikten. (1) EGT L 62, 4. 3. 1997, s. 26. (2) Experiment utf(cid:246)rda vid gemenskapens referenslaboratorium i Han- nover i b(cid:246)rjan av 1998 visar att det (cid:228)r v(cid:228)ldigt sv(cid:229)rt att uppt(cid:228)cka f(cid:246)re- komsten av viruset i s(cid:228)desv(cid:228)tska, och att det endast p(cid:229)tr(cid:228)ffas i mycket sm(cid:229) m(cid:228)ngder. Eftersom tama galtar inte uppvisar symptom som uppenbart tyder p(cid:229) klassisk svinpest har alla seminstationer tenderat att behandla symptomen i st(cid:228)llet f(cid:246)r att testa om djuren b(cid:228)r p(cid:229) klas- sisk svinpest. C 85/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 I mars 1997 beslutade d(cid:228)rf(cid:246)r de nederl(cid:228)ndska myndighe- 65. terna att inf(cid:246)ra en nationellt finansierad veterin(cid:228)r st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rd ((cid:148)overname(cid:148)-systemet) enligt vilket producenter ersattes f(cid:246)r de friska svin de valde att l(cid:229)ta avliva. ˜nd(cid:229) inkluderade de nederl(cid:228)nd- ska myndigheterna i juni 1998 ungef(cid:228)r 70 miljoner ecu i sin ans(cid:246)- kan om samfinansiering fr(cid:229)n gemenskapen. Utifr(cid:229)n resultatet av en gemensam granskning som revisionsr(cid:228)tten och kommissionen genomf(cid:246)rde i september 1998, f(cid:246)rkastade kommissionen i maj 1999 denna del av den nederl(cid:228)ndska bidragsans(cid:246)kan, med h(cid:228)n- visning till att de ber(cid:246)rda svinen var friska och allts(cid:229) inte upp- fyllde villkoren i artikel 3 i kommissionens beslut 90/424/EEG och att systemets partiella och frivilliga karakt(cid:228)r inte uppfyller kraven i r(cid:229)dets direktiv 80/217/EEG. st(cid:228)llning till marknads(cid:229)tg(cid:228)rden eftersom Laser inte kunde l(cid:228)mna en fullst(cid:228)ndig garanti att alla svin som k(cid:246)ptes upp slutligen ocks(cid:229) konverterades eller delvis fanns i kylhus. Av denna anledning inf(cid:246)rde Laser ett nytt system kallat VAS f(cid:246)r att registrera alla f(cid:246)r- flyttningar av svin som skedde inom ramen f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rden. Alla relevanta uppgifter i underlagen registrerades retroaktivt i syste- met. Efter en granskning av detta system utarbetade MEY en andra rapport daterad den 5 mars 1998, i vilken reservationen h(cid:228)vdes. Trots inf(cid:246)randet av VAS inneb(cid:228)r det faktum att alla eller n(cid:229)gra av svinen fr(cid:229)n vissa partier kan ha hamnat i kylhus att en slutgiltig avst(cid:228)mning mellan de kvantiteter som levererats och de som avl(cid:228)gsnats kan g(cid:246)ras f(cid:246)rst n(cid:228)r allt som finns lagrat i kylhus har bearbetats. Marknadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)rder Utslagssuggor Syfte 66. Syftet med dessa (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r att avl(cid:228)gsna svin och sm(cid:229)grisar f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra alltf(cid:246)r h(cid:246)g djurt(cid:228)thet p(cid:229) de anl(cid:228)ggningar som lig- ger i skydds- och (cid:246)vervakningszoner d(cid:228)r begr(cid:228)nsningar av djur- f(cid:246)rflyttningar som g(cid:228)ller till f(cid:246)ljd av veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder hotar att allvarligt st(cid:246)ra grisk(cid:246)ttsmarknaden. ˜ven om de ber(cid:246)rda djuren anses fria fr(cid:229)n klassisk svinpest n(cid:228)r de l(cid:228)mnar anl(cid:228)ggningen m(cid:229)ste djurkroppar omvandlas till produkter som inte (cid:228)r avsedda f(cid:246)r m(cid:228)nsklig konsumtion, det vill s(cid:228)ga konverteras. Det pris som betalas till producenterna f(cid:246)r slaktsvin (cid:228)r detsamma som mark- nadspriset f(cid:246)r slaktsvin som v(cid:228)ger (cid:246)ver 120 kg. L(cid:228)ttare svin k(cid:246)ps in till ett l(cid:228)gre pris och sm(cid:229)grisar k(cid:246)ps till ett fast pris per viktka- tegori. Den vikt man r(cid:228)knar med (cid:228)r partiets genomsnittliga vikt. Tv(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rder antogs som utg(cid:246)r undantag fr(cid:229)n detta f(cid:246)rfarande (cid:150) konservering i Tyskland och inseminationsf(cid:246)rbudet i Nederl(cid:228)n- derna. Verifieringskedja I Belgien finns en tillfredsst(cid:228)llande verifieringskedja och betal- 67. ningshandlingarna (cid:228)r i allm(cid:228)nhet v(cid:228)ldokumenterade. De hand- lingar som granskades i Katalonien inneh(cid:229)ller tillr(cid:228)cklig informa- tion f(cid:246)r att man skall kunna kontrollera att betalningarna ber(cid:228)knats korrekt. Kommissionen har dock konstaterat att i 10 procent av det granskade urvalet var antalet avl(cid:228)gsnade djur enligt anl(cid:228)gg- ningens register h(cid:246)gre (cid:228)n det antal som man sedan beg(cid:228)rt bidrag f(cid:246)r. Om man hade anv(cid:228)nt det registrerade antalet skulle partiets genomsnittliga vikt ha blivit l(cid:228)gre, vilket antingen skulle ha med- f(cid:246)rt en l(cid:228)gre betalning eller att ans(cid:246)kan hade avslagits. De spanska myndigheterna kr(cid:228)vde inte att producenterna skulle l(cid:228)mna in kopior av registren tillsammans med sina ans(cid:246)kningar. 69. Utslagssuggor var ursprungligen inte st(cid:246)dber(cid:228)ttigade enligt de best(cid:228)mmelser genom vilka marknadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)t- g(cid:228)rder inf(cid:246)rdes f(cid:246)r grisk(cid:246)ttsmarknaden i de fyra medlemsstaterna. F(cid:246)r Nederl(cid:228)nderna (cid:228)ndrades grundf(cid:246)rordningen (1) s(cid:229) att ett st(cid:246)d inf(cid:246)rdes f(cid:246)r upp till 25 000 utslagssuggor till 70 procent av priset fritt g(cid:229)rden f(cid:246)r svin av klass E. Trots att denna (cid:229)tg(cid:228)rd inf(cid:246)rdes p(cid:229) beg(cid:228)ran av de nederl(cid:228)ndska myndigheterna till(cid:228)mpades den aldrig av dem, med h(cid:228)nvisning till att problemet med djurens v(cid:228)lbefin- nande inte var tillr(cid:228)ckligt stort f(cid:246)r att motivera ink(cid:246)p. Trots att reglerna f(cid:246)r (cid:148)overname(cid:148)-systemet inte omfattade kategorin utslags- suggor k(cid:246)ptes 1 000 s(cid:229)dana djur upp inom ramen f(cid:246)r systemet. 70. I Spanien (cid:228)ndrades ocks(cid:229) grundf(cid:246)rordningen f(cid:246)r att man skulle inf(cid:246)ra ett st(cid:246)d f(cid:246)r upp till 11 000 utslagssuggor, men endast 50 procent (5 520 suggor) k(cid:246)ptes upp inom ramen f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rden. Utslagssuggor omfattades inte av de (cid:228)ndringar som gjorts i grund- f(cid:246)rordningarna betr(cid:228)ffande Tyskland och Belgien. Konservering i Tyskland 71. Genom kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 546/97 av den 25 mars 1997 om (cid:228)ndring av f(cid:246)rordning (EG) nr 414/97 om undantags(cid:229)tg(cid:228)rder till st(cid:246)d f(cid:246)r grisk(cid:246)ttsmarknaden i Tyskland (2) godk(cid:228)ndes anv(cid:228)ndningen av svinkroppar som k(cid:246)pts in inom ramen f(cid:246)r dessa (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r produktion av konserverat k(cid:246)tt. Med h(cid:228)nsyn till att det alltid finns en risk f(cid:246)r att svin smittas av klas- sisk svinpest m(cid:229)ste k(cid:246)ttet v(cid:228)rmebehandlas. Konserveringsproces- sen skall st(cid:228)ndigt kontrolleras av myndigheterna genom kontrol- ler p(cid:229) platsen av k(cid:246)ttbearbetningen. F(cid:246)r att f(cid:246)rhindra st(cid:246)rningar p(cid:229) gemenskapsmarknaden och skydda traditionella f(cid:246)rbindelser med tredje l(cid:228)nder skall export av konserverat k(cid:246)tt utanf(cid:246)r EU ske utan bidrag. 68. I Tyskland fanns det inga bevis p(cid:229) konvertering, endast p(cid:229) leverans till konverteringsanl(cid:228)ggning. I Nederl(cid:228)nderna utf(cid:228)rdade MEY (Moret Ernst & Young) en revisionsber(cid:228)ttelse daterad den 30 januari 1998, om det godk(cid:228)nda utbetalande organet Laser f(cid:246)r 1997. I sina allm(cid:228)nna slutsatser uttalade MEY att de inte kunde ta (1) Kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 1293/97 av den 3 juli 1997 (EGT L 176, 4. 7. 1997, s. 23). (2) EGT L 84, 26. 3. 1997, s. 12. 23. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 85/19 72. Ers(cid:228)ttning p(cid:229) 8,2 miljoner tyska mark utbetalades f(cid:246)r k(cid:246)p av 19 392 svin f(cid:246)r framst(cid:228)llning av konserverade produkter. 70 pro- cent (5,7 miljoner tyska mark) betalades av gemenskapen. UPPF(cid:214)LJNING AV ¯RSRAPPORTEN F(cid:214)R 1995 73. Tv(cid:229) produkter tillverkades: 1 300 ton (cid:148)Schinkenfleisch(cid:148) och 708 ton (cid:148)Schmalzfleisch(cid:148), det vill s(cid:228)ga 50 procent av de 4 000 ton som var till(cid:229)tna enligt f(cid:246)rordningen. Hela produktionen var avsedd f(cid:246)r Ryssland. Exporten till Ryssland b(cid:246)rjade vecka 20 1997 och upph(cid:246)rde i vecka 34 1998 som ett resultat av den ekono- miska krisen i Ryssland. Sammanlagt 1 594 ton exporterades, men det (cid:229)terst(cid:229)ende lagret (cid:150) 20 procent av produktionen (cid:150) finns lagrat p(cid:229) produktionsanl(cid:228)ggningen och m(cid:229)ste omfattas av tull- kontroller f(cid:246)r att man skall s(cid:228)kerst(cid:228)lla att det inte kommer in p(cid:229) EU-marknaden. Inseminationsf(cid:246)rbudet i Nederl(cid:228)nderna 74. I kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 1564/97 (1) f(cid:246)reskrevs ett st(cid:246)d f(cid:246)r upp till 220 000 suggor som omfattas av det (cid:148)f(cid:246)rbud mot insemination som antagits fr(cid:229)n och med den 3 juni 1997, genom den nederl(cid:228)ndska f(cid:246)rordningen (cid:146)f(cid:246)rordning om f(cid:246)rbud mot svinavel 1997(cid:146) (cid:150) (cid:146)Regeling fokverbod varkens 1997(cid:146) (cid:148). F(cid:246)rbu- det som inf(cid:246)rdes den 3 juni 1997 r(cid:246)rde ett fastst(cid:228)llt omr(cid:229)de som utvidgades avsev(cid:228)rt den 24 juni 1997. St(cid:246)det skall utbetalas med 32 ecu per m(cid:229)nad och sugga under den period som f(cid:246)rbudet g(cid:228)l- ler. Till skillnad fr(cid:229)n de andra marknads(cid:229)tg(cid:228)rderna var f(cid:246)rbudet obligatoriskt. Producenter kunde dock endast beg(cid:228)ra st(cid:246)d om de (cid:229)tog sig att uppfylla alla villkor. Ursprungligen var producenterna f(cid:246)r att kvalificera sig f(cid:246)r st(cid:246)d tvungna att se till att suggorna inse- minerades inom fyra m(cid:229)nader efter det att f(cid:246)rbudet h(cid:228)vts. De nederl(cid:228)ndska myndigheterna ins(cid:229)g senare att detta skulle vara om(cid:246)jligt att genomf(cid:246)ra och lagstiftningen (cid:228)ndrades i enlighet med detta (2), s(cid:229) att suggorna m(cid:229)ste finnas kvar p(cid:229) jordbruksf(cid:246)retaget i fyra m(cid:229)nader efter det att f(cid:246)rbudet h(cid:228)vts, men inte beh(cid:246)vde inse- mineras. F(cid:246)rbudet h(cid:228)vdes den 12 november 1997. 75. Totalt beg(cid:228)rdes bidrag i enlighet med f(cid:246)rordningen f(cid:246)r 191 024 suggor. Gemenskapens bidrag begr(cid:228)nsades till 70 pro- cent av antingen det utbetalade st(cid:246)det eller den utgift som skulle ha uppkommit om st(cid:246)d hade beviljats f(cid:246)r sm(cid:229)grisar som f(cid:246)ddes under f(cid:246)rbudsperioden (mindre (cid:228)n 116 dagar) och suggorna hade inseminerats, beroende p(cid:229) vilket av beloppen som var l(cid:228)gre. De nederl(cid:228)ndska myndigheterna har ans(cid:246)kt om bidrag p(cid:229) 9,3 miljo- ner ecu i enlighet med den senare ber(cid:228)kningsgrunden. 76. Inseminationsf(cid:246)rbudet kontrolleras genom det integrerade systemet f(cid:246)r administration och kontroll (IACS). De nederl(cid:228)ndska myndigheterna har i sj(cid:228)lva verket kontrollerat en l(cid:229)ngt st(cid:246)rre andel (50 procent eller mer) av dem som ans(cid:246)kt om bidrag (cid:228)n de 10 procent som kr(cid:228)vs. Resultatet visar att det f(cid:246)rekommit ett bety- dande antal fullst(cid:228)ndiga avslag p(cid:229) grund av att suggorna hade inseminerats under f(cid:246)rbudets giltighetstid (34 av 431 kontrolle- rade). Eftersom urvalsf(cid:246)rfarandet omfattade en riskbed(cid:246)mning b(cid:246)r inte dessa resultat extrapoleras. I sin (cid:229)rsrapport f(cid:246)r 1995 rapporterade revisionsr(cid:228)tten om 77. (cid:229)tg(cid:228)rder som de tyska och belgiska myndigheterna vidtagit f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa epidemin av klassisk svinpest 1993(cid:150)1995. Revisionsr(cid:228)t- ten framf(cid:246)rde fyra huvudsakliga rekommendationer (se punkterna 28(cid:150)31) som (cid:228)nnu inte har f(cid:246)ljts helt och h(cid:229)llet. I lagstiftningen b(cid:246)r klart anges (cid:148)de villkor enligt vilka veterin(cid:228)ra 78. (cid:229)tg(cid:228)rder och undantags(cid:229)tg(cid:228)rder kan genomf(cid:246)ras. (cid:148) ˜ven om kommis- sionen under tiden har klargjort sin st(cid:229)ndpunkt att vissa katego- rier av utgifter inte (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigade, framh(cid:228)rdar vissa medlems- stater i sina krav p(cid:229) ers(cid:228)ttning (se punkterna 42, 50 och 63(cid:150)66). 79. (cid:148)Kommissionen borde [. ] ocks(cid:229) granska om det (cid:228)r l(cid:228)mpligt att olika st(cid:246)dniv(cid:229)er anv(cid:228)nds f(cid:246)r de tv(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rderna(cid:148). Marknadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)rder har finansierats till 70 procent och veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder till 50 procent. Med h(cid:228)nsyn till orsakssambandet mellan veterin(cid:228)ra och marknadsst(cid:246)djande (cid:229)tg(cid:228)rder och de sv(cid:229)righeter som klassificeringen av vissa (cid:229)tg(cid:228)rder inneburit skulle det vara l(cid:228)mpligare att inf(cid:246)ra en gemensam samfinansieringsgrad p(cid:229) 50 procent. Detta skulle inneb(cid:228)ra att det inte fanns n(cid:229)gra incitament att (cid:148)omklassificera(cid:148) (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:229) ekonomiska f(cid:246)rdelar. 80. (cid:148)¯tg(cid:228)rder m(cid:229)ste vidtas f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att det ers(cid:228)ttningsbelopp som medlemsstaterna betalar till producenterna ber(cid:228)knas med anv(cid:228)nd- ning av mer exakta och enhetliga metoder(cid:148). Niv(cid:229)n p(cid:229) det st(cid:246)d som betalats ut inom ramen f(cid:246)r veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder speglar den omd(cid:246)- mesf(cid:246)rm(cid:229)ga som medlemsstaterna tillerk(cid:228)nner v(cid:228)rderarna. Det finns stora skillnader i st(cid:246)dniv(cid:229)er (marknadsst(cid:246)djande och vete- rin(cid:228)ra) b(cid:229)de mellan och inom medlemsstaterna. Denna situation f(cid:246)rv(cid:228)rras av att man till(cid:228)mpar v(cid:228)gning av blandade partier, st(cid:246)der sig p(cid:229) viktuppskattningar, och anv(cid:228)nder varierande viktkategorier (se punkterna 53(cid:150)58). Ers(cid:228)ttningen f(cid:246)r gyltor (se punkt 61) och suggor har varierat stort och ledde i Nederl(cid:228)nderna till en situa- tion d(cid:228)r ers(cid:228)ttningen f(cid:246)r suggor motsvarade ett t(cid:228)nkt antal sm(cid:229)- grisar (se punkt 53). Det kan visserligen vara godtagbart att ers(cid:228)tt- ningsniv(cid:229)erna varierar mellan medlemsstaterna f(cid:246)r att spegla nationella marknadspriser, men det (cid:228)r inte logiskt att niv(cid:229)erna f(cid:246)r veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder i vissa fall var h(cid:246)gre (cid:228)n f(cid:246)r marknadsst(cid:246)djande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r samma typ av djurvikt medan f(cid:246)rh(cid:229)llandet i andra fall var det motsatta (se punkt 62). 81. Kommissionen b(cid:246)r f(cid:246)rel(cid:228)gga r(cid:229)det en (cid:246)versyn av g(cid:228)llande best(cid:228)m- melser. Den b(cid:246)r unders(cid:246)ka i hur stor utstr(cid:228)ckning producenter som bedriver intensiv svinuppf(cid:246)dning borde bidra till (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r bek(cid:228)mpning av klassisk svinpest; kommissionen har lagt fram en rapport om situationen p(cid:229) marknaden f(cid:246)r grisk(cid:246)tt (3) som (1) EGT L 208, 2. 8. 1997, s. 25. (2) Kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 1688/97 av den 29 augusti 1997 (EGT L 239, 30. 8. 1997, s. 1). (3) Rapport om situationen p(cid:229) marknaden f(cid:246)r grisk(cid:246)tt i Europeiska unio- nen inf(cid:246)r en eventuell (cid:228)ndring av struktur(cid:229)tg(cid:228)rderna inom denna sek- tor, KOM(1998) 434 slutlig, 27. 7. 1998. C 85/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 fr(cid:228)mst behandlade strukturella st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder. I rapporten konsta- teras att milj(cid:246)kostnaden i system f(cid:246)r intensiv grisk(cid:246)ttsproduktion inte tas med i ber(cid:228)kningen. Detta g(cid:228)ller (cid:228)ven kostnaderna f(cid:246)r bek(cid:228)mpning av sjukdomar som klassisk svinpest men man n(cid:228)m- ner inte m(cid:246)jligheten att l(cid:229)ta producenterna st(cid:229) f(cid:246)r en del av dessa kostnader. De nederl(cid:228)ndska myndigheterna har dock vidtagit (cid:229)tg(cid:228)r- der i denna riktning genom att de inf(cid:246)rt en avgift (se punkt 7). SLUTSATS 82. Den kostnads-nyttoanalys som tj(cid:228)nade som ekonomisk moti- vering till policyn att inte vaccinera b(cid:246)r bed(cid:246)mas p(cid:229) nytt mot bakgrund av den mycket h(cid:246)ga kostnaden f(cid:246)r utbrottet av klassisk svinpest under 1997(cid:150)1998 och en eventuell anv(cid:228)ndning av sp(cid:229)r- vaccin (se punkterna 16(cid:150)19). 83. EU:s system f(cid:246)r anm(cid:228)lan av djurf(cid:246)rflyttningar tillhandah(cid:246)ll inte den mycket viktiga information som var n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r bek(cid:228)mpningen av sjukdomens spridning (se punkt 24). I Spanien uppt(cid:228)cktes inte utbrottet av klassisk svinpest till en b(cid:246)rjan, vilket innebar att sjukdomen kunde spridas (se punkt 44). Vissa personer/f(cid:246)retag i Tyskland, Spanien och Belgien kan ocks(cid:229) ha bidragit till sjukdomens spridning (se punkt 45). Det faktum att man inte ins(cid:229)g att s(cid:228)desv(cid:228)tska fungerade som vektor f(cid:246)r klassisk svinpest f(cid:246)rv(cid:228)rrade en redan allvarlig situation i Nederl(cid:228)nderna och fick (cid:229)terverkningar i Belgien (se punkt 52), och beslutet att upph(cid:246)ra med f(cid:246)rebyggande rensning i Nederl(cid:228)nderna f(cid:246)rsv(cid:229)rade problemet att kontrollera sjukdomen (se punkt 48). 84. Anv(cid:228)ndningen av svinkroppar f(cid:246)r tillverkning av k(cid:246)ttkon- server f(cid:246)r export kr(cid:228)ver en omfattande administrativ kontroll. En tredjedel av de slaktsvin som k(cid:246)pts upp inom ramen f(cid:246)r mark- nadsst(cid:246)det i Tyskland anv(cid:228)ndes till detta, men 20 procent av slut- produkten finns kvar i lager, och det finns inga utsikter om avs(cid:228)tt- ning p(cid:229) kort sikt (se punkt 71(cid:150)73). S(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder skapar mer problem (cid:228)n de l(cid:246)ser, och b(cid:246)r inte till(cid:229)tas i framtiden. P(cid:229) samma s(cid:228)tt har inseminationsf(cid:246)rbudet visat sig sv(cid:229)rt att kontrollera; ett stort antal bidragsans(cid:246)kningar visade sig avse (cid:229)tg(cid:228)rder som inte var st(cid:246)dber(cid:228)ttigade (se punkt 76). 85. Sedan epidemin 1993(cid:150)1995 har endast sm(cid:229) framsteg gjorts i utvecklingen av en s(cid:228)rskild strategi f(cid:246)r att klara kommande utbrott av sjukdomen. Samtidigt har gemenskapen tvingats han- tera den hittills v(cid:228)rsta epidemin av klassisk svinpest. Betoningen av andra (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) veterin(cid:228)romr(cid:229)det (uppr(cid:228)ttandet av den inre marknaden och BSE) innebar att beredskapsplanerna f(cid:246)r klassisk svinpest inte prioriterades s(cid:229) h(cid:246)gt som epidemin 1997(cid:150)1998 visade att de f(cid:246)rtj(cid:228)nade. Revisionsr(cid:228)tten uppmanar kommissio- nen att avs(cid:228)tta n(cid:246)dv(cid:228)ndiga resurser f(cid:246)r att s(cid:229) fort som m(cid:246)jligt fullf(cid:246)lja (cid:246)versynen av gemenskapens lagstiftning och politik p(cid:229) detta omr(cid:229)de. Medlemsstaterna m(cid:229)ste ocks(cid:229) ta sitt ansvar f(cid:246)r att gemenskapens lagstiftning till(cid:228)mpas p(cid:229) ett (cid:228)ndam(cid:229)lsenligt s(cid:228)tt f(cid:246)r att minska risken f(cid:246)r framtida utbrott av klassisk svinpest som orsakar s(cid:229) stora epidemier. Denna rapport har antagits av revisionsr(cid:228)tten i Luxemburg vid dess sammantr(cid:228)de den 13 januari 2000. F(cid:246)r revisionsr(cid:228)tten Jan O. KARLSSON Ordf(cid:246)rande 23. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 85/21 KOMMISSIONENS SVAR SAMMANFATTNING ˜ven om kommissionen ocks(cid:229) tycker att det finns utrymme f(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttringar och att vissa (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)rsenats p(cid:229) grund av mer br(cid:229)dskande (cid:228)renden med h(cid:246)gre prioritet, anser den att revisionsr(cid:228)tten inte f(cid:228)ster tillr(cid:228)ckligt stor vikt vid de framsteg som faktiskt gjorts fram till dags dato. ˜ven om gemenskapen inte varit helt fri fr(cid:229)n klassisk svinpest visar erfarenheten att de senaste utbrotten har samband med att sjukdomen fortfarande finns kvar i vildsvinsstammen och att det (cid:228)r s(cid:228)rskilt sv(cid:229)rt att utrota sjukdomen bland dessa djur, vilket (cid:228)ven framg(cid:229)r av den vetenskapliga kommittØns senaste rapport. Systemet f(cid:246)r anm(cid:228)lan av djurf(cid:246)rflyttningar (Animo) kan utan tvekan f(cid:246)rb(cid:228)ttras, och kommissionen kommer att se till att revisionsr(cid:228)ttens iakttagelser beaktas n(cid:228)r systemets framtid ses (cid:246)ver. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande g(cid:228)ller det f(cid:246)rst och fr(cid:228)mst att se till att Animo-systemet forts(cid:228)tter att fungera efter den 1 januari 2000. En stor del av den kritik som revisionsr(cid:228)tten riktar mot Animo-systemet kan emellertid snarare tillskrivas nationella tj(cid:228)nstem(cid:228)ns bruk av systemet (cid:228)n brister i sj(cid:228)lva systemet. Viss kritik avser inte ens Animo utan brister i medlemsstaternas admi- nistrativa f(cid:246)rfaranden. Man b(cid:246)r komma ih(cid:229)g att Animo huvudsakligen (cid:228)r ett f(cid:246)rs(cid:246)k till samarbete mellan med- lemsstaterna och att kommissionen fr(cid:228)mst fungerar som hj(cid:228)lpande hand och inte i f(cid:246)rsta hand sk(cid:246)ter systemet. Kommissionen h(cid:229)ller med om att den politik som f(cid:246)rs att inte vaccinera b(cid:246)r ses (cid:246)ver n(cid:228)r mark(cid:246)rvaccin blir tillf(cid:246)rlitliga och tillg(cid:228)ngliga. F(cid:246)rs(cid:246)k med dessa vaccin som gjorts tidigare i (cid:229)r visar emellertid att deras utveck- ling (cid:228)nnu inte n(cid:229)tt s(cid:229) l(cid:229)ngt att de kan anv(cid:228)ndas, och det ber(cid:228)knas ta flera (cid:229)r innan de kan bli ett realistiskt alternativ. Kommissionen finansierar f(cid:246)r n(cid:228)rvarande ett forskningsprojekt som syftar till att g(cid:246)ra en kostnads-/int(cid:228)ktsanalys av alternativa metoder f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa klassisk svinpest, bland annat eventuell anv(cid:228)ndning av mark(cid:246)rvaccin i framtiden. Under tiden (cid:228)r det synnerligen viktigt f(cid:246)r den internationella handeln att politiken om att inte vac- cinera beh(cid:229)lls. Som revisionsr(cid:228)tten mycket riktigt p(cid:229)pekar har kommissionens kontroller i medlemsstaterna resulterat i att ers(cid:228)ttningar f(cid:246)r nationella utgifter f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa utbrott av klassisk svinpest har minskats eller att ans(cid:246)kningar avslagits. Arbetet p(cid:229) detta omr(cid:229)de forts(cid:228)tter. Revisionsr(cid:228)tten deltog 1998 i kommissionens kontroller i en medlemsstat och de tv(cid:229) institutionerna (cid:228)r eniga om att de d(cid:229) kontrollerade utgifterna var st(cid:246)dber(cid:228)ttigande. Det var kommissionen som inf(cid:246)rde begreppet gemenskapstak och nationella tak f(cid:246)r antalet djur som ber(cid:228)t- tigar till marknadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)rder genom att anv(cid:228)nda sina f(cid:246)rvaltningsbefogenheter under utbrot- tet av klassisk svinpest 1993(cid:150)1994. Det (cid:228)r fullt normalt att taken (cid:228)ndras eftersom ingen i b(cid:246)rjan vet hur m(cid:229)nga djur som kommer att drabbas av sjukdomen. Dessa beslut fattas av F(cid:246)rvaltningskommittØn f(cid:246)r grisk(cid:246)tt d(cid:228)r kommissionens f(cid:246)retr(cid:228)dare sitter som ordf(cid:246)rande. Best(cid:228)mmelserna antas efter det att kommissionen och de ber(cid:246)rda medlemsstaterna f(cid:229)tt l(cid:228)mna sina synpunkter, b(cid:229)de under f(cid:246)rberedelserna och under sj(cid:228)lva m(cid:246)tena. Huvudansvaret f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra dessa beslut ligger emellertid hos medlemsstaterna. Kommissionen kommer att f(cid:246)resl(cid:229) att samfinansieringen av marknadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)rder i framtiden ligger p(cid:229) samma niv(cid:229) som f(cid:246)r veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder. Detta f(cid:246)r att undvika de sv(cid:229)righeter som revisionsr(cid:228)tten beskriver. Kommissionen p(cid:229)minner dock om att marknadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)rder under m(cid:229)nga (cid:229)r finan- sierades till hundra procent och att det var p(cid:229) kommissionens initiativ som samfinansiering gradvis inf(cid:246)rdes. C 85/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 Kommissionen h(cid:229)ller med om att producenterna b(cid:246)r ha st(cid:246)rre ansvar f(cid:246)r de finansiella aspekterna av utrot- ningen av djursjukdomar, t. ex. genom n(cid:229)gon slags f(cid:246)rs(cid:228)kring. Eftersom denna fr(cid:229)ga faller under varje med- lemsstats beh(cid:246)righet, har kommissionen f(cid:246)r avsikt att, i samband med (cid:246)versynen av gemenskapens lagstiftning p(cid:229) detta omr(cid:229)de, utv(cid:228)rdera m(cid:246)jligheten av att hj(cid:228)lpa medlemsstaterna att inf(cid:246)ra s(cid:229)dana system. Kommissionen erk(cid:228)nner att arbetet med att se till att medlemsstaterna l(cid:228)mnar in beredskapsplaner f(cid:246)r att hantera klassisk svinpest har tagit l(cid:228)ngre tid (cid:228)n ber(cid:228)knat. Det finns flera sk(cid:228)l till detta. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta togs kom- missionens personalresurser i anspr(cid:229)k f(cid:246)r att inf(cid:246)ra den gemensamma marknaden, samtidigt som man var tvungen att hantera BSE-krisen, vilket betydde att detta arbete var tvunget att prioriteras. Eftersom det redan fanns detaljerade planer f(cid:246)r utbrott av mul- och kl(cid:246)vsjuka, som (cid:228)ven kunde anv(cid:228)ndas f(cid:246)r klassisk svinpest, bed(cid:246)mde man att man kunde v(cid:228)nta n(cid:229)got med att utarbeta s(cid:228)rskilda planer f(cid:246)r klassisk svinpest. Tyv(cid:228)rr visade de d(cid:228)rp(cid:229) f(cid:246)ljande utbrotten att medlemsstaternas veterin(cid:228)rmyndigheter (som i alla h(cid:228)ndelser har huvudansva- ret f(cid:246)r sjukdomsbek(cid:228)mpning i och med att de kan ta h(cid:228)nsyn till det lokala epidemiologiska l(cid:228)get vid sjuk- domsbek(cid:228)mpning) hade underskattat svinpestvirusets virulens och smittsamhet, och de var inte s(cid:229) v(cid:228)l f(cid:246)rbe- redda som de borde ha varit. Kommissionens veterin(cid:228)ravdelning har sedan dess omstrukturerats och ut(cid:246)kats, b(cid:229)de n(cid:228)r det g(cid:228)ller lagstiftning och kontroller, vilket gjort det m(cid:246)jligt att p(cid:229)skynda arbetet med att anta beredskapsplaner f(cid:246)r klassisk svinpest och ta h(cid:228)nsyn till de problem som uppst(cid:229)tt i samband med utrotningen av denna sjukdom. Kommissionens kontor f(cid:246)r livsmedels- och veterin(cid:228)rfr(cid:229)gor i Dublin h(cid:229)ller f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229) att avl(cid:228)gga ett antal kontrollbes(cid:246)k f(cid:246)r att bed(cid:246)ma hur effektiva medlemsstaternas beredskapsplaner (cid:228)r. Kommissionen h(cid:229)ller med revisionsr(cid:228)tten om att 1997(cid:150)1998 (cid:229)rs epidemi av klassisk svinpest har p(cid:229)visat beho- vet av att se (cid:246)ver vissa aspekter av den nuvarande lagstiftningen p(cid:229) detta omr(cid:229)de och dess genomf(cid:246)rande, (cid:228)ven om det har visats sig att klassisk svinpest kan bek(cid:228)mpas och utrotas p(cid:229) ett bra s(cid:228)tt om den nuvarande lag- stiftningen till(cid:228)mpas p(cid:229) r(cid:228)tt s(cid:228)tt. Mot bakgrund av erfarenheter och nya vetenskapliga r(cid:246)n kommer kommis- sionen emellertid att inom de n(cid:228)rmaste m(cid:229)naderna l(cid:228)gga fram ett f(cid:246)rslag om att se (cid:246)ver detta direktiv. INLEDNING Marknadens huvudsakliga k(cid:228)nnetecken f(cid:246)rts i alla omr(cid:229)den i gemenskapen som identifierats som h(cid:246)g- riskomr(cid:229)de med avseende p(cid:229) klassisk svinpest enligt r(cid:229)dets direk- tiv 80/217/EEG och r(cid:229)dets beslut 90/424/EEG. 1(cid:150)7. Kommissionen tycker i princip att revisionsr(cid:228)ttens beskriv- ning av marknadens karakt(cid:228)r st(cid:228)mmer. N(cid:228)r det g(cid:228)ller svinuppf(cid:246)dning b(cid:246)r det p(cid:229)pekas att avsaknaden av direkta st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder och direkt inkomstst(cid:246)d f(cid:246)r svinproducenter inom den gemensamma jordbrukspolitiken har bidragit till att produktionen specialiserats och koncentrerats. Producenterna har tvingats g(cid:246)ra stora besparingar f(cid:246)r att f(cid:246)rs(cid:246)rja sig och beh(cid:229)lla sin konkurrenskraft. KOMMISSIONENS F(cid:214)RVALTNING Utrotnings- och (cid:246)vervakningsprogram Utrotningsplaner har inf(cid:246)rts i alla omr(cid:229)den i Tyskland, Frankrike och Italien d(cid:228)r klassisk svinpest (cid:228)r endemisk i vildsvinsstammen. Ett (cid:246)vervakningsprogram genomf(cid:246)rs ocks(cid:229) f(cid:246)r tamsvinsanl(cid:228)gg- ningar i Tyskland, s(cid:228)rskilt i omr(cid:229)den som betraktas som h(cid:246)grisk- omr(cid:229)den med avseende p(cid:229) klassisk svinpest. Svinpestviruset finns inte i endemisk form i (cid:246)vriga gemenskapen. Vid ett utbrott skall beredskapsplanerna (se nedan) se till att l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder vidtas i enlighet med lagstiftningen och att sjukdomen snabbt utrotas. Under de senaste tjugo (cid:229)ren har kommissionen f(cid:246)rs(cid:246)kt se till att officiellt utvalda laboratorier kan diagnostisera klassisk svinpest p(cid:229) ett l(cid:228)mpligt och enhetligt s(cid:228)tt i alla medlemsstater. Dessutom har forskningsprojekt finansierats vilka lett till att det utvecklats molekul(cid:228)rbiologiska metoder f(cid:246)r att snabbt urskilja olika stam- mar av klassiskt svinpestvirus. Epidemiologerna har d(cid:228)rigenom ytterligare ett viktigt hj(cid:228)lpmedel f(cid:246)r att sp(cid:229)ra sjukdomsutbrott. 13. Gemenskapsinitiativ som syftar till att b(cid:228)ttre f(cid:246)rebygga, bek(cid:228)mpa eller utrota klassisk svinpest har under senare (cid:229)r genom- Kommissionen (cid:228)r v(cid:228)l medveten om problemen i samband med f(cid:246)rekomsten av klassisk svinpest i vissa central- och (cid:246)steuropeiska l(cid:228)nder och den framtida utvidgningen av gemenskapen. Ett antal 23. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 85/23 Utbrott av klassisk svinpest i Europeiska unionen januari 1997- oktober 1999 (situationen per den 25 oktober 1999) t t o r b t u l a t n A 140 120 100 80 60 40 20 0 J F M A M J J A S O N D J F M A M J J A S O N D J F M A M J J A S O Månader insatser som st(cid:246)ds av kommissionen genom Phare-programmet f(cid:246)r veterin(cid:228)ra diagnostik- och bek(cid:228)mpningsprogram i flera l(cid:228)nder (cid:228)r inriktade p(cid:229) att b(cid:228)ttre f(cid:246)rebygga och bek(cid:228)mpa klassisk svin- pest. Insatserna omfattar f(cid:246)ljande: (cid:151) Utbildning av forskare, officiella veterin(cid:228)rer och veterin(cid:228)rer ute p(cid:229) f(cid:228)ltet i diagnostik och gr(cid:228)nskontroll. (cid:151) Laboratorieutrustning och inf(cid:246)rande av gemensamma labo- ratoriemetoder. (cid:151) Utarbetande av beredskapsplaner. Efter epidemin 1997(cid:150)1998 (senaste utbrottet var i juli 1998 i Spa- nien), har sjukdomsutbrotten i gemenskapen kraftigt minskat (se tabell). ˜ven om sjukdomens exakta ursprung inte har klargjorts till fullo i vissa fall, tyder den epidemiologiska unders(cid:246)kning som genomf(cid:246)rdes efter de senaste utbrotten p(cid:229) att det finns en direkt eller indirekt koppling till ih(cid:229)llande klassisk svinpest hos vildsvin. Tyv(cid:228)rr (cid:228)r det mycket sv(cid:229)rt att utrota klassisk svinpest hos vildsvin, vilket ocks(cid:229) framg(cid:229)r av den vetenskapliga kommittØns rapport fr(cid:229)n den 10 augusti 1999 (1). Beredskapsplaner Utrotningsplaner f(cid:246)r mul- och kl(cid:246)vsjuka godk(cid:228)ndes av kommis- sionen 1993 och 1995 (2). Best(cid:228)mmelserna i dessa g(cid:228)ller i stor utstr(cid:228)ckning (cid:228)ven klassisk svinpest eftersom de r(cid:246)r de resurser som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att hantera sjukdomsutbrott, och de personer som (cid:228)r inblandade i utrotnings(cid:229)tg(cid:228)rderna (cid:228)r i stort sett desamma, dvs. jordbrukare, grisk(cid:246)ttsindustrin, veterin(cid:228)rer etc. Eftersom beredskapsplanerna var desamma som de f(cid:246)r mul- och kl(cid:246)vsjuka ans(cid:229)g kommissionen att de tillg(cid:228)ngliga personalresur- serna fr(cid:228)mst skulle tilldelas verksamhet f(cid:246)r att uppr(cid:228)tta en fri inre marknad (3), och f(cid:246)r att hantera BSE-krisen. Kommissionens vete- rin(cid:228)ravdelning har sedan dess omstrukturerats och utvidgats, b(cid:229)de n(cid:228)r det g(cid:228)ller lagstiftning och kontroll, vilket gjort det m(cid:246)jligt att (cid:246)ka verksamheten i samband med godk(cid:228)nnandet av beredskaps- planerna f(cid:246)r klassisk svinpest och d(cid:228)rvid ta h(cid:228)nsyn till senare pro- blem i samband med utrotningen av denna sjukdom. Detta arbete var dock mer tidskr(cid:228)vande (cid:228)n ber(cid:228)knat eftersom vissa medlems- stater var f(cid:246)rsenade med att l(cid:228)mna in sina planer eller eventuella (cid:228)ndringar i dessa. Kommissionens beh(cid:246)riga organ (kontoret f(cid:246)r livsmedels- och veterin(cid:228)rfr(cid:229)gor i Dublin) har genomf(cid:246)rt och planerar att genom- f(cid:246)ra ett antal kontrollbes(cid:246)k f(cid:246)r att bed(cid:246)ma hur effektiva med- lemsstaternas beredskapsplaner faktiskt (cid:228)r, antingen vid ett s(cid:228)r- skilt bes(cid:246)k eller som en del av ett bes(cid:246)k f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa sjukdomsspridning. 14(cid:150)15. Likheten mellan de bek(cid:228)mpnings- och utrotnings(cid:229)tg(cid:228)r- der som till(cid:228)mpas vid mul- och kl(cid:246)vsjuka och vid klassisk svin- pest (cid:229)terspeglas i gemenskapslagstiftningen. Vid uppr(cid:228)ttandet av beredskapsplaner f(cid:246)r klassisk svinpest skall enligt artikel 14b i r(cid:229)dets direktiv 80/217/EEG i till(cid:228)mpliga delar de kriterier g(cid:228)lla som skall till(cid:228)mpas vid uppr(cid:228)ttandet av beredskapsplaner f(cid:246)r bek(cid:228)mpning av mul- och kl(cid:246)vsjuka. (1) Dokument XXIV/B3/R09/1999 finns p(cid:229) Internet p(cid:229) f(cid:246)ljande adress: http: //europa. eu. int/comm/dg24/health/sc/scah/out24_en. pdf Kommissionen har vid ett flertal tillf(cid:228)llen vid veterin(cid:228)rkommit- tØns m(cid:246)ten p(cid:229)mint medlemsstaterna om att de m(cid:229)ste testa de nationella planerna f(cid:246)r att hantera utbrott av djursjukdomar. (2) Kommissionens beslut 93/455/EEG och 95/194/EEG. (3) I b(cid:246)rjan av 1990-talet arbetade kommissionen och r(cid:229)det mycket med best(cid:228)mmelserna p(cid:229) veterin(cid:228)romr(cid:229)det f(cid:246)r att kunna uppr(cid:228)tta en fri inre marknad. Detta innebar att cirka 90 direktiv antogs. Kommis- sionen samordnade ocks(cid:229) medlemsstaternas arbete med att genom- f(cid:246)ra denna lagstiftning. C 85/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 Dessutom kommer Animo-systemets funktion ytterligare att kon- trolleras liksom hur medlemsstaterna genomf(cid:246)r den g(cid:228)llande lag- stiftningen. Anm(cid:228)lan av djurf(cid:246)rflyttningar Vaccination 16(cid:150)18. Gemenskapens beslut att inte vaccinera mot klassisk svinpest (cid:228)r baserat p(cid:229) att utrota bes(cid:228)ttningar som smittats med klassisk svinpest. Det (cid:228)r dock m(cid:246)jligt att i n(cid:246)dfall anv(cid:228)nda vaccin (cid:228)ven om str(cid:228)nga handelsrestriktioner m(cid:229)ste inf(cid:246)ras i de omr(cid:229)den d(cid:228)r konventionellt vaccin anv(cid:228)nds. Detta beror p(cid:229) att det (cid:228)r om(cid:246)j- ligt att skilja mellan vaccinerade och smittade djur. Detta problem skulle kanske kunna l(cid:246)sas om det fanns ett mark(cid:246)rvaccin (och till- f(cid:246)rlitliga laboratorietester f(cid:246)r att sp(cid:229)ra vaccinerade och sedan smittade djur). Som en f(cid:246)ljd av vetenskapliga kommittØns r(cid:229)d finansierade kom- missionen ett omfattande laboratorieexperiment med potentiell anv(cid:228)ndning av mark(cid:246)rvaccin vilket utf(cid:246)rdes i (cid:229)tta laboratorier i sju olika medlemsstater under ledning av gemenskapens referens- laboratorium f(cid:246)r klassisk svinpest. Experimentet avslutades i juni 1999. Resultaten visade att mar- k(cid:246)rvaccin skulle minska smittspridningen i en bes(cid:228)ttning och d(cid:228)r- med ocks(cid:229) minska risken f(cid:246)r sjukdomsspridning till andra anl(cid:228)gg- ningar, men att det inte skulle hindra transplacental (cid:246)verf(cid:246)ring av virus till vaccinerade dr(cid:228)ktiga suggor. Dessutom (cid:228)r de test som anv(cid:228)nds f(cid:246)r att skilja mellan vaccinerade och smittade djur inte l(cid:228)mpliga att anv(cid:228)nda p(cid:229) enskilda djur och de (cid:228)r mindre k(cid:228)nsliga och specifika (cid:228)n befintliga konventionella test. Kommissionen och medlemsstaterna kommer att beakta resulta- ten av detta experiment i samband med (cid:246)versynen av r(cid:229)dets direk- tiv 80/217/EEG (se punkt 84). 19. Bland de uppf(cid:246)ljnings(cid:229)tg(cid:228)rder till 1994 (cid:229)rs workshop som avses i svaret p(cid:229) punkt 35 kan n(cid:228)mnas kommissionens utarbe- tande och finansiering av (cid:151) en studie om klassisk svinpests epidemiologi i djurt(cid:228)ta omr(cid:229)- den i Belgien och Tyskland (utbrott 1993 och 1995), (cid:151) forskningsprojektet FAIR5-CT-3566 (cid:148)Utveckling av f(cid:246)rebyg- gande metoder och bek(cid:228)mpningsmetoder f(cid:246)r att hantera djur- h(cid:228)lsoproblem och d(cid:228)rmed sammanh(cid:228)ngande problem i djur- t(cid:228)ta omr(cid:229)den i gemenskapen(cid:148) som inleddes i mitten av 1998. I detta projekt g(cid:246)rs en kostnads-/int(cid:228)ktsanalys av alternativa bek(cid:228)mpningsmetoder f(cid:246)r klassisk svinpest, inbegripet even- tuell anv(cid:228)ndning av mark(cid:246)rvaccin. Detta projekt samordnas av Landbouwuniversiteit i Wageningen (Nederl(cid:228)nderna). 24. Kommissionen har hela tiden ansvarat f(cid:246)r utformningen av Animo-systemet och har f(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l fattat alla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga beslut. F(cid:246)r att ett s(cid:229)dant n(cid:228)tverk skall kunna fungera p(cid:229) europeisk niv(cid:229) kr(cid:228)vs ett gemensamt datacenter som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att skicka meddelanden antingen direkt mellan systemets enheter eller via mellanliggande nationella datacentra. F(cid:246)retaget Eurokom uts(cid:229)gs efter ett anbudsf(cid:246)rfarande till gemensamt datacentrum f(cid:246)r dato- riserade system (se beslut 91/638/EEG och 92/373/EEG). Reglerna f(cid:246)r samarbetet mellan datacentrumet och medlemsstaterna har bland annat fastst(cid:228)llts genom kommissionens beslut (beslut 92/486/EEG i (cid:228)ndrad lydelse). Datacentrumet skall s(cid:229)ledes leve- rera tj(cid:228)nster till medlemsstaterna, som st(cid:229)r f(cid:246)r finansieringen. Animo-systemet utv(cid:228)rderades vid det seminarium som h(cid:246)lls i Portugal den 26(cid:150)29 oktober 1997. Vid detta seminarium togs h(cid:228)nsyn till den studie som f(cid:246)retaget Alcatel genomf(cid:246)rt (analysis and assessment of the current ANIMO network and system archi- tecture). ˜nnu en g(cid:229)ng p(cid:229)visades behovet av ett gemensamt tek- niskt centrum. Ett s(cid:229)dant centrum skall inte f(cid:246)rvalta systemet utan se till att de meddelanden som (cid:246)verf(cid:246)rs till centrumet skickas vidare. 26. Det finns flera interna orsaker till varf(cid:246)r Animo-systemet inte fungerade under en viss period i Spanien. Denna fr(cid:229)ga har diskuterats b(cid:229)de i expertgruppen och i St(cid:228)ndiga veterin(cid:228)rkommit- tØn. Fr(cid:229)n och med den 1 november 1996 kunde det spanska data- centrumet inte l(cid:228)ngre garantera mottagningen av meddelanden fr(cid:229)n andra medlemsstater. Det b(cid:246)r dessutom p(cid:229)pekas att Nederl(cid:228)nderna till de spanska myn- digheterna har l(cid:228)mnat kopior p(cid:229) alla meddelande om leveranser av svin. De spanska myndigheterna hade tillg(cid:229)ng till dessa kopior fr(cid:229)n och med den 10 februari 1997. Samma sak g(cid:228)ller f(cid:246)r Italien d(cid:228)r tv(cid:229) leveranser med smittade sm(cid:229)- grisar fr(cid:229)n Nederl(cid:228)nderna sp(cid:229)rades och d(cid:228)r klassisk svinpest snabbt kunde utrotas utan att smittan spreds ytterligare. D(cid:228)rf(cid:246)r kan de spanska myndigheternas p(cid:229)st(cid:229)ende att Animo-systemets brister har orsakat spridningen av klassisk svinpest anses vara n(cid:229)got tvi- velaktigt. Sedan april 1997 har f(cid:246)rvaltningen av Animo-systemet i Spanien sk(cid:246)tts av f(cid:246)retaget Tragsatec. Under en (cid:246)verg(cid:229)ngsperiod (april 1997- januari 1998) har f(cid:246)retaget tagit emot meddelanden fr(cid:229)n datacentrumet via e-post och d(cid:228)refter vidarebefordrat dem till olika ber(cid:246)rda myndigheter. 27(cid:150)29. Kommissionen anser att den nuvarande situationen kan f(cid:246)rb(cid:228)ttras. F(cid:246)rb(cid:228)ttringen kommer troligtvis snarast att ske genom att anv(cid:228)ndarna involveras i h(cid:246)gre grad och inte genom att syste- met g(cid:246)rs om. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande skall kommissionen fr(cid:228)mst se till att systemet ocks(cid:229) fungerar efter den 1 januari 2000. Det g(cid:228)ller att l(cid:246)sa de 23. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 85/25 problem som alla datasystem st(cid:229)r inf(cid:246)r n(cid:228)r det g(cid:228)ller mjukvara och h(cid:229)rdvara. D(cid:228)refter kommer kommissionen att beakta revi- sionsr(cid:228)ttens iakttagelser och g(cid:246)ra systemet mer p(cid:229)litligt i enlighet med slutsatserna fr(cid:229)n ovan n(cid:228)mnda seminarier och med h(cid:228)nsyn till de tidsfrister som fastst(cid:228)lls i det nuvarande systemet. 35. Kommissionen delar revisionsr(cid:228)ttens uppfattning att svin- pestepidemin 1997(cid:150)1998 har p(cid:229)visat behovet av att se (cid:246)ver n(cid:229)gra av de nu g(cid:228)llande best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r denna sjukdom och genom- f(cid:246)randet av dem, (cid:228)ven om det har visat sig att klassisk svinpest kan kontrolleras och utrotas (cid:228)ven i omr(cid:229)den med h(cid:246)g djurt(cid:228)thet om de g(cid:228)llande best(cid:228)mmelserna anv(cid:228)nds p(cid:229) r(cid:228)tt s(cid:228)tt. Marknadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)rder 31. Taket f(cid:246)r antalet st(cid:246)dber(cid:228)ttigande djur inf(cid:246)rdes f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen under epidemin 1993(cid:150)1994. F(cid:246)r att kunna samfinansiera de marknadsst(cid:246)djande (cid:229)tg(cid:228)rderna inf(cid:246)rdes taket b(cid:229)de f(cid:246)r gemen- skapens bidrag och nationella bidrag. Senare f(cid:246)ljde samfinansie- ringssystemet regeln (cid:148)70 % (cid:150) 30 %(cid:148), men principen med ett tak beh(cid:246)lls. Taket ber(cid:228)knades av medlemsstaterna och anpassades med j(cid:228)mna mellanrum i takt med sjukdomsutvecklingen. Taken kan endast betraktas som riktlinjer f(cid:246)r ber(cid:228)kningen av (cid:229)tg(cid:228)rdens ekonomiska aspekter. De skall anpassas med j(cid:228)mna mellanrum f(cid:246)r att ta h(cid:228)nsyn till sjukdomsutvecklingen och det (cid:228)r fullst(cid:228)ndigt om(cid:246)jligt att fastst(cid:228)lla ett exakt antal st(cid:246)dber(cid:228)ttigande djur p(cid:229) f(cid:246)rhand. Best(cid:228)mmelserna (cid:228)r emellertid i viss grad flexibla s(cid:229) att myndig- heterna vid sjukdomsbek(cid:228)mpningen kan ta h(cid:228)nsyn till den lokala epidemiologiska situationen. Det (cid:228)r upp till medlemsstaterna att anv(cid:228)nda denna flexibilitet p(cid:229) r(cid:228)tt s(cid:228)tt och om n(cid:246)dv(cid:228)ndigt inf(cid:246)ra ytterligare (cid:229)tg(cid:228)rder som kan str(cid:228)cka sig l(cid:228)ngre (cid:228)n gemenskapsdi- rektivens minimikrav, n(cid:228)r detta (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att n(cid:229) de m(cid:229)l som fastst(cid:228)lls i artikel 249 i f(cid:246)rdraget. Det st(cid:229)r klart att utrotning av vissa djursjukdomar kan inneb(cid:228)ra andra sv(cid:229)righeter i omr(cid:229)den med h(cid:246)g djurt(cid:228)thet. Problemet har redan tagits upp vid ett flertal tillf(cid:228)llen vid de vetenskapliga m(cid:246)ten som kommissionen arrangerade l(cid:229)ngt f(cid:246)re epidemin 1997. Kommissionen finansierar ytterligare forskning p(cid:229) detta omr(cid:229)de (se punkterna 16(cid:150)19) och fr(cid:229)gan diskuteras (cid:228)ven i samband med den p(cid:229)g(cid:229)ende revisionen av direktiv 80/217/EEG. Resultaten av kommissionens kontroll p(cid:229) platsen har beaktats d(cid:229) st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna utarbetades eller (cid:228)ndrades. Gemenskapsfinansiering Kommissionens kontroller p(cid:229) platsen 34. Det nederl(cid:228)ndska fallet (i mars 1997) var det f(cid:246)rsta d(cid:228)r en t(cid:228)nkbar (cid:246)verf(cid:246)ring av klassisk svinpest via insemination var tvungen att allvarligt beaktas. Fr(cid:229)gan tas inte s(cid:228)rskilt upp i r(cid:229)dets direktiv 80/217/EEG, utan endast i direktiv 90/429/EEG om handel inom gemenskapen med och import av sperma fr(cid:229)n svin. Situationen i s(cid:246)dra delen av Nederl(cid:228)nderna under v(cid:229)ren 1997 var emellertid s(cid:229)dan att man borde ha varit mycket mer f(cid:246)rsiktig med handeln med sperma fr(cid:229)n de omr(cid:229)den som omfattades av restriktioner till (cid:246)vriga delar av landet. Kommissionen (cid:228)r nu fullt medveten om riskerna och har varit mycket uppm(cid:228)rksam p(cid:229) problemet i senare fall vid en kontroll p(cid:229) platsen i Tyskland (slutet av 1998) och vid (cid:246)versynen av direktiv 80/217/EEG (se punkt 84). Vid ett utbrott av klassisk svinpest kan f(cid:228)rdigg(cid:246)dda svin inte s(cid:228)ljas p(cid:229) marknaden p(cid:229) normalt s(cid:228)tt p(cid:229) grund av veterin(cid:228)ra och han- delsm(cid:228)ssiga restriktioner. Det (cid:228)r i detta skede i produktionspro- cessen som marknadsst(cid:246)djande (cid:229)tg(cid:228)rder m(cid:229)ste till(cid:228)mpas f(cid:246)r att uppf(cid:246)darna skall kunna leverera sina g(cid:246)dsvin till myndigheterna. Det finns ingen anledning att k(cid:246)pa in yngre g(cid:246)ddjur eftersom de kan saluf(cid:246)ras p(cid:229) normalt vis om epidemin slutar i tid. 37. Kommissionen vill g(cid:228)rna betona att marknadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)rder under m(cid:229)nga (cid:229)r finansierades till 100 % av gemenskapens budget. Principen om medlemsstaternas delfinan- siering inf(cid:246)rdes gradvis av kommissionen i de tillf(cid:228)lliga f(cid:246)rord- ningarna om tillg(cid:229)ng till marknadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)rder i samband med de tv(cid:229) senaste stora epidemierna (1993(cid:150)1994 och 1997(cid:150)1998). Det f(cid:246)rsta steget var inf(cid:246)randet av begreppen gemen- skapstak och nationella tak f(cid:246)r det antal djur som ber(cid:228)ttigar till st(cid:246)d enligt systemet. Det andra steget var att kommissionen och den ber(cid:246)rda medlemsstaten f(cid:246)rdelade kostnaderna mellan sig i f(cid:246)rh(cid:229)llandet 70 % (cid:150) 30 %. Systemet med delfinansering av marknadsst(cid:246)djande (cid:229)tg(cid:228)rder inf(cid:246)r- des av kommissionen, med hj(cid:228)lp av de f(cid:246)rvaltningsbefogenheter som st(cid:229)r till kommissionens f(cid:246)rfogande, eftersom medlemssta- terna har det st(cid:246)rsta ansvaret n(cid:228)r det g(cid:228)ller att bek(cid:228)mpa klassisk svinpest. Genom att medlemsstaterna gjordes finansiellt ansvariga (cid:246)kade deras medvetenhet om n(cid:246)dv(cid:228)ndigheten av att vidta effek- tiva (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa sjukdomen. Kommissionen kommer att f(cid:246)resl(cid:229) att delfinansieringsniv(cid:229)n f(cid:246)r marknadsst(cid:246)djande (cid:229)tg(cid:228)rder i framtiden ligger p(cid:229) samma niv(cid:229) som f(cid:246)r veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder. Detta f(cid:246)r att undvika de sv(cid:229)righeter som revisionsr(cid:228)tten n(cid:228)mner. N(cid:228)rmare upplysningar om de transaktioner som gjorts inom bud- getpost B2(cid:150)5 1 0 6, d(cid:228)r utgifterna f(cid:246)r klassisk svinpest f(cid:246)rs upp, finns att tillg(cid:229) i kommissionens r(cid:228)kenskaper via Sincom-systemet som revisionsr(cid:228)tten har tillg(cid:229)ng till. C 85/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 41. Eftersom kontrollen av bland annat 1998 (cid:229)rs utgifter, som nyligen anm(cid:228)ldes, inte (cid:228)r avslutad (cid:228)r det (cid:228)nnu inte m(cid:246)jligt att exakt ber(cid:228)kna de spanska utgifter som (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigande. Tro- ligtvis kommer dock en stor del av de utgifter som anm(cid:228)lts inte att godk(cid:228)nnas som st(cid:246)dber(cid:228)ttigande med h(cid:228)nsyn till de finansiella principanm(cid:228)rkningar som denna medlemsstat redan officiellt har underr(cid:228)ttats om. Den lokala epidemiologiska situationen kommer i varje enskilt fall att fastst(cid:228)lla antalet svinanl(cid:228)ggningar d(cid:228)r f(cid:246)rebyggande slakt skall utf(cid:246)ras samt var dessa anl(cid:228)ggningar (cid:228)r bel(cid:228)gna. Enligt de nuvarande best(cid:228)mmelserna skall medlemsstaterna g(cid:246)ra noggranna epidemiologiska unders(cid:246)kningar och de f(cid:229)r anv(cid:228)nda f(cid:246)rebyg- gande slakt i vissa s(cid:228)rskilda situationer. 42. Som revisionsr(cid:228)tten p(cid:229)pekar i punkt 46 (cid:228)r f(cid:246)rebyggande slakt ett av de mest effektiva s(cid:228)tten att hantera problemet med klassisk svinpest i djurt(cid:228)ta omr(cid:229)den som Damme i Tyskland och Wingene i Belgien. Tyv(cid:228)rr har vissa medlemsstater underskattat svinpestvirusets viru- lens och smittsamhet och var d(cid:228)rf(cid:246)r inte tillr(cid:228)ckligt f(cid:246)rberedda f(cid:246)r n(cid:246)dsituationerna 1997. Denna slakt utf(cid:246)rdes under epidemin 1993(cid:150)1994 och finansiera- des som marknadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)rder. Revisionsr(cid:228)tten har redan kommenterat denna slakt i sin (cid:229)rsrapport fr(cid:229)n 1995, och som kommissionen svarade var det ett policy-beslut som d(cid:229) fattades. Som n(cid:228)mnts i svaret p(cid:229) punkt 37 skulle det problem som revi- sionsr(cid:228)tten h(cid:228)nvisar till i slutet av punkten f(cid:246)rsvinna om delfi- nansieringsniv(cid:229)n f(cid:246)r marknadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)rder var densamma som f(cid:246)r veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder. 47. Enligt revisionsr(cid:228)ttens rapport var forskarna oense vid den tidpunkt d(cid:229) f(cid:246)rebyggande slakt f(cid:246)rst till(cid:228)mpades och sedan upp- h(cid:246)rde i Nederl(cid:228)nderna (februari 1997). Endast ett f(cid:229)tal holl(cid:228)ndska experter var emellertid emot denna (cid:229)tg(cid:228)rd. Tyv(cid:228)rr f(cid:246)ljde man deras r(cid:229)d. Det b(cid:246)r ocks(cid:229) understrykas att kommissionen och St(cid:228)ndiga veterin(cid:228)rkommittØn inte informerades i tillr(cid:228)ckligt god tid om de holl(cid:228)ndska myndigheternas beslut att upph(cid:246)ra med f(cid:246)rebyggande slakt. 51. I september 1998 informerade kommissionen de spanska myndigheterna om sina reservationer mot att partiell slakt ber(cid:228)t- tigade till st(cid:246)d. Denna st(cid:229)ndpunkt st(cid:229)r fast. MEDLEMSSTATERNAS GENOMF(cid:214)RANDE Ers(cid:228)ttning Veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder Bakgrund till epidemin 1997(cid:150)1998 44. Fr(cid:229)gor i samband med Animo-systemet har redan tagits upp i svaret p(cid:229) punkt 26. F(cid:246)rebyggande avlivning 46. R(cid:229)dets direktiv 80/217/EEG och r(cid:229)dets beslut 90/424/EEG inneh(cid:229)ller best(cid:228)mmelser om f(cid:246)rebyggande slakt och destruktion av svin som h(cid:229)lls p(cid:229) jordbruksanl(cid:228)ggningar som, p(cid:229) grund av anl(cid:228)ggningens bel(cid:228)genhet eller fastst(cid:228)llda epidemiologiska anknyt- ning till en smittad anl(cid:228)ggning, kan vara infekterade eller smit- tade med klassiskt svinpestvirus. Syftet med detta (cid:228)r att minska m(cid:246)jligheten f(cid:246)r viruset att spridas vidare. N(cid:228)r klassisk svinpest f(cid:246)rekommer i ett omr(cid:229)de med h(cid:246)g svint(cid:228)t- het (cid:228)r f(cid:246)rebyggande slakt ett effektivt s(cid:228)tt att utrota sjukdomen om (cid:229)tg(cid:228)rderna bygger p(cid:229) en noggrann epidemiologisk unders(cid:246)k- ning. Vid en s(cid:229)dan unders(cid:246)kning m(cid:229)ste h(cid:228)nsyn tas till alla poten- tiella faktorer som skulle kunna ha orsakat att viruset (cid:246)verf(cid:246)rdes mellan bes(cid:228)ttningarna (m(cid:228)ngden virus som finns i milj(cid:246)n innan viruset i det smittade omr(cid:229)det utrotats, svint(cid:228)thet i omr(cid:229)det, avst(cid:229)nd till det smittade omr(cid:229)det, djurf(cid:246)rflyttningar, direkta och indirekta kontakter etc. ). 53(cid:150)55. Kommissionen har dragit ekonomiska slutsatser av sina kontroller och en stor del av de utgifter f(cid:246)r utrotning som Neder- l(cid:228)nderna lagt fram har inte godk(cid:228)nts. Detta g(cid:228)ller s(cid:228)rskilt utgif- terna f(cid:246)r (cid:148)overname(cid:148) som inte har ersatts (se punkt 64) och en finansiell korrigering p(cid:229) 25 % har till(cid:228)mpats p(cid:229) den utgiftskate- gori d(cid:228)r oriktigheter upprepade g(cid:229)nger konstaterats. Sammanlagt uppg(cid:229)r dessa tv(cid:229) korrigeringar till cirka 90 miljoner euro. 57(cid:150)61. De avvikelser eller kraftiga prisskillnader som revisions- r(cid:228)tten n(cid:228)mner har till stor del (cid:228)ven tagits upp av kommissionen i kontrollrapporterna. I regel beror de p(cid:229) otillr(cid:228)cklig administrativ (cid:246)vervakning av reglerna f(cid:246)r ers(cid:228)ttning i medlemsstaterna vid tid- punkten f(cid:246)r epidemin. Givetvis kommer kommissionen att vidta n(cid:246)dv(cid:228)ndiga ekonomiska (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r dessa kontroller. Kommissionen kommer inom kort att f(cid:246)r medlemsstaterna l(cid:228)gga fram direktiv, f(cid:246)r framtiden och som bygger p(cid:229) erfarenheterna fr(cid:229)n epidemin 1997, om metoderna f(cid:246)r att ber(cid:228)kna ers(cid:228)ttning med h(cid:228)nsyn till samfinansiering fr(cid:229)n gemenskapen. Det nederl(cid:228)ndska (cid:148)overname(cid:148)-systemet 65. Restriktioner i fr(cid:229)ga om fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r varor p(cid:229) grund av troligen att till(cid:228)mpningen av veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder kommer 23. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 85/27 allvarligt st(cid:246)ra grisk(cid:246)ttsmarknaden i den medlemsstat som ber(cid:246)rs av epidemin. Detta (cid:228)r det st(cid:246)rsta sk(cid:228)let till varf(cid:246)r det inf(cid:246)rts mark- nadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)rder. Den vanliga marknaden st(cid:228)ngs och leveranser enligt st(cid:246)dordningen (cid:228)r den enda m(cid:246)jliga avs(cid:228)tt- ningen f(cid:246)r de ber(cid:246)rda uppf(cid:246)darna. Djurh(cid:228)lsoaspekterna kan ocks(cid:229) spela en viss roll, men de (cid:228)r inte den prim(cid:228)ra orsaken till st(cid:246)d(cid:229)t- g(cid:228)rderna. Marknadsst(cid:246)djande undantags(cid:229)tg(cid:228)rder Syfte 66. Vid en noggrannare stickprovstagning och granskning av r(cid:228)kenskaperna visade det sig att problemet var f(cid:246)rsumbart och det kommer inte att f(cid:246)ljas upp vid godk(cid:228)nnandet av r(cid:228)kenska- perna. Utslagssuggor 69. Utslagssuggor ers(cid:228)tts med j(cid:228)mna mellanrum eftersom deras prestation minskar med (cid:229)ren; 30(cid:150)40 % av suggorna ers(cid:228)tts varje (cid:229)r. N(cid:228)r en epidemi varar flera m(cid:229)nader m(cid:229)ste uppf(cid:246)daren ha till- g(cid:229)ng till dessa djur f(cid:246)r att kunna h(cid:229)lla de ekonomiska resultaten av sm(cid:229)grisproduktionen p(cid:229) en tillr(cid:228)ckligt h(cid:246)g niv(cid:229). Varje enskild uppf(cid:246)dare beslutar huruvida han skall delta i systemet eller inte. Detta (cid:228)r ocks(cid:229) sk(cid:228)let till varf(cid:246)r utslagssuggor endast har varit st(cid:246)dber(cid:228)ttigande i l(cid:228)nder med l(cid:229)ngvarig epidemi (Nederl(cid:228)nderna och Spanien), och inte i Tyskland eller Belgien. Konservering i Tyskland 73. De 20 procent konserverade produkter som fortfarande finns i lager medf(cid:246)r inga kostnader f(cid:246)r myndigheterna utan endast f(cid:246)r det ber(cid:246)rda f(cid:246)retaget. De konserverade produkterna lagras under tullens kontroll och (cid:228)r tydligt m(cid:228)rkta med text p(cid:229) tyska och ryska. Inseminationsf(cid:246)rbudet i Nederl(cid:228)nderna 74. Inseminationsf(cid:246)rbudet var en ny (cid:229)tg(cid:228)rd som f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen inf(cid:246)rdes sommaren 1997. Under de f(cid:246)rsta m(cid:229)naderna av epide- min i Nederl(cid:228)nderna var det om(cid:246)jligt att uppskatta hur l(cid:228)nge den skulle h(cid:229)lla p(cid:229) och d(cid:228)rf(cid:246)r begr(cid:228)nsades de marknadsst(cid:246)djande (cid:229)tg(cid:228)rderna till slakt av sm(cid:229)grisar och f(cid:228)rdigg(cid:246)dda svin. Enligt arti- kel 20 i f(cid:246)rordning (EEG) nr 2759/75 f(cid:229)r marknadsst(cid:246)djande (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:148)vidtas bara i den omfattning och f(cid:246)r den tid som det (cid:228)r absolut n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att st(cid:246)dja marknaden i fr(cid:229)ga(cid:148). Detta bety- der att l(cid:229)ngvariga (cid:229)tg(cid:228)rder inte kan inf(cid:246)ras i b(cid:246)rjan av en epidemi. F(cid:246)rst under sommaren 1997 stod det klart att sjukdomen kanske skulle forts(cid:228)tta till (cid:229)rets slut och att det vore klokt att inf(cid:246)ra ett inseminationsf(cid:246)rbud, vilket minskade antalet nyf(cid:246)dda sm(cid:229)grisar fyra m(cid:229)nader senare. att detta instrument inte var s(cid:228)rskilt lyckat och att det inte b(cid:246)r upprepas i framtiden eftersom massinseminationen av alla suggor i slutet av f(cid:246)rbudet ledde till st(cid:246)rningar p(cid:229) sm(cid:229)grismarknaden under 1998. 76. Eftersom kommissionen var tvungen att ta hand om BSE- krisen och s(cid:228)tta ig(cid:229)ng arbetet i samband med inf(cid:246)randet av den gemensamma marknaden (se svaren p(cid:229) punkterna 14(cid:150)15) var den ocks(cid:229) tvungen att g(cid:246)ra vissa val och prioritera arbetet p(cid:229) djurh(cid:228)l- soomr(cid:229)det. Arbetet i samband med klassisk svinpest har emeller- tid st(cid:228)rkts sedan 1998. UPPF(cid:214)LJNING AV ¯RSRAPPORTEN F(cid:214)R 1995 78. Kommissionen kan inte hindra medlemsstaterna fr(cid:229)n att l(cid:228)mna in ans(cid:246)kningar om ers(cid:228)ttning f(cid:246)r utgifter som inte (cid:228)r st(cid:246)d- ber(cid:228)ttigande. Den kan emellertid ge avslag p(cid:229) s(cid:229)dana ans(cid:246)kningar om finansiering fr(cid:229)n gemenskapens budget. 79. Kommissionen kommer att f(cid:246)resl(cid:229) att delfinansieringsniv(cid:229)n f(cid:246)r marknadsst(cid:246)djande (cid:229)tg(cid:228)rder i framtiden ligger p(cid:229) samma niv(cid:229) som f(cid:246)r veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder. Detta f(cid:246)r att undvika de problem som revisionsr(cid:228)tten n(cid:228)mner (se svaret p(cid:229) punkt 37). 80. Som redan n(cid:228)mnts i svaret p(cid:229) punkterna 57(cid:150)61 har kom- missionen f(cid:246)r avsikt att l(cid:228)gga fram direktiv f(cid:246)r medlemsstaterna om s(cid:229)v(cid:228)l f(cid:246)rfaranden som f(cid:246)r hur gemenskapens delfinansiering av veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder skall ber(cid:228)knas. 81. Kommissionen h(cid:229)ller med revisionsr(cid:228)tten om att producen- terna borde ha st(cid:246)rre del av ansvaret f(cid:246)r kostnaderna f(cid:246)r utrot- ning av djursjukdomar. Enligt rapporten om grisk(cid:246)tt skulle upp- f(cid:246)dare kunna bidra till f(cid:246)rs(cid:228)kringar som t(cid:228)cker n(cid:246)dsituationer som orsakas av djursjukdomar (1). Hela fr(cid:229)gan faller dock under varje medlemsstats beh(cid:246)righet. I vissa medlemsstater har offentliga eller privata/offentliga f(cid:246)rs(cid:228)k- ringssystem inf(cid:246)rts, vilka ocks(cid:229) st(cid:246)ds av grisuppf(cid:246)dare. Av tekniska sk(cid:228)l (cid:228)r det mycket sv(cid:229)rt att skapa liknande system p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229). Kommissionen har d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)r avsikt att i sam- band med (cid:246)versynen av gemenskapsbest(cid:228)mmelserna p(cid:229) detta omr(cid:229)de se (cid:246)ver m(cid:246)jligheten att st(cid:246)dja medlemsstaterna om de uppr(cid:228)ttar s(cid:229)dana system. SLUTSATS 82. En kostnads-/int(cid:228)ktsanalys av alternativa metoder f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa klassisk svinpest, inbegripet eventuell anv(cid:228)ndning av Inseminationsf(cid:246)rbudet till(cid:228)mpades f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen p(cid:229) de hol- l(cid:228)ndska myndigheternas beg(cid:228)ran. Kommissionen h(cid:229)ller med om (1) Rapport om situationen p(cid:229) marknaden f(cid:246)r grisk(cid:246)tt i Europeiska unio- nen inf(cid:246)r en eventuell (cid:228)ndring av struktur(cid:229)tg(cid:228)rderna inom denna sek- tor, KOM(1998) 434 slutlig, 27. 7. 1998, s. 25. C 85/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 mark(cid:246)rvaccin, h(cid:229)ller f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229) att g(cid:246)ras. Som redan n(cid:228)mnts i svaret p(cid:229) punkt 19 finansierar kommissionen forsk- ningsprojektet FAIR5-CT-3566 (cid:148)Utveckling av f(cid:246)rebyggande meto- der och bek(cid:228)mpningsmetoder f(cid:246)r att hantera djurh(cid:228)lsoproblem och d(cid:228)rmed sammanh(cid:228)ngande problem i djurt(cid:228)ta omr(cid:229)den i gemenskapen(cid:148). Detta projekt samordnas av Landbouwuniversiteit i Wageningen, Nederl(cid:228)nderna. Principen att inte vaccinera (cid:228)r densamma i alla industril(cid:228)nder och vid en eventuell (cid:228)ndring av EU:s politik m(cid:229)ste givetvis konsekven- ser p(cid:229) handeln inom gemenskapen och internationellt beaktas. Som j(cid:228)mf(cid:246)relse kan n(cid:228)mnas att under det senaste decenniet har slaktpolitiken i samband med mul- och kl(cid:246)vsjuka lett till direkta besparingar p(cid:229) mer (cid:228)n 1 miljard euro n(cid:228)r det g(cid:228)ller vaccinations- kostnaderna. De indirekta ekonomiska f(cid:246)rdelarna i samband med (cid:246)kad handel inom gemenskapen och export till tredje land (cid:228)r mycket sv(cid:229)ra att ber(cid:228)kna, men troligtvis (cid:228)r de m(cid:229)nga g(cid:229)nger st(cid:246)rre. Under tiden har ett antal sjukdomar brutit ut i gemenska- pen och kostnaderna och f(cid:246)rlusterna i samband med dessa har varit mycket l(cid:228)gre (cid:228)n under de f(cid:246)reg(cid:229)ende tio (cid:229)ren. 83. Som tidigare n(cid:228)mnts i svaret p(cid:229) punkt 29 kommer kommis- sionen att ta h(cid:228)nsyn till revisionsr(cid:228)ttens iakttagelser f(cid:246)r att f(cid:246)r- b(cid:228)ttra Animo-systemets tillf(cid:246)rlitlighet. Kommissionen h(cid:229)ller emel- lertid inte med om att detta systems brister var den huvudsakliga orsaken till att sjukdomens spridning inte uppt(cid:228)cktes i Spanien (se svaret p(cid:229) punkt 26). Vad betr(cid:228)ffar misslyckandet att inte inse att sperma fungerade som vektor f(cid:246)r klassisk svinpest var det neder- l(cid:228)ndska fallet det f(cid:246)rsta d(cid:228)r man verkligen p(cid:229) allvar tog h(cid:228)nsyn till m(cid:246)jligheten att denna sjukdom (cid:246)verf(cid:246)rts via insemination. Situa- tionen i Nederl(cid:228)nderna i april 1997 var emellertid s(cid:229)dan att den borde ha lett till st(cid:246)rre f(cid:246)rsiktighet n(cid:228)r det g(cid:228)ller handel med sperma fr(cid:229)n omr(cid:229)den som omfattades av restriktioner till resten av landet. Kommissionen (cid:228)r nu fullt medveten om risken (se sva- ret p(cid:229) punkt 34). N(cid:228)r det g(cid:228)ller stoppet av f(cid:246)rebyggande slakt i Nederl(cid:228)nderna p(cid:229)minner kommissionen om att varken den eller St(cid:228)ndiga veterin(cid:228)rkommittØn var inblandade i de diskussioner som f(cid:246)regick beslutet att upph(cid:246)ra med f(cid:246)rebyggande slakt. 84. Lagringen av de konserverade produkterna (cid:228)r endast en fr(cid:229)ga f(cid:246)r det ber(cid:246)rda f(cid:246)retaget, vilket redan p(cid:229)pekats i svaret p(cid:229) punkt 72. N(cid:228)r det g(cid:228)ller inseminationsf(cid:246)rbudet h(cid:229)ller kommissionen med om att detta inte var s(cid:228)rskilt lyckat och att det inte b(cid:246)r upp- repas i framtiden (se svaret p(cid:229) punkt 73). 85. Sedan epidemin 1993(cid:150)1995 har kommissionen (cid:151) sett till att det finns en beredskapsplan i alla medlemsstater f(cid:246)r mul- och kl(cid:246)vsjuka, som ur ekonomisk synpunkt (cid:228)r den all- varligaste sjukdomen f(cid:246)r svin, och dessa planer kan (cid:228)ven anv(cid:228)ndas vid utbrott av klassisk svinpest, (cid:151) beg(cid:228)rt och f(cid:229)tt ett yttrande fr(cid:229)n Vetenskapliga veterin(cid:228)rkom- mittØn om de eventuella f(cid:246)rdelarna och nackdelarna med att anv(cid:228)nda ett mark(cid:246)rvaccin under en sjukdomsepidemi, (cid:151) gjort omfattande laboratorieexperiment med mark(cid:246)rvaccin, f(cid:246)r vilka det ans(cid:246)kts om godk(cid:228)nnande, men d(cid:228)r s(cid:229)dant (cid:228)nnu inte beviljats, (cid:151) st(cid:246)tt forskningsprojektet FAIR5-CT-3566 (se svaret p(cid:229) punkt 81) vilket inbegriper en kostnads-/int(cid:228)ktsanalys av alternativa metoder f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa klassisk svinpest. Den epidemi av klassisk svinpest som br(cid:246)t ut 1997(cid:150)1998 har dessutom p(cid:229)visat behovet av att se (cid:246)ver vissa aspekter av de nuva- rande best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r denna sjukdom och deras genomf(cid:246)r- ande. I december 1998 inledde d(cid:228)rf(cid:246)r kommissionen tillsammans med medlemsstaternas experter en revision av gemenskapens best(cid:228)mmelser f(cid:246)r klassisk svinpest (r(cid:229)dets direktiv 80/217/EEG). Vid denna revision kommer h(cid:228)nsyn att tas till de erfarenheter som gjorts n(cid:228)r det g(cid:228)ller att genomf(cid:246)ra (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att utrota denna sjukdom, de vetenskapliga framsteg som gjorts n(cid:228)r det g(cid:228)ller att diagnostisera klassisk svinpest och utveckla mark(cid:246)rvaccin, pro- blem i samband med varaktig sjukdom hos vildsvin, resultaten av de senaste epidemiologiska unders(cid:246)kningarna av klassisk svin- pest, kostnaderna och f(cid:246)rdelarna med olika utrotningsmetoder och strukturella f(cid:246)r(cid:228)ndringar inom grisn(cid:228)ringen. Inga genomgri- pande f(cid:246)r(cid:228)ndringar planeras dock n(cid:228)r det g(cid:228)ller gemenskapens politik att inte vaccinera, vilken st(cid:246)ds av samtliga medlemsstater. Ett kommissionsf(cid:246)rslag om revision av direktiv 80/217/EEG kom- mer att l(cid:228)ggas fram f(cid:246)r r(cid:229)det under de kommande m(cid:229)naderna. Kommissionen anser fortfarande att det beh(cid:246)vs en viss flexibilitet f(cid:246)r att medlemsstaternas beh(cid:246)riga myndigheter (cid:150) som i vilket fall som helst har huvudansvaret f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa sjukdomar (cid:150) skall kunna ta h(cid:228)nsyn till den lokala epidemiologiska situationen n(cid:228)r de bek(cid:228)mpar sjukdomsutbrott