title: Særberetning nr. 9/2000 om transeuropæiske telekommunikationsnet, med Kommissionens svar

eurovoc_concepts:
EU initiative
development policy
information policy
telecommunications
trans-European network

text: 15. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 166/1 I (Meddelelser) REVISIONSRETTEN S˘RBERETNING Nr. 9/2000 om transeurop(cid:230)iske telekommunikationsnet, med Kommissionens svar (artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF) (2000/C 166/01) INDHOLD INDLEDNING. RESUM(cid:201) AF DE VIGTIGSTE BEM˘RKNINGER. RETTENS REVISION. TEN-TELEKOMPROGRAMMETS OG BESL˘GTEDE FORANSTALTNINGERS INDVIRKNING P¯ BUDGETTET. TRANSEUROP˘ISKE TELEKOMMUNIKATIONSNET. TEN-politikken. De generelle regler for stłtte til transeurop(cid:230)iske net. Anvendelsen af midlerne og oversigt over resultaterne. Retningslinjerne for EURO-ISDN fra 1995. Forberedende foranstaltninger i forbindelse med EURO-ISDN i perioden 1993-1995. EURO-ISDN-projekter. De nye retningslinjer fra 1997. Forberedende foranstaltninger i forbindelse med de nye retningslinjer. Projekter udvalgt efter de nye retningslinjer fra 1997. Foranstaltninger, der kombineres med andre programmer. Evaluering af resultaterne. SAMORDNING MED BESL˘GTEDE FORANSTALTNINGER. Telekommunikation inden for forskningspolitikken. Strukturfondenes betydning. EIB(cid:146)s og EIF(cid:146)s betydning for de transeurop(cid:230)iske net. Koordineringsinstrumenter. Oversigterne. Punkt 1 2-11 12 13 14-45 14-15 16-17 18-20 21-31 23-25 26-31 32-37 34-36 37 38-39 40-45 46-67 47-48 49-51 52-53 54-67 55-56 Side 3 3 3 4 4 4 4 5 7 7 7 8 8 9 10 10 11 11 11 13 14 14 C 166/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 15. 6. 2000 Punkt Side Udvalg og Kommissionens koordinering. 57-61 Hłringsproceduren. 62-66 Den s(cid:230)rlige arbejdsgruppe. 67 KONKLUSION OG ANBEFALINGER. 68-71 LISTE OVER TEKNISKE UDTRYK. Kommissionens svar. 14 15 16 16 18 19 15. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 166/3 INDLEDNING 1. Telekommunikationssektoren er en sektor i hastig udvikling og under konstant forandring, og Internettet og World Wide Web udgłr en informations- og kommunikationsmotorvej for erhvervs- livet og borgerne. Sigtet med denne beretning er at undersłge udformningen og gennemfłrelsen af EU(cid:146)s politik vedrłrende pro- grammet for transeurop(cid:230)iske telekommunikationsnet (TEN- telekomprogrammet) og dermed besl(cid:230)gtede foranstaltninger. RESUM(cid:201) AF DE VIGTIGSTE BEM˘RKNINGER 2. De generelle regler for F(cid:230)llesskabets finansielle stłtte inden for transeurop(cid:230)iske net er udarbejdet med henblik p(cid:229) stłrre infrastrukturforanstaltninger og er derfor mindre hensigtsm(cid:230)s- sige for TEN-telekomprogrammet, som tager sigte p(cid:229) at fremme projekter p(cid:229) omr(cid:229)det telematikapplikationer og -tjenester, som umiddelbart vil kunne udnyttes kommercielt (punkt 16-17). 3. Kommissionens bedłmmelse af resultaterne af TEN- telekomprogrammet og freml(cid:230)ggelsen af dem var ufuldst(cid:230)ndig (punkt 18, 36, 38 og 56). 4. Kommissionen har i flere beretninger beskrevet stłtteforan- staltningerne under TEN-telekomprogrammet som samfinansie- rede forundersłgelser, hvilket er vildledende, eftersom den har indg(cid:229)et kontrakter om projekter, der omfattede fler(cid:229)rige aktivite- ter, og ikke kun egentlige undersłgelser (punkt 20 og 25). 5. TEN-telekomprogrammet ligner p(cid:229) flere punkter forsknings- programmet for telematiksystemer af almen interesse, der ogs(cid:229) kan finansiere forundersłgelser, der kan udnyttes kommercielt, valideringsforsłg og pilotprojekter, men med lavere stłttesatser (punkt 20 og 48). 6. To gange resulterede EU(cid:146)s hłrings- og beslutningsprocedure i, at det tog to (cid:229)r at udarbejde retningslinjerne. For en innovativ og yderst dynamisk sektor var det ikke hensigtsm(cid:230)ssigt. De fłrste retningslinjer tog sigte p(cid:229) en bestemt teknologi og var derfor for- (cid:230)ldede, n(cid:230)sten fłr de tr(cid:229)dte i kraft. Det tog meget lang tid at f(cid:229) iv(cid:230)rksat de foranstaltninger, der skulle gennemfłres efter de nye retningslinjer (punkt 21, 28, litra b), og 32). 7. Kommissionen har kun kontrolleret Øn kontrakt p(cid:229) stedet. I forbindelse med denne kontrol blev der p(cid:229)vist v(cid:230)sentlige uregel- m(cid:230)ssigheder. Rettens revision hos en betydelig kontrahent viste, at ikke alle de kontraktlige forpligtelser var opfyldt (punkt 29-31). 8. Evalueringen af TEN-telekomprogrammet afslłrede en r(cid:230)kke svagheder. En ekstern midtvejsevaluering var blevet afsluttet for sent til, at den kunne f(cid:229) nogen indvirkning p(cid:229) udv(cid:230)lgelsen af de projekter, der blev iv(cid:230)rksat i 1999 efter de nye retningslinjer. Kommissionen har ikke foretaget en fuldst(cid:230)ndig undersłgelse af, fortsat er nłdvendigt at yde stłtte over TEN- om det telekomprogrammet til projekter, som umiddelbart vil kunne udnyttes kommercielt (punkt 40-45). 9. I de forbedringer af de nationale telekommunikationsinfra- strukturer, der blev foretaget med midler fra strukturfondene, var der kun lagt meget lidt v(cid:230)gt p(cid:229), at de skulle have en transeuro- p(cid:230)isk dimension. Man kunne f. eks. have fremmet de investerin- ger, der er nłdvendige for at sikre de nationale nets indbyrdes sammenkobling og interoperabilitet (punkt 49-51). 10. Kommissionens koordinering af projekterne under TEN- telekomprogrammet med besl(cid:230)gtede EU-aktiviteter var ikke god nok til at sikre synergi og undg(cid:229) overlapninger. I hvert enkelt til- f(cid:230)lde, hvor der ydes stłtte til forundersłgelser, der kan udnyttes kommercielt, og pilotprojekter, skal det klart fremg(cid:229), at de speci- fikke m(cid:229)l for foranstaltningerne er velbegrundede, og at de sand- synligvis ikke vil kunne gennemfłres uden EU-stłtte. Retten bem(cid:230)rker, at telekommunikationssektoren som fłlge af liberali- seringen og udviklingen inden for mobil kommunikation for łje- blikket er meget konkurrencedygtig og udvikler sig hastigt uden v(cid:230)sentlig stłtte fra offentlige kilder (punkt 55-56 og 62-68). 11. Kommissionen har ikke udformet en klar strategi for, hvor- dan strukturfondene skal forholde sig til markedsliberalisering og privatisering af teleselskaber. Kommissionen har udbetalt struk- turfondsstłtte til telekommunikationsforanstaltninger til trods for, at der var anlagt traktatbrudssag mod den p(cid:229)g(cid:230)ldende med- lemsstat, fordi den ikke havde gennemfłrt markedsliberaliserings- direktiverne i national ret (punkt 57-61). RETTENS REVISION 12. EU(cid:146)s TEN-telekommunikationspolitik tager bl. a. sigte p(cid:229) at oprette og udvikle transeurop(cid:230)iske net og lette adgangen til dem (jf. punkt 14). Retten undersłgte, hvorvidt det er lykkedes Kom- missionen at gennemfłre denne politik og koordinere foranstalt- ningerne med besl(cid:230)gtede foranstaltninger under forskningspro- indhentet grammet og strukturfondene. Der er oplysninger om stłtte til telekommunikationsprojekter fra Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank (EIB) og Den Europ(cid:230)iske Investe- ringsfond (EIF). Retten har foretaget stedlig revision hos den stłr- ste modtager af stłtte under TEN-telekomprogrammet og under- słgt forvaltningen af de udbetalte midler. ligeledes C 166/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 15. 6. 2000 TEN-TELEKOMPROGRAMMETS OG BESL˘GTEDE FORANSTALTNINGERS INDVIRKNING P¯ BUDGETTET ». navnlig i form af forundersłgelser, l(cid:229)negarantier eller ren- tegodtgłrelser. «. 13. »TEN-telekomprogrammet« henviser i denne beretning til budgetartikel B5-7 2 0 »Transeurop(cid:230)iske telekommunikations- net« (finansielle forpligtelser for perioden 1993-1998: 115 mio. ECU). De s(cid:229)kaldte »TEN-relaterede udgifter« omfatter alle de tele- kommunikationsudgifter, der ikke finansieres over budgetartikel B5-7 2 0. Disse udgifter omfatter forskningsforanstaltninger (3 668 mio. ECU, herunder 2 084 mio. ECU til informationsteknologi), strukturfondsinterventioner (budgetterede udgifter for perioden 1994-1999: 2 000 mio. ECU), l(cid:229)n fra Den Europ(cid:230)iske Investe- ringsbank (EIB) (10 860 mio. ECU for perioden 1993-1998) og de l(cid:229)n, Den Europ(cid:230)iske Investeringsfond (EIF) havde stillet garantier for (697 mio. ECU for perioden 1993-1998). De generelle regler for stłtte til transeurop(cid:230)iske net 16. Med R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 2236/95 blev der fastsat generelle regler for F(cid:230)llesskabets finansielle stłtte inden for trans- europ(cid:230)iske net p(cid:229) transport-, telekommunikations- og energiin- frastrukturomr(cid:229)det (2). Forordningens artikel 4 indeholder bestem- melser om, hvilke former for stłtte EU kan yde, nemlig: a) Samfinansiering af projektundersłgelser, herunder forbere- dende undersłgelser, forundersłgelser, evalueringsundersł- gelser og teknisk bistand til s(cid:229)danne undersłgelser; EU(cid:146)s finan- siering m(cid:229) samlede undersłgelsesomkostninger. 50 % af overstige ikke de TRANSEUROP˘ISKE TELEKOMMUNIKATIONSNET TEN-politikken 14. Da traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union (»Maastricht- traktaten«) tr(cid:229)dte i kraft i 1993, fik EF-traktaten et nyt afsnit XII med titlen »Transeurop(cid:230)iske net« (1) omfattende artikel 129 B, C og D. Den Europ(cid:230)iske Union skal derfor: b) Rentegodtgłrelser i forbindelse med l(cid:229)n bevilget af Den Euro- p(cid:230)iske Investeringsbank eller andre finansielle organer. c) Bidrag til l(cid:229)negarantipr(cid:230)mier i Den Europ(cid:230)iske Investerings- fond eller andre finansielle institutter. d) I behłrigt begrundede tilf(cid:230)lde kan der bevilges direkte inve- steringsstłtte. a) bidrage til oprettelse og udvikling af transeurop(cid:230)iske net p(cid:229) transport-, telekommunikations- og energiinfrastrukturomr(cid:229)- det (artikel 129 B, stk. 1) e) En kombination af de stłtteformer, der er omhandlet i litra a)-d), idet den samlede f(cid:230)llesskabsstłtte hłjst m(cid:229) udgłre 10 % af et projekts samlede investeringsomkostninger. b) fremme de nationale nets indbyrdes sammenkobling og inter- operabilitet (artikel 129 B, stk. 2) c) fremme adgangen til disse net (artikel 129 B, stk. 2) d) tilgodese nłdvendigheden af at skabe forbindelse mellem p(cid:229) den ene side łomr(cid:229)der, indlandsomr(cid:229)der og randomr(cid:229)der og p(cid:229) den anden side F(cid:230)llesskabets centrale omr(cid:229)der (arti- kel 129 B, stk. 2). I artikel 129 C er det fastsat, hvordan Den Europ(cid:230)iske Union 15. skal gennemfłre disse bestemmelser. Den Europ(cid:230)iske Union: a) skal opstille et s(cid:230)t retningslinjer omfattende m(cid:229)l og priorite- ter samt hovedlinjerne i de aktioner, der p(cid:229)t(cid:230)nkes gennemfłrt for transeurop(cid:230)iske net; i disse retningslinjer fastl(cid:230)gges pro- jekter af f(cid:230)lles interesse b) skal iv(cid:230)rks(cid:230)tte enhver form for aktion, som m(cid:229)tte v(cid:230)re nłd- vendig for at sikre nettenes interoperabilitet, navnlig inden for harmonisering af tekniske standarder c) kan stłtte medlemsstaternes finansielle indsats til fordel for projekter af f(cid:230)lles interesse, der finansieres af medlemssta- terne, og som fastl(cid:230)gges i henhold til retningslinjerne, (1) Disse bestemmelser findes nu i afsnit XV, artikel 154-156, i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union. Ifłlge Kommissionen er det kun den form for stłtte, der er omhandlet i litra a), der er ydet i forbindelse med transeurop(cid:230)iske telekommunikationsnet. 17. De generelle regler for stłtte til transeurop(cid:230)iske net tager sigte p(cid:229) stłrre infrastrukturprojekter, som F(cid:230)llesskabet słger at fremme hovedsagelig ved at samfinansiere forundersłgelser og bist(cid:229) med at finde passende finansieringskilder. De generelle regler er imidlertid mindre hensigtsm(cid:230)ssige, n(cid:229)r der er tale om TEN- telekomprogrammet (3), fordi der ikke ydes stłtte til infrastruk- turprojekter over dette program. De transeurop(cid:230)iske telekommu- i nikationsprojekter, overensstemmelse med de relevante retningslinjer (jf. punkt 21 og 32), vedrłrer navnlig udvikling af applikationer og tjenester inden for uddannelse, sundhed, transport, kultur, turisme og elektronisk handel. som Kommissionen har finansieret (2) R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995 om gene- relle regler for F(cid:230)llesskabets finansielle stłtte inden for transeurop(cid:230)i- ske net, EFT L 228 af 23. 9. 1995, s. 1. (3) De seneste (cid:230)ndringer af de generelle TEN-regler (cid:230)ndrer ikke dette for- hold. R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 2236/95 blev (cid:230)ndret ved Europa- Parlamentets og R(cid:229)dets forordning nr. 1655/1999 af 19. juli 1999, EFT L 197 af 29. 7. 1999, s. 1. ˘ndringerne har til form(cid:229)l at forbedre anvendelsen af den g(cid:230)ldende forordning, der hovedsagelig tager sigte p(cid:229) omfattende infrastrukturprojekter. Kommissionen foresl(cid:229)r f. eks. , at der udarbejdes fler(cid:229)rige vejledende programmer med angivelse af det samlede stłttebelłb, der kan tildeles s(cid:229)danne stłrre infrastrukturpro- jekter, og at en beskeden andel af de budgetmidler, der er til r(cid:229)dighed for transeurop(cid:230)iske net, anvendes som risikovillig kapital til finansie- ring af transeurop(cid:230)iske infrastrukturprojekter. 15. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 166/5 Anvendelsen af midlerne og oversigt over resultaterne 18. Tabel 1 er en oversigt over forpligtelser og betalinger til trans- europ(cid:230)iske telekommunikationsnet i perioden 1993-1998. Ret- ten har undersłgt de finansierede foranstaltninger. Kommissionen har ikke selv udarbejdet en detaljeret oversigt over de undersłgel- ser og projekter, der er finansieret over TEN-telekomprogrammet. Tabel 1 Forpligtelser og betalinger over budgetkonto B5-7 2 0 »Transeurop(cid:230)iske telekommunikationsnet« 1993-1998 Forpligtelser Betalinger (mio. ECU) 1993 1994 1995 1996 1997 1998 4,1 17,8 22,6 16,1 26,6 27,4 I alt 114,6 Kilde: Kommissionen, Sincom. 0,9 8,6 11,1 14,2 17,6 13,5 65,9 19. Tabel 2 viser, at der i perioden 1993-98 blev ydet i alt 103,2 mio. ECU i stłtte til 143 undersłgelser og projekter. Det betyder, at F(cid:230)llesskabet gennemsnitligt har stłttet hvert projekt med 722 000 ECU. De 143 projekter blev udvalgt p(cid:229) baggrund af 16 indkaldelser af forslag eller udbud. De tre stłttekategorier (ret- ningslinjerne for udvikling af EURO-ISDN fra 1995, de nye ret- ningslinjer fra 1997 og f(cid:230)lles foranstaltninger) fremg(cid:229)r af tabel 2 og vil blive behandlet mere indg(cid:229)ende i det fłlgende. 11,4 mio. ECU (10 % af de samlede midler) blev anvendt til administration og hermed forbundne foranstaltninger (undersłgelser, ekspert- młder, konferencer og kongresser, oplysning og publikationer), dvs. i gennemsnit 1,9 mio. ECU om (cid:229)ret. I 1997 blev det for fłrste gang fastsat, at der hłjst m(cid:229)tte udbetales 1 mio. ECU over f(cid:230)lles- skabsbudgettet til s(cid:229)danne stłtteforanstaltninger. I 1998 blev belł- bet h(cid:230)vet til 1,2 mio. ECU. 20. Kommissionen har kun gennemfłrt »forundersłgelser« inden for rammerne af TEN-telekomprogrammet, men fortolker begre- bet meget bredt, og mange af forundersłgelserne omfattede fler- (cid:229)rige aktiviteter, som f. eks. udvikling af pilotprojekter og afprłv- ninger i marken. P(cid:229) forskningsomr(cid:229)det er s(cid:229)danne projekter klassificeret under projektfinansiering. Der kan ogs(cid:229) finansieres forundersłgelser, valideringsforsłg og pilotprojekter over forsk- ningsprogrammet for telematiksystemer af almen interesse (1), men projekterne er ikke s(cid:229) t(cid:230)t p(cid:229) markedet, som projekterne under telekommunikationsprogrammet (jf. punkt 48). Kommis- sionen anvender en standardkontrakt b(cid:229)de for forskningsprojek- ter og for »forundersłgelser« under telekommunikationsprogram- met. De stłtteberettigede udgifter kan omfatte samtlige eller en hvilken som helst af fłlgende udgiftskategorier: personale, udstyr, bistand fra tredjepart, rejse- og opholdsudgifter, forbrugsvarer, edb-udgifter og generalomkostninger. (1) R(cid:229)dets beslutning 94/801/EF af 23. november 1994 om et s(cid:230)rpro- gram for forskning og teknologisk udvikling samt demonstration inden for telematiksystemer af almen interesse (1994-1998), EFT L 334 af 22. 12. 1994. Foranstaltningerne forts(cid:230)tter under det femte rammeprogram for forskning for perioden 1998-2002 og indg(cid:229)r i den nye overordnede struktur. Systematisk oversigt over undersłgelser og projekter under TEN-telekomprogrammet 1993-1998 Tabel 2 Indkaldelse af forslag og offentliggłrelse i EFT Emnet for indkaldelsen af forslag eller bud Antal udvalgte undersłgelser/projekter Afsluttede Igangv(cid:230)rende I alt I (cid:151) EURO-ISDN-retningslinjer A. Forberedende EURO- ISDN- foranstaltninger 1993-95 27. 3. 93, C 205 26. 3. 94, C 89 27. 7. 94, C 207 6. 5. 95, C 114 2. 8. 95, C 198 1. 9. 95, C 227 Forundersłgelser EURO-ISDN Forundersłgelser EURO-ISDN Forundersłgelser EURO-ISDN Forundersłgelser EURO-ISDN Forundersłgelser EURO-ISDN (TEN) Forberedende foranstaltninger EURO-ISDN I alt I. A B. EURO ISDN-projekter 13. 4. 96, C 107 3. 8. 96, C 226 15. 3. 97, C 84 7. 8. 97, C 152 EURO ISDN-projekter under TEN-telekomprogrammet Undersłgelser vedr. telekommunikationsinfrastrukturer EURO ISDN-projekter under TEN-telekomprogrammet Statusundersłgelser af EURO-ISDN I alt I. B II (cid:151) De nye retningslinjer fra 1997 A. Forberedende foranstaltninger B. Projekter under de nye retningslinjer 24. 7. 93, C 200 Forberedende foranstaltninger inden for TEN-IBC 15. 1. 98, C 10 14. 3. 98, C 79 14. 3. 98, C 79 Projekter af f(cid:230)lles interesse: net Stłtte- og koordineringsprojekter Projekter af f(cid:230)lles interesse: generiske tjenester og applikationer III (cid:151) Foranstaltninger f(cid:230)lles med andre programmer 6. 6. 96, C 162 I alt II. B 17. 12. 96, C 381 I alt III I alt Fremme af SMV(cid:146)s brug af Internet til reklame- og kommerciel virksomhed i turistbranchen Multimedieapplikationer til undervisningsbrug 11 5 10 1 4 11 42 3 1 4 14 60 3 3 7 2 12 21 9 2 20 31 15 13 28 83 (1) Der blev desuden finansieret tre undersłgelser over budgetartikel B5-4 0 1 (fastl(cid:230)ggelse og gennemfłrelse af F(cid:230)llesskabets politik inden for post og telekommunikation). (2) Der blev desuden finansieret to undersłgelser over budgetartikel B5-4 0 1. (3) To projekter blev opgivet. (4) Der blev desuden finansieret tre undersłgelser over budgetartikel B5-4 0 1. Kilde: Revisionsretten p(cid:229) grundlag af retsforskrifterne for TEN-telekom og Kommissionens projektoversigter. C 1 6 6 / 6 D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s i T d e n d e EU-bidrag (ECU) 1 689 600 2 487 100 4 886 400 97 800 1 759 900 9 486 300 Genemsnitlige udgifter pr. undersłgelse/ projekt (ECU) 153 600 497 420 488 640 97 800 439 975 677 593 20 407 100 453 491 16 384 300 753 900 9 165 300 147 000 1 638 430 376 950 763 775 147 000 26 450 500 1 058 020 18 012 500 1 286 607 8 320 800 1 123 300 17 027 800 924 533 561 650 851 390 26 471 900 853 932 2 865 000 191 000 9 021 600 693 969 11 886 600 424 521 11 5 10 (1) 1 (2) 4 14 45 (3) 10 2 (4) 12 1 25 14 9 2 20 31 15 13 28 143 103 228 600 721 878. 1 5 6 2 0 0 0 15. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 166/7 Retningslinjerne for EURO-ISDN fra 1995 21. ISDN har v(cid:230)ret et centralt tema i F(cid:230)llesskabets telekommu- nikationspolitik siden 1984. I december 1986 offentliggjorde R(cid:229)det en henstilling om samordnet indfłrelse af ISDN i Det Euro- p(cid:230)iske F(cid:230)llesskab (1). Til trods for, at det var en gammel forplig- telse, blev de retningslinjer (2), der er omhandlet i EU-traktatens artikel 129 C, fłrst vedtaget den 9. november 1995, mere end to (cid:229)r efter, at Kommissionen havde forelagt sit forslag (1. september 1993). En s(cid:229) lang beslutningsproces var ikke hensigtsm(cid:230)ssig for s(cid:229) dynamisk en sektor som telekommunikationssektoren, og Kom- missionen iv(cid:230)rksatte derfor programmet p(cid:229) ad hoc-basis. 22. De projekter af f(cid:230)lles interesse, der er beskrevet i bilag II til retningslinjerne, er ikke egentlige projekter, men omr(cid:229)der af almen interesse (f. eks. EURO-ISDN til uddannelse, erhvervsuddannelse, forskning eller sundhedssektoren). Forberedende foranstaltninger i forbindelse med EURO-ISDN i perioden 1993-1995 I de fłrste tre (cid:229)r af TEN-telekomprogrammets lłbetid (1993- 23. 1995) ydede EU stłtte p(cid:229) i alt 20,4 mio. ECU til 45 projekter (31 forundersłgelser og 14 forberedende foranstaltninger (cid:151) jf. tabel 2), fłr de m(cid:229)l og prioriteringer, der skulle ligge til grund for udv(cid:230)lgelsen af projekter af f(cid:230)lles interesse, var nedf(cid:230)ldet i et rets- grundlag. Der blev s(cid:229)ledes udvalgt og ydet stłtte til 45 projekter, fłr de nłdvendige retningslinjer var blevet fastlagt i overensstem- melse med EF-traktatens artikel 129 C. 24. Efter de fłrste fem udbud tildelte Kommissionen kontrakter om forundersłgelser vedrłrende en lang r(cid:230)kke emner, herunder en r(cid:230)kke markedsundersłgelser vedrłrende EURO-ISDN (3). Kom- missionen kunne ikke freml(cid:230)gge dokumentation for, hvordan den havde udnyttet disse undersłgelser. I forbindelse med to udbud (i juli 1994 og maj 1995) blev der desuden finansieret i alt fem undersłgelser over budgetkonto B5-4 0 1 (4). Det viser, at Kommissionen, selv om initiativtagerne til de p(cid:229)g(cid:230)ldende projek- ter havde afgivet tilbud inden for rammerne af EURO-ISDN- programmet, valgte at v(cid:230)re »fleksibel« og finansiere nogle af pro- jekterne over en anden budgetkonto. 25. I Kommissionens sidste indkaldelse af forslag, fłr retnings- linjerne tr(cid:229)dte i kraft, var der ikke l(cid:230)ngere tale om »forundersł- gelser«, men for fłrste gang om »forberedende aktiviteter« (5), hvortil F(cid:230)llesskabet bidrog med op til 50 % af udgifterne til udvikling af pilotprojekter og afprłvninger i marken. De p(cid:229)g(cid:230)ld- ende projekter vedrłrte anvendelsen af EURO-ISDN i en lang (1) R(cid:229)dets henstilling af 22. december 1986 om samordnet indfłrelse af et tjenesteintegreret digitalnet (ISDN) i Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, EFT L 382 af 31. 12. 1986, s. 36. (2) Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets beslutning nr. 2717/EF/95 af 9. novem- ber 1995 om retningslinjer for udvikling af EURO-ISDN (tjenestein- tegreret digitalnet) som et transeurop(cid:230)isk net, EFT L 282 af 24. 11. 1995, s. 16. (3) Herunder filoverfłrsel, elektronisk post, terminaler, netforvaltning, teleoverv(cid:229)gning og fjernbeskyttelse. Kommissionen fik ligeledes gen- nemfłrt undersłgelser af mulige applikationer og af virkningen af EURO-ISDN. (4) Budgetartikel B5-4 0 1 »Fastl(cid:230)ggelse og gennemfłrelse af F(cid:230)llesska- (5) bets politik inden for post og telekommunikation«. Indkaldelse af forslag til forberedende aktiviteter p(cid:229) omr(cid:229)det EURO- ISDN, EFT C 227 af 1. 9. 1995, s. 14. r(cid:230)kke applikationer (6). Det var s(cid:229)ledes ikke l(cid:230)ngere udelukkende undersłgelser, der blev finansieret over TEN-telekomprogrammet, men ogs(cid:229) pilotprojekter. EURO-ISDN-projekter 26. I henhold til artikel 3 i de retningslinjer for EURO-ISDN, der blev fastlagt i november 1995, skulle ISDN udvikles som et trans- europ(cid:230)isk net og som en del af infrastrukturen i »den universelle tjeneste«. Udviklingen skulle ske i form af »projekter af f(cid:230)lles inte- resse« (dvs. som d(cid:230)kker omr(cid:229)der af f(cid:230)lles interesse). 27. I perioden 13. april 1996-7. august 1997 blev der offentlig- gjort to indkaldelser af forslag og to udbud vedrłrende EURO- ISDN som et transeurop(cid:230)isk telekommunikationsnet. Der blev udvalgt i alt 25 projekter, hvortil der skulle ydes bistand over TEN-telekomprogrammet (i alt 26,5 mio. ECU, jf. tabel 2). I to til- f(cid:230)lde finansierede F(cid:230)llesskabet 100 % af undersłgelsesomkost- ningerne (753 900 ECU), hvilket var i strid med de generelle regler for F(cid:230)llesskabets finansielle stłtte inden for transeurop(cid:230)iske net. I tre andre tilf(cid:230)lde blev undersłgelsesomkostningerne ligeledes finansieret med 100 %, men denne gang over artikel B5-4 0 1 i 1996-budgettet og ikke over artiklen »Transeurop(cid:230)iske telekom- munikationsnet« (B5-7 2 0), selv om Kommissionen havde opfłrt undersłgelserne som TEN- telekomprojekter. projektoversigter sine i 28. Kommissionen skal gennemg(cid:229) projekterne en gang om (cid:229)ret. Undersłgelsesfasen for et projekt varer generelt to (cid:229)r. Pr. 31. decem- ber 1998 havde man kun afsluttet de finansielle og tekniske aspekter af Øn undersłgelse (en statusundersłgelse vedrłrende EURO-ISDN) og af tre projekter (GTS, No Problems og Medsalus). En gennemgang af de endelige beretninger herom giver anledning til fłlgende kommentarer: a) F(cid:230)llesskabet har udbetalt i alt 0,4 mio. ECU til finansiering af det to(cid:229)rige projekt »Global Telecommunications Services« (GTS), som har til form(cid:229)l at fremme gr(cid:230)ske virksomheders anvendelse af nye IT-telekommunikationsapplikationer. Pro- jektet omfattede store markedsundersłgelser i erhvervslivet og en forundersłgelse og efterfłlgende etablering og forsłgs- m(cid:230)ssig drift af otte telekommunikationsknudepunkter. Blandt kontrahenterne var et privat gr(cid:230)sk teleselskab, som ans(cid:229) pro- jektet for at v(cid:230)re en meget vellykket investering, fordi renta- biliteten var hłj, og fordi projektet hjalp selskabet med at bevare en fłrende position blandt de gr(cid:230)ske firmaer, der begyndte at virke p(cid:229) det liberaliserede marked for avancerede netv(cid:230)rkstjenester. Under s(cid:229)danne omst(cid:230)ndigheder kan der s(cid:230)ttes spłrgsm(cid:229)ltegn ved, om det var nłdvendigt at yde f(cid:230)l- lesskabsstłtte. b) »No Problems«-projektet (Non-proprietary reliable electronic mail system), som F(cid:230)llesskabet bidrog til med 1,5 mio. ECU, (6) Anvendelse af EURO-ISDN i sundhedsv(cid:230)senet, til sammenkobling af trafikinformationscentre og til videreg(cid:229)ende fjernundervisning som en platform for fjernarbejde eller til elektronisk handel for sm(cid:229) og mellemstore virksomheder (SMV). C 166/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 15. 6. 2000 blev gennemfłrt i (cid:216)strig med det form(cid:229)l at udvikle nye elek- troniske tjenester til elektronisk handel og e-mail-sektoren. Et af programmets oprindelige m(cid:229)l var at bidrage til at fremme ISDN som et transeurop(cid:230)isk telekommunikationsnet. Da pro- jektet fłrst var kommet i gang, blev det imidlertid tydeligt, at Internettet var den dominerende teknologi. For at projektet kunne fłlge med udviklingen, blev de tekniske bilag til kon- trakten derfor (cid:230)ndret, og der blev udarbejdet en internetori- enteret strategi. Selv om ISDN har vist sig at v(cid:230)re en god plat- form for internetadgang, er projektet et bevis p(cid:229), at retningslinjerne for EURO-ISDN resulterede i, at man i for hłj grad koncentrerede sig om en bestemt teknologi. Den pro- jektansvarlige opdagede desuden, at andre selskaber, allerede fłr forundersłgelsen i forbindelse med EURO-ISDN var afslut- tet var klar til at udnytte en af de applikationer kommercielt, som projektet tog sigte p(cid:229) at udvikle. c) Form(cid:229)let med »Medsalus«-projektet i Spanien var at etablere et EURO-ISDN-baseret net for sundhedsv(cid:230)senet i Middelhavs- omr(cid:229)det. Projektet omfatter tre typer langdistancesamarbejde mellem sundhedsspecialister og -centre: fjerndiagnosticering, fjernundervisning og teleinformation. Det var uklart, om denne tjeneste var begyndt at fungere. 29. Kommissionen foretog kun kontrol p(cid:229) stedet hos to af de fire virksomheder, der havde indg(cid:229)et kontrakt om »Digital content for culture« (udbetalt belłb: 0,5 mio. ECU), som var et led i projektet Europas kulturarv (en liste over museer p(cid:229) Internettet). Kommis- sionen opdagede, at arbejdet ikke skred frem, som det skulle. Hovedkontrahenten havde givet n(cid:230)sten hele projektet i underen- treprise uden Kommissionens vidende og i strid med kontraktbe- stemmelserne. Desuden dukkede der standardprogrammer op p(cid:229) markedet, s(cid:229) dele af projektet blev overflłdige. Den stłrste under- entreprenłr, en virksomhed i Sydafrika, kunne ikke dokumentere, at den arbejdede p(cid:229) projektet (bortset fra at den udskrev faktu- raer). I august 1998 udstedte Kommissionen en indt(cid:230)gtsordre p(cid:229) de fleste af de udbetalte belłb (1). I oktober 1998 betalte hoved- kontrahenten det belłb, der skulle tilbagebetales, herunder de belłb, de associerede kontrahenter skyldte (i alt 301 292 ECU). Den n(cid:230)ststłrste kontrahent har ikke betalt (148 382 ECU), og Kommissionen har lagt sag an for at f(cid:229) pengene inddrevet. 30. For at indhente yderligere oplysninger om kontrakternes gennemfłrelse foretog Retten revision p(cid:229) stedet hos den stłrste kontrahent under TEN-telekomprogrammet (2). Kontrahenten udfłrte ikke arbejdet med sit eget personale, men anvendte per- sonale fra associerede selskaber. Eftersom alle lłnninger blev afholdt af de associerede selskaber, og kontrahenten derfor ikke kendte de udbetalte belłb, anmeldte denne de budgetterede belłb til Kommissionen i stedet for de faktisk udbetalte belłb. Kommis- sionen burde ikke have accepteret dette. Kontrahenten havde des- uden i mange tilf(cid:230)lde givet en del af arbejdet i underentreprise til eksterne konsulenter uden Kommissionens forudg(cid:229)ende skriftlige tilladelse. Dette var i strid med kontrahentens forpligtelser. 31. De fejl, der blev opdaget under Rettens revision og Kommis- sionens kontrol af projekter i medlemsstaterne, viser, at der kan opst(cid:229) v(cid:230)sentlige fejl og uregelm(cid:230)ssigheder, som ikke vil blive opdaget, medmindre der foretages kontrol p(cid:229) stedet. (1) Fordringen omfatter ligeledes et andet projekt under Info 2000- programmet, der udfłres af de samme kontrahenter, og hvor der er konstateret forkerte udgiftsanmeldelser. (2) France Telecom Expertel, som deltager i 11 kontrakter, hvortil F(cid:230)lles- skabet bidrager med i alt 7,9 mio. ECU. De nye retningslinjer fra 1997 32. Den 17. juni 1997 tr(cid:229)dte de nye retningslinjer for transeuro- p(cid:230)iske telekommunikationsnet i kraft samtidig med retningslin- jerne for EURO-ISDN. Kommissionen havde fremsat sit fłrste for- slag den 7. juni 1995 (3), og det tog s(cid:229)ledes endnu en gang to (cid:229)r, fłr retningslinjerne blev vedtaget. Det fremg(cid:229)r af de nye retnings- linjer (4), at »ISDN kun er et fłrste skridt«. Ud over bestemmel- serne om stłtte til EURO-ISDN indeholder retningslinjerne lige- ledes integrerede bredb(cid:229)ndskommunikationsnet (IBC), mobilkommunikation og satellittjenester. De angiver fortsat generelle omr(cid:229)der og emner for projekterne af f(cid:230)lles interesse. bestemmelser stłtte om til 33. Retningslinjerne omfatter desuden en ny plan for transeuro- p(cid:230)iske telekommunikationsnet. Planen best(cid:229)r af tre dele: basisnet, generiske tjenester og applikationer (5). Endnu en nyskabelse best(cid:229)r i, at retningslinjerne indeholder en bestemmelse om, at Kommis- sionen udarbejder et (cid:229)rligt arbejdsprogram, hvori der redegłres n(cid:230)rmere for projekterne af f(cid:230)lles interesse, og som ogs(cid:229) har til form(cid:229)l at sikre, at de prioriterede projekter af f(cid:230)lles interesse hold- er trit med den teknologiske udvikling. Forberedende foranstaltninger i forbindelse med de nye retningslinjer 34. Den 22. juli 1993 offentliggjorde Kommissionen en medde- lelse til R(cid:229)det og Europa-Parlamentet (6), hvori den gjorde rede for behovet for at iv(cid:230)rks(cid:230)tte forberedende foranstaltninger inden for Det Integrerede Bredb(cid:229)ndsnet (TEN-IBC). Der blev afholdt et udbud i juli 1993, og p(cid:229) grundlag heraf blev der indg(cid:229)et kontrakter om 14 projekter. Projekterne tog navnlig sigte p(cid:229) at undersłge de grundl(cid:230)ggende betingelser og specifikationer for ATM-forsłgsnet. I midten af 1994 blev 11 af disse projekter forl(cid:230)nget, og der blev gennemfłrt bredb(cid:229)ndsforsłg i t(cid:230)t samarbejde med forsknings- programmet JAMES (7). I september 1995 blev der givet tilladelse til endnu en forl(cid:230)ngelse af ni projekter, og disse blev endelig afsluttet mellem december 1996 og april 1997 (8). 35. De forberedende foranstaltninger inden for TEN-IBC varede s(cid:229)ledes mere end tre (cid:229)r. F(cid:230)llesskabets samlede bidrag til de 14 projekter androg, som det fremg(cid:229)r af tabel 2, 18,0 mio. ECU, heraf 1,9 mio. ECU til fase I, 7,8 mio. ECU til fase II og 8,3 mio. ECU til (3) Forslag til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets beslutning om et s(cid:230)t ret- ningslinjer for transeurop(cid:230)iske telenet, EFT C 302 af 14. 11. 1995, s. 23. (4) Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets beslutning nr. 1336/97/EF af 17. juni 1997 om et s(cid:230)t retningslinjer for transeurop(cid:230)iske telenet, EFT L 183 af 11. 7. 1997, s. 12. (5) Trelagsmodellen forklares i bilag I til retningslinjerne. (6) KOM(93) 372 endelig udg. (7) Inden for rammerne af s(cid:230)rprogrammerne Kommunikationsteknolo- gier (ACTS), Telematiksystemer af almen interesse og Esprit deltog 18 europ(cid:230)iske netoperatłrer i dette projekt og udviklede og iv(cid:230)rksatte ATM-sammenkoblinger. (8) Den endelige rapport om forberedende foranstaltninger inden for transeurop(cid:230)iske net: Det integrerede bredb(cid:229)ndsnet, KOM(98) 45 ende- lig udg. 15. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 166/9 fase III. F(cid:230)llesskabet finansierede 100 % af undersłgelsesomkost- ningerne og 50 % af forsłgsomkostningerne. De generelle regler for F(cid:230)llesskabets stłtte inden for transeurop(cid:230)iske net, som tr(cid:229)dte i kraft i september 1995, burde imidlertid have fundet anvendelse p(cid:229) fase III-projekterne. I henhold til de generelle regler m(cid:229) F(cid:230)lles- skabet hłjst betale 50 % af de samlede undersłgelsesomkostning- er og hłjst 10 % af et projekts samlede investeringsomkostninger, og det skłnnes derfor, at der er udbetalt over 3 mio. ECU for meget. 36. Til trods for, at de forberedende foranstaltninger inden for TEN-IBC blev finansieret over »Transeurop(cid:230)iske telekommunika- tionsnet«, blev de i mods(cid:230)tning til alle de łvrige forberedende for- anstaltninger ikke inkluderet i Kommissionens (cid:229)rsberetninger om de transeurop(cid:230)iske net (1). De oplysninger, Kommissionen offent- liggjorde i disse beretninger, var derfor ufuldst(cid:230)ndige. Projekter udvalgt efter de nye retningslinjer fra 1997 37. Den 15. januar 1998 offentliggjorde Kommissionen en ind- kaldelse af forslag i henhold til de nye retningslinjer, og den 14. marts 1998 (2) offentliggjorde den endnu to indkaldelser. Tabel 3 viser resultaterne af udv(cid:230)lgelsesproceduren. Der blev i alt indsendt 160 forslag. Heraf blev der udvalgt 31 projekter, hvortil F(cid:230)llesskabet bidrager med 26,4 mio. ECU. At der blev indsendt s(cid:229) relativt mange forslag, skyldes bl. a. , at der ikke var flere disponible midler for 1998 under s(cid:230)rprogrammet for forskning inden for telematiksystemer. Der blev derfor słgt alternative finansierings- kilder. De fłrste foranstaltninger blev p(cid:229)begyndt i starten af 1999 og vil ikke blive afsluttet fłr 2000 eller 2001. Resultaterne af projektudv(cid:230)lgelsen i 1998 efter de nye retningslinjer for transeurop(cid:230)iske telekommunikationsnet Tabel 3 Antal forslag Antal udvalgte projekter Forpligtelser mio. ECU % Generiske tjenester: (f. eks. Internet-telefoni, mobile satellittjenester, betroede tjenester) Applikationer: Uddannelse Europas kulturarv Applikationer og tjenester til SMV Transport og mobilitet Miljł og katastrofestyring Sundhedssektoren Informationsnet i byer og p(cid:229) regionalt plan Net: Satellitnet (f. eks. i sundhedssektoren og filmarkiver) Mobilnet (inden for transport og multimedier) Globale net (udvikling og interoperabilitet) 31 16 11 26 14 7 16 11 10 4 4 Stłtte og koordinering Kilde: Kommissionen. 10 160 I alt 5 1 2 6 3 1 2 (cid:151) 7 2 (cid:151) 2 31 5,2 19,7 1,0 0,7 4,5 1,6 0,5 3,5 (cid:151) 6,6 1,7 (cid:151) 1,1 3,8 2,6 17,0 6,1 1,9 13,3 (cid:151) 25,0 6,4 (cid:151) 4,2 26,4 100 (1) I henhold til artikel 16 i de generelle regler for F(cid:230)llesskabets stłtte inden for transeurop(cid:230)iske net skal Kommissionen udarbejde en (cid:229)rlig beretning om de aktiviteter, der har f(cid:229)et stłtte, og forel(cid:230)gge den for Europa-Parlamentet, R(cid:229)det, Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. (2) EFT C 10 af 15. 1. 1998, s. 16 (basisnet); EFT C 79 af 14. 3. 1998, s. 15 (generiske tjenester og applikationer); idem, s. 14 (stłtte- og koordi- neringsforanstaltninger). C 166/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 15. 6. 2000 Foranstaltninger, der kombineres med andre programmer 38. Artikel 5 i de generelle regler for F(cid:230)llesskabets finansielle stłtte inden for transeurop(cid:230)iske net indeholder fłlgende bestem- melse: »De finansielle midler, som er omhandlet i denne forord- ning, er i princippet ikke bestemt til projekter eller projektfaser, som f(cid:229)r stłtte fra andre finansieringskilder p(cid:229) f(cid:230)llesskabsbudget- tet«. Alligevel ydes der over TEN-telekomprogrammet 11,9 mio. ECU i stłtte til 28 projekter inden for rammerne af to foranstalt- ninger, der kombineres med andre programmer. Ingen af disse projekter var afsluttet pr. 31. december 1998. Den fłrste f(cid:230)lles foranstaltning vedrłrte fremme af reklame- og kommerciel virk- somhed for SMV i turistbranchen via Internet. Det fremgik ikke klart af indkaldelsen af forslag (1), at der ville blive ydet stłtte til foranstaltningerne over TEN-telekomprogrammet, kun at de ville blive finansieret over budgettet for informationssamfundsinitiati- ver samt over budgettet for teknisk bistand til EF-initiativet SMV. og seks 39. Den anden foranstaltning vedrłrer multimedier til undervis- ningsbrug. I 1995 nedsatte Kommissionen en ekspertgruppe, der skulle undersłge multimedieundervisningsprogrammerne. Eks- pertgruppen foreslog, at de forskellige f(cid:230)llesskabsprogrammer i hłjere grad skulle samordnes (2). Der er tale om fire generaldirek- torater TEN- telekomprogrammet) (3). Kommissionen har forbedret procedu- rerne ved at indfłre en standardkontrakt for disse projekter, s(cid:229) kontraktvilk(cid:229)rerne, som tidligere var forskellige (4), nu er de samme. Kommissionen har s(cid:229)ledes konsolideret procedurerne, men har ikke undersłgt, om der er behov for s(cid:229) mange forskel- lige f(cid:230)llesskabskilder til finansiering af foranstaltninger med samme form(cid:229)l, og om det er muligt at forenkle forvaltningen og łge effektiviteten. programmer (herunder Evaluering af resultaterne 40. Kommissionen havde planlagt at evaluere alle de forbere- dende foranstaltninger under TEN-telekomprogrammet for perio- den 1993-1995, s(cid:229) den kunne l(cid:230)gge erfaringerne herfra til grund for eventuelle opfłlgningsforanstaltninger. Evalueringen, som Kommissionen udbłd i licitation i 1996, skulle have haft titlen »Lessons to be learnt from the preparatory actions«. Den blev ikke gennemfłrt, fordi Det R(cid:229)dgivende Udvalg for Indkłb og Kontrak- ter afgav negativ udtalelse med den begrundelse, at evalueringen (1) EFT C 162 af 6. 6. 1996, s. 21. (2) Rapport fra ekspertgruppen »Multimedieundervisningsprogrammer«, Europa-Kommissionens arbejdsdokument, SEC(96) 1426. (3) GD III med FTU-s(cid:230)rprogrammet om informationsteknologi, EFT L 334 af 22. 12. 1994, s. 24. GD XII med FTU-s(cid:230)rprogrammet om m(cid:229)lrettet sociołkonomisk forsk- ning, EFT L 361 af 31. 12. 1994, s. 77. GD XIII med FTU-s(cid:230)rprogrammet om telematiksystemer af almen interesse, EFT L 334 af 22. 12. 1994, s. 1. GD XXII med uddannelsesprogrammerne under Socrates, EFT L 87 af 20. 4. 1995, s. 10, og Leonardo da Vinci, EFT L 340 af 29. 12. 1994, s. 8. (4) GD XVI gjorde f. eks. opm(cid:230)rksom p(cid:229), at det var et problem, at bestemmelserne i kontrakterne om iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af de innovative for- anstaltninger (artikel 10 i EFRU-forordningen) var forskellige. Det var f. eks. uacceptabelt, at GD XVI afkr(cid:230)vede stłttemodtageren en bank- garanti, n(cid:229)r en s(cid:229)dan ikke blev kr(cid:230)vet af andre generaldirektorater. Satsen for rejseudgifter pr. dag er endnu et eksempel. I nogle tilf(cid:230)lde er der fastsat maksimumssatser, i andre ikke. ville blive for bekostelig (5). Kommissionen słgte ikke at indhente andre tilbud, der ville kunne accepteres. Retten mener, at det har resulteret i, at man ikke fandt frem til gode og brugbare undersł- gelser, som kunne have v(cid:230)ret brugt som basis for fremtidige for- anstaltninger. 41. Det var oprindeligt hensigten, at EURO-ISDN skulle udvikles som en del af forsyningspligten. Selv om dette m(cid:229)l ikke blev n(cid:229)et, viser en undersłgelse foretaget af Kommissionen (6), at EURO- ISDN er et eksempel p(cid:229) vellykket europ(cid:230)isk samarbejde af fłl- gende (cid:229)rsager: a) Markedsgennemtr(cid:230)ngningen n(cid:229)ede i otte medlemsstater op p(cid:229) mere end 5 % (ved udgangen af 1997), og der kunne for- ventes yderligere v(cid:230)kst. b) EURO-ISDN var en vigtig teknologi for internetadgang. c) Priserne p(cid:229) ISDN-tjenester og -udstyr var faldet betydeligt og faldt fortsat. d) Den europ(cid:230)iske industri var blevet fłrende inden for ISDN- udstyr. 42. Det blev ligeledes p(cid:229)peget i undersłgelsen, at nye teknolo- gier som f. eks. ADSL ville komme til at spille en stadig vigtigere rolle, men at EURO-ISDN fortsat i de kommende (cid:229)r ville v(cid:230)re den eneste stabile gr(cid:230)nseflade for digital kommunikation. I undersłg- elsen, som generelt var positiv, var der dog taget en r(cid:230)kke forbe- hold. F. eks. blev det p(cid:229)peget, at der stadig ikke var nok enkle til- slutningsmuligheder (»plug-in and play«), og at der fortsat var problemer med udstyrets og nettenes interoperabilitet. I nogle medlemsstater var der ikke adgang til ISDN overalt, og hverken SMV-sektoren eller de enkelte borgere var fuldt ud klar over for- delene ved ISDN. 43. I maj 1997 gav Kommissionen eksterne eksperter i opdrag at gennemfłre en midtvejsevaluering af TEN-telekomprogrammet for 1993-1997. De endelige resultater af evalueringen forel(cid:229) fłrst i februar 1999. Ifłlge midtvejsevalueringen bidrog samtlige pro- jekter v(cid:230)sentligt til at n(cid:229) de m(cid:229)l, der er fastsat i retningslinjerne, og de opfyldte TEN-finansforordningens krav. Udv(cid:230)lgelsen af projekter med henblik p(cid:229) f(cid:230)llesskabsstłtte var b(cid:229)de retf(cid:230)rdig og gennemskuelig (7). De eksterne eksperter konstaterede dog, at der endnu ikke var nogen indikatorer til systematisk overv(cid:229)gning af TEN-ISDN-foranstaltningen og heller ingen kriterier, der direkte kunne anvendes som grundlag for at vurdere, om de strategiske eller operationelle m(cid:229)l var n(cid:229)et. Det blev ligeledes p(cid:229)peget, at en af de stłrste risici ved programmet er risikoen for, at man (6) (5) Młde nr. 872 af 25. november 1996. Udvalget afgiver negativ udta- lelse med den begrundelse, at udgiften ikke st(cid:229)r i et rimeligt forhold til det tilsigtede m(cid:229)l, og fordi den er i strid med princippet om for- svarlig łkonomisk forvaltning (jf. side 24 i Vademecum de la CCAM). I henhold til retningslinjerne for udvikling af EURO-ISDN som et transeurop(cid:230)isk net (artikel 10) skulle Kommissionen foretage en generel evaluering af retningslinjerne i 1997. Kommissionen udbłd evalueringen i licitation i august 1997, kontrakten blev indg(cid:229)et i slut- ningen af 1997, og evalueringen blev afsluttet midt i 1998 (pris: 147 000 ECU). (7) TEN-telekomprogrammet, TEN-ISDN midtvejsevaluering 1993-1997, s. 4. 15. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 166/11 fuldst(cid:230)ndig overser betydningen af nye og endnu ikke gennem- fłrte teknologiske fremskridt, som kan głre meget af det allerede udfłrte arbejde irrelevant, s(cid:229)dan som det til en vis grad var tilf(cid:230)l- det med forskningsprogrammerne om Internettet og World Wide Web. 44. Selv om de fleste af EURO-ISDN-programmerne ikke var afsluttet pr. 31. december 1998, kan der allerede nu drages en r(cid:230)kke konklusioner. F(cid:230)llesskabets langvarige hłrings- og beslut- ningsprocedure ved udarbejdelsen af retningslinjerne var ikke hensigtsm(cid:230)ssig for s(cid:229) innovativ og yderst dynamisk en sektor som telekommunikationssektoren, hvor markedskr(cid:230)fterne resul- terede i, at Internettet blev accepteret som et verdensomsp(cid:230)n- dende net. Der er risiko for, at de stłttede projekter ikke afspejler de aktuelle tendenser p(cid:229) markedet. 45. Forsinkelsen af midtvejsevalueringen betłd desuden, at den ikke kunne bruges som rettesnor for de foranstaltninger, der blev iv(cid:230)rksat efter de nye retningslinjer. En af anbefalingerne i evalu- eringen var, at indsatsen i randomr(cid:229)derne, hvor der endnu ikke var skaffet adgang for alle, burde styrkes. Dette var ikke et af udv(cid:230)lgelseskriterierne for de projekter, der blev iv(cid:230)rksat i 1998. En lige s(cid:229) vigtig konklusion var, at projekter med v(cid:230)sentlige tek- nologiske og kommercielle elementer ikke burde lłbe l(cid:230)ngere end 18 m(cid:229)neder, hvis de skulle kunne holde trit med den hurtige udvikling. Ca. halvdelen af de projekter, der blev udvalgt efter de nye retningslinjer, har imidlertid en varighed p(cid:229) to (cid:229)r, selv hvis de i mods(cid:230)tning til tidligere projekter ikke bliver forl(cid:230)nget. Der er stadig behov for at foretage en d(cid:230)kkende undersłgelse af, om det fortsat er nłdvendigt at yde stłtte over TEN-telekomprogrammet til projekter, der umiddelbart vil kunne udnyttes kommercielt. SAMORDNING MED BESL˘GTEDE FORANSTALTNINGER 46. I henhold til de generelle regler for finansiel stłtte inden for transeurop(cid:230)iske net skal Kommissionen sikre, at alle aktiviteter, der vedrłrer transeurop(cid:230)iske net, samordnes. Der er specifikt tale om, at projekter, der finansieres i henhold til ovenn(cid:230)vnte forord- ning, skal samordnes med projekter, der finansieres af struktur- fondene, TEN- foranstaltningerne skal ogs(cid:229) v(cid:230)re forenelige med F(cid:230)llesskabets politik p(cid:229) andre omr(cid:229)der. Samhłrighedsfonden (1), EIB. EIF og Telekommunikation inden for forskningspolitikken 47. F(cid:230)llesskabets fjerde rammeprogram for forskning, teknolo- gisk udvikling og demonstration (1994-1998) omfatter tre s(cid:230)r- programmer p(cid:229) omr(cid:229)det informations- og kommunikationstek- nologi: »Telematiksystemer af almen interesse« (2) med et budget p(cid:229) 913 mio. ECU, »Avancerede kommunikationsteknologier og (1) Samhłrighedsfonden stłtter TEN-transportprogrammet, men ikke TEN-telekomprogrammet. TEN-transportprogrammet finansierer imidlertid ogs(cid:229) telematiksystemer, hvilket betyder, at der i nogle til- f(cid:230)lde kan forekomme overlapning (f. eks. satellitnavigationssystemer). Jf. note 1, s. 5. (2) -tjenester« (3) med et budget p(cid:229) 671 mio. ECU og »Informations- teknologi« (Esprit) med et budget p(cid:229) 2 084 mio. ECU (4). 48. Kommissionen anfłrte i sin (cid:229)rsrapport for 1998 om Den Europ(cid:230)iske Unions indsats inden for forskning og teknologisk udvikling (5), at Unionens stłrste svaghed ikke ligger i dens forsk- ningspotentiale, men i at give resultaterne af denne forskning łkonomisk og kommercielt udtryk, og at et af m(cid:229)lene for ram- meprogrammet derfor er at afhj(cid:230)lpe dette problem. Navnlig pro- grammet for telematiksystemer er et brugerstyret forskningspro- gram, som i lighed med TEN-telekomprogrammet har til form(cid:229)l at fremme den erhvervsm(cid:230)ssige anvendelse af forskningsresulta- terne. Begge programmer kan finansiere forundersłgelser, valide- ringsforsłg og pilotprojekter p(cid:229) omr(cid:229)der af f(cid:230)lles interesse. For- skellen ligger i, at de projekter, der modtager stłtte over TEN- telekomprogrammet, er mere modne og t(cid:230)ttere p(cid:229) markedet end forskningsprojekterne (hvilket fremg(cid:229)r af det eksempel, der er gjort rede for i punkt 28). N(cid:229)r projekter, der umiddelbart vil kunne udnyttes kommercielt, finansieres over forskningsprogrammet, anvendes der en lavere stłttesats, idet F(cid:230)llesskabets bidrag til forskningsprojekter normalt ikke overstiger 50 % af projektom- kostningerne, og bidraget ydes med en lavere sats, jo n(cid:230)rmere projektet er p(cid:229) markedet. Der błr derfor fasts(cid:230)ttes klare regler, s(cid:229) det undg(cid:229)s, at de to aktioner overlapper hinanden. Strukturfondenes betydning I sin meddelelse om samhłrighed og informationssamfun- 49. det (6) głr Kommissionen rede for strukturfondenes betydning for telekommunikationssektoren. Det fremg(cid:229)r af meddelelsen, at der inden for rammerne af strukturfondsprogrammerne var afsat 1 769 mio. ECU til m(cid:229)l 1, 2, 3, 4, 5b) og 6 i telekommunikations- sektoren plus 207 mio. ECU fra EF-initiativerne (EFI) for program- meringsperioden 1994-1999. Kommissionen giver i meddelelsen udtryk for, at det »kun er en overraskende lille del (ca. 2 %)« af de samlede strukturfondsudgifter, der er łrem(cid:230)rket til telekommu- nikationssektoren. 50. Hvordan disse midler er fordelt p(cid:229) medlemsstaterne, fremg(cid:229)r ikke af meddelelsen, men derimod af en intern undersłgelse fore- taget af GD XIII, som har undersłgt de prioriterede m(cid:229)l, foran- staltningerne og aktiviteterne under alle de operationelle pro- grammer og EF-initiativer p(cid:229) telekommunikationsomr(cid:229)det. Tabel 4 er en oversigt over resultaterne. Ifłlge Kommissionen (3) Avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester. R(cid:229)dets beslut- ning 94/572/EF af 27. juli 1994 om et s(cid:230)rprogram for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, inden for avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester (1994-1998), EFT L 222 af 26. 8. 1994, s. 35. (4) Strategisk program for forskning og udvikling inden for informa- tionsteknologi. R(cid:229)dets beslutning 94/802/EF af 23. november 1994 om vedtagelse af et s(cid:230)rprogram for forskning og teknologisk udvik- ling, herunder demonstration, inden for informationsteknologi (1994- 1998), EFT L 334 af 22. 12. 1994, s. 24. (5) KOM(1998) 439 endelig udg. af 15. 7. 1998, s. 13. (6) Meddelelse fra Kommissionen til R(cid:229)det, Europa-Parlamentet, Det (cid:216)ko- nomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget (cid:151) Samhłrighed og informationssamfundet, KOM(97) 7 endelig udg. C 166/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 15. 6. 2000 modtog Italien (542 mio. ECU), Spanien (516 mio. ECU), Gr(cid:230)- kenland (380 mio. ECU) og Portugal (282 mio. ECU) flest midler fra strukturfondene til stłtte for telekommunikationssektoren i perioden 1994-1999 (1). Udgifter til telekommunikationsomr(cid:229)det som led i de planlagte strukturforanstaltninger for 1994-1999 (alle m(cid:229)l) Tabel 4 (mio. ECU) Strukturfondene EFRU ESF Andre Belgien F(cid:230)llesskabsstłtteramme (EFSR) EF-initiativer (EFI) Danmark EFSR EFI (ingen oplysninger) Frankrig EFSR EFI Tyskland EFSR EFI (ingen oplysninger) Gr(cid:230)kenland EFSR EFI Irland EFSR EFI Italien EFSR EFI Nederlandene EFSR EFI Portugal EFSR EFI Spanien EFSR EFI Det Forenede Kongerige EFSR EFI I alt (1) EFSR EFI 12,0 1,5 1,0 2,1 (cid:151) (cid:151) 30,7 27,0 40,2 26,9 0,4 (cid:151) 311,7 10,7 32,0 10,7 488,1 24,2 4,1 1,6 259,0 15,2 443,0 44,9 54,5 4,6 57,5 (cid:151) (cid:151) 2,0 12,2 11,7 (cid:151) 1,9 (cid:151) 5,5 14,5 9,8 1,5 0,3 1 635,5 140,4 126,9 60,2 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 0,3 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 0,2 2,5 3,0 (cid:151) (cid:151) (cid:151) 2,5 3,8 (cid:151) (cid:151) 0,3 6,3 6,3 1 768,7 206,9 (1) Der blev ikke indhentet oplysninger om (cid:216)strig, Sverige, Finland og Luxembourg. Kilde: Kommissionen. (1) Kommissionens beregninger er delvist baseret p(cid:229) skłn, fordi telekom- munikationsudgifterne ikke i alle tilf(cid:230)lde var klart holdt ude fra de łvrige udgifter. Kun Italien og Gr(cid:230)kenland har deres egne operatio- nelle programmer for telekommunikation. 15. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 166/13 51. Selv om der i EF-initiativet Interreg indg(cid:229)r et transeurop(cid:230)isk aspekt, i og med at det f. eks. yder bistand til en fiberoptisk for- bindelse mellem Portugal og Spanien, tager strukturfondsfinan- sieringen hovedsagelig sigte p(cid:229) foranstaltninger, der har til form(cid:229)l at udbygge, modernisere eller forbedre de nationale telekommu- nikationsinfrastrukturer. De tilsvarende operationelle program- mer eller delprogrammer er generelt blevet midtvejsevalueret som et led i Kommissionens evalueringspolitik. I Italien blev evaluering- en dog forsinket p(cid:229) grund af problemer i den nationale forvalt- ning af programmet. Evalueringerne af programmerne i de for- skellige medlemsstater viste, at der var gjort fremskridt med at udbygge, modernisere eller forbedre de nationale infrastrukturer, men det var ikke blevet undersłgt, om de nationale net var blevet koblet sammen, og om de var interoperable, og man vurderede ikke, om programmerne havde bidraget til det transeurop(cid:230)iske aspekt. Sammenkobling og tv(cid:230)rnationale forbindelser vil imidler- tid f(cid:229) stor betydning for TEN-politikken, navnlig fordi der frem- over vil skulle etableres nye forbindelser til de central- og łsteuro- p(cid:230)iske ansłgerlande (1). EIB(cid:146)s og EIF(cid:146)s betydning for de transeurop(cid:230)iske net I henhold til de generelle regler for transeurop(cid:230)iske net kan 52. F(cid:230)llesskabet yde stłtte i form af rentegodtgłrelser i forbindelse med l(cid:229)n bevilget af EIB og bidrag til l(cid:229)negarantipr(cid:230)mier i EIF. Kommissionen har ikke benyttet denne mulighed i forbindelse med TEN-telekom, men har valgt hovedsagelig at finansiere pro- jekter, som umiddelbart kunne udnyttes kommercielt. EIB-l(cid:229)n og EIF-garantier til projekter er ikke omfattet af retningslinjerne for TEN-telekomprogrammet (2). EIB godkendte i perioden 1993- 1998 i alt 12 022 mio. ECU i l(cid:229)n til telekommunikationsnet. Heraf gik 10 860 mio. ECU til projekter i EU og 1 162 mio. ECU til pro- jekter med EU(cid:146)s nabolande (jf. tabel 5). EIB bidrager s(cid:229)ledes bety- deligt til finansieringen af transeurop(cid:230)iske net. Bankens l(cid:229)n ydes hovedsagelig p(cid:229) grundlag af forslag fra medlemsstaterne og vur- deres i henhold til Bankens egen l(cid:229)nepolitik. 53. Investeringsfondens l(cid:229)negarantier til telekommunikations- projekter har mindre finansiel betydning (697 mio. ECU for perio- den 1993-1998, jf. tabel 6). Beslutningerne om ydelse af l(cid:229)nega- rantier vedtages enstemmigt af finansieringsudvalget, som best(cid:229)r af en repr(cid:230)sentant for EIB, en repr(cid:230)sentant for Kommissionen og en repr(cid:230)sentant for hvert af de nationale finansieringsinstitutter, der er medlemmer af EIF. Fondens l(cid:229)negarantier kan d(cid:230)kke store infrastrukturprojekter (herunder ogs(cid:229) fiberoptiske net, GSM og satellitter), og finansierer alts(cid:229) projekter, der ikke hłrer under TEN-telekomprogrammet. EIB-l(cid:229)n til telekommunikationsforanstaltninger 1993-1998 Tabel 5 Godkendte l(cid:229)n Undertegnede finansieringskontrakter 1993 1994 1995 1996 1997 1998 954 51 110 110 7 987 3 812 673 1 762 1 180 582 2 100 2 006 72 22 300 300 839 786 53 130 130 1 602 1 880 881 421 300 115 100 15 486 1 394 357 240 117 3 434 1 689 1 427 318 150 150 (mio. ECU) I alt 10 860 6 802 3 418 640 1 162 880 282 I alt 14 234 1 115 2 400 969 1 717 2 237 3 584 12 022 1. Projekter i Den Europ(cid:230)iske Union 12 472 1 005 1. 1. Net og centraler 1. 2. Mobiltelefoni 1. 3. Satellitter og stationer 2. Projekter med EU(cid:146)s nabolande 2. 1. Net og centraler 2. 2. Mobiltelefoni 2. 3. Satellitter og stationer Kilde: Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank. (1) Jf. Agenda 2000, Et udvidet og styrket EU, 1. del, afsnit I, underafsnit 1, s. 16. (2) Jf. Kommissionens (cid:229)rsberetning om transeurop(cid:230)iske net 1997, KOM(1998) 391 endelig udg. af 2. 10. 1998, afsnit 4. 5 og 4. 6. C 166/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 15. 6. 2000 EIF-l(cid:229)negarantier til telekommunikationsforanstaltninger 1993-1998 Tabel 6 1993-94 1995 1996 Garantier 156 19 9 Kilde: Den Europ(cid:230)iske Investeringsfond. 1997 278 1998 235 (mio. ECU) I ALT 1993-1998 697 Koordineringsinstrumenter Udvalg og Kommissionens koordinering 54. Det fremg(cid:229)r af den ottende (cid:229)rsberetning om strukturfondene (1996) (1), at TEN-midlerne, strukturfondene, EIB-l(cid:229)n og EIF- l(cid:229)negarantier koordineres ved hj(cid:230)lp af fłlgende tre instrumenter: oversigter til brug for overv(cid:229)gningen af de forskellige finansielle interventioner, r(cid:229)dgivende udvalg best(cid:229)ende af repr(cid:230)sentanter for medlemsstaterne samt interne hłringer. Desuden nedsatte Kom- missionen i 1997 en s(cid:230)rlig arbejdsgruppe sammensat af repr(cid:230)- sentanter for de forskellige tjenestegrene som et fjerde koordine- ringsinstrument. Oversigterne 55. I 1994 p(cid:229)lagde Kommissionen sit generalsekretariat at udar- bejde og ajourfłre en oversigt over midlerne til TEN. Hensigten med dette interne arbejdsdokument var at give Kommissionens tjenestegrene, EIB og EIF et generelt overblik over stłtten til de transeurop(cid:230)iske net med henblik p(cid:229) at f(cid:229) skabt en synergieffekt og undg(cid:229) overlapning. Oversigten havde ogs(cid:229) til form(cid:229)l at s(cid:230)tte Kommissionen i stand til at give medlemsstaterne fyldestgłrende og ajourfłrte oplysninger om samtlige midler til de transeurop(cid:230)i- ske net. 56. Oversigterne omfatter en tabel, der viser l(cid:229)nene fra EIB, l(cid:229)ne- garantierne fra EIF, EFRU-stłtten og den stłtte, F(cid:230)llesskabet har ydet over TEN-budgetposterne. En analyse af de TEN-relaterede udgifter viser imidlertid, at de forpligtelser, der er n(cid:230)vnt under EFRU (467,7 mio. ECU for perioden 1993-1997), kun vedrłrer udgifter til telekommunikationsprojekter i Irland og Gr(cid:230)kenland. Udgifterne til telekommunikationsprojekter i andre medlemssta- ter er ikke registreret. Disse ufuldst(cid:230)ndige oplysninger blev ogs(cid:229) offentliggjort i Kommissionens (cid:229)rsberetning om de transeurop(cid:230)i- ske net for 1997 og 1998 (2) samt i en beretning, Kommissionen aflagde til R(cid:229)det i 1999 (3). Kommissionen havde planlagt at udvikle en database, hvor man kunne słge de łnskede oplysning- er, men denne plan er ikke blevet til noget. Den seneste udgave af oversigten blev udarbejdet den 10. oktober 1997. Oplysningerne er ikke blevet revideret eller ajourfłrt, og der er ikke truffet yder- ligere planl(cid:230)gningsforanstaltninger. Som oversigten ser ud nu, er den ikke et hensigtsm(cid:230)ssigt koordineringsv(cid:230)rktłj for telekom- munikationssektoren, ikke blot fordi den er for(cid:230)ldet og ufuld- st(cid:230)ndig, men ogs(cid:229) fordi den ikke er brugervenlig. (1) KOM(1997) 526 endelig udg. , kapitel II D. 9. (2) Jf. Kommissionens (cid:229)rsberetning om transeurop(cid:230)iske net 1998, KOM(1999) 410 endelig udg. af 15. 9. 1999. (3) Kommissionens beretning til R(cid:229)det »Investment in infrastructure in the European Union«, Bruxelles, 18. 5. 1999. 57. Den hłringsprocedure, der finder sted i de forskellige udvalg, skulle ogs(cid:229) bevirke, at telekommunikationsforanstaltningerne og finansieringen af dem koordineres. Overv(cid:229)gningsudvalgene, der er sammensat af repr(cid:230)sentanter for Kommissionen og medlems- staterne, og som overv(cid:229)ger strukturfondene, spiller en vigtig rolle (4). I den periode, revisionen omfatter, var den afdeling i Kommissionen, som er ansvarlig for telekommunikationssekto- ren, repr(cid:230)senteret i flere af disse udvalg. Fłlgende to eksempler, hvor Kommissionen har gjort en positiv indsats, viser, hvor vigtigt det er, at f(cid:230)llesskabsforanstaltningerne koordineres: a) Kommissionen har undersłgt gennemfłrelsen af det opera- tionelle telekommunikationsprogram for 1994-1999 i Gr(cid:230)- kenland. Gr(cid:230)kenland var ikke kommet ret langt med at gen- nemfłre de forskellige markedsliberaliseringsdirektiver i national ret, og Kommissionen indbragte derfor sagen for Domstolen (5) i overensstemmelse med EF-traktatens arti- kel 169. Det er en fordel for statsmonopolet OTE, at direkti- verne endnu ikke er gennemfłrt i national ret, fordi det fortsat kan udnytte sit monopol p(cid:229) omr(cid:229)der, der endnu ikke er libe- raliseret. OTE er ligeledes den vigtigste modtager af struktur- fondsmidler fra det operationelle telekommunikationspro- gram, hvilket er i strid med Kommissionens politik, n(cid:229)r der er indledt traktatbrudssag. Efter en undersłgelse p(cid:229) stedet fore- taget i 1997 anbefalede den ansvarlige afdeling i Kommissio- nen, at udbetalingen af stłtte skulle indstilles, indtil medlems- staten havde opfyldt EU(cid:146)s krav om liberalisering og harmonisering. I august 1998 indstillede Kommissionen ende- lig udbetalingen, men p(cid:229) det tidspunkt havde Gr(cid:230)kenland modtaget 75,8 % (131,4 mio. ECU) af de f(cid:230)llesskabsmidler, der var afsat til det operationelle program. b) Det generaldirektorat, som er ansvarligt for regionalpolitik- ken, havde oprindelig foresl(cid:229)et, at F(cid:230)llesskabet skulle samfi- nansiere mobilradionet i omr(cid:229)der under m(cid:229)l nr. 1 i Italien. To andre generaldirektorater gjorde indsigelse, og denne samfi- nansiering blev derfor opgivet. Der var tre (cid:229)rsager til indsigel- serne: (4) De s(cid:230)rlige TEN-telekomudvalg (Udvalget om Retningslinjer for de Transeurop(cid:230)iske Telenet og Udvalget for Finansiel Stłtte til de Tran- seurop(cid:230)iske Net) spiller en mindre rolle i forbindelse med koordine- ringen, fordi de hovedsagelig besk(cid:230)ftiger sig med definition af pro- jekter af f(cid:230)lles interesse og projektudv(cid:230)lgelse. (5) Meddelelse fra Kommissionen til R(cid:229)det, Europa-Parlamentet, Det (cid:216)ko- nomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget (cid:151) Fjerde rapport om gennemfłrelsen af EU(cid:146)s lovpakke for telesektoren, KOM(1998) 594 endelig udg. og XXVII beretning om konkurrencepolitikken for 1997. 15. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 166/15 i) Samfinansieringen ville resultere i konkurrenceforvrid- ning, fordi virksomheder, der allerede var dominerende p(cid:229) markedet, ville f(cid:229) styrket deres position yderligere. ii) De relevante direktiver var ikke gennemfłrt i national ret, og der var anlagt traktatbrudssag. iii) Det var unłdvendigt at yde f(cid:230)llesskabsstłtte, da der var gode muligheder for, at projekterne ville komme til at give overskud. telekommunikationsforanstaltninger, som disse var beregnet p(cid:229), kunne de l(cid:230)gges til grund for denne overvejelse. I henhold til disse regler kan der f. eks. kun ydes direkte stłtte i behłrigt begrundede tilf(cid:230)lde, og der ydes i stedet l(cid:229)n med rentegodtgłrel- ser og stilles l(cid:229)negarantier. Man błr undersłge muligheden for at anvende denne form for finansiering n(cid:230)rmere, navnlig fordi inve- steringer i telekommunikationssektoren s(cid:230)dvanligvis er over- skudsgivende, og fordi der kan opst(cid:229) konkurrenceforvridning, hvis der ydes direkte stłtte. 58. Disse eksempler viser, at tilf(cid:230)lde, hvor f(cid:230)llesskabsforanstalt- ningerne ikke er konsekvente, kan opdages, n(cid:229)r der l(cid:230)gges en koordineret strategi. Det er imidlertid tydeligt, at Kommissionen błr l(cid:230)gge en bedre strategi for, hvad der skal ske, n(cid:229)r markedet liberaliseres, og projekter, der har modtaget strukturfondsstłtte, privatiseres, og at stłtten til s(cid:229)danne projekter błr overv(cid:229)ges bedre. 59. I 1993, da programmerne for 1994-1999 var under forbe- redelse, var det tilsyneladende ikke noget stłrre problem, at de vigtigste stłttemodtagere ville blive statslige monopoler. P(cid:229) bag- grund af liberaliseringen af markedet og de privatiseringer, der efterfłlgende fandt sted, er det imidlertid et spłrgsm(cid:229)l, om kapi- talindskud, der er samfinansieret af strukturfondene, m(cid:229) overfłres til den private sektor, eller om en del af belłbene błr tilbagebe- tales. Der er ikke blevet lagt en generel strategi, og Kommissionen har i hvert enkelt tilf(cid:230)lde vurderet, om de privatiserede selskaber stadig opfylder de fastsatte regionalpolitiske m(cid:229)l. 60. Nedenst(cid:229)ende to tilf(cid:230)lde er eksempler p(cid:229), hvordan Kommis- sionen har lłst dette problem: a) Ved udgangen af 1998 besluttede Kommissionen, at den ikke ville tilbagesłge nogen af de midler, der var udbetalt til det privatiserede telefonselskab Telef(cid:243)nica i Spanien. Det fremgik af en ekstern evaluering foretaget af en spansk konsulent, at de regionalpolitiske m(cid:229)l var opfyldt (1). I sin beslutning om, at Telef(cid:243)nica ikke skulle tilbagebetale EFRU-midlerne, fremsatte Kommissionen dog en r(cid:230)kke anbefalinger. Det spanske sel- skab skulle bl. a. słrge for, at de EFRU-samfinansierede pro- jekter blev gennemfłrt uden for omr(cid:229)der, hvor rentabiliteten var hłj, og lette adgangen til markedet for nye virksomheder. b) Af en evaluering af Telecom-Italia fremgik det, at selskabet ikke havde investeret tilstr(cid:230)kkeligt i de ugunstigt stillede omr(cid:229)- der under m(cid:229)l nr. 1. Det operationelle telekommunikations- program for perioden 1994-1999 blev (cid:230)ndret, s(cid:229)ledes at EFRU-stłtten forblev den samme, men at Telecom-Italia skulle investere yderligere 78,5 mio. ECU i omr(cid:229)derne under m(cid:229)l nr. 1. 61. Selv om der i disse tilf(cid:230)lde blev fundet en lłsning p(cid:229) proble- met, og en evaluering af de relevante operationelle programmer har bekr(cid:230)ftet, at anbefalingerne er blevet fulgt, błr strukturfon- denes politik for stłtte til telekommunikationsinfrastrukturer tages op til fornyet overvejelse under hensyntagen til markedsliberali- sering og privatisering. Selv om de generelle regler for F(cid:230)llesska- bets stłtte inden for transeurop(cid:230)iske net ikke g(cid:230)lder for struk- ikke finder anvendelse p(cid:229) de store turfondene og derfor (1) Der er imidlertid i nogen grad sat spłrgsm(cid:229)lstegn ved den metode, der blev anvendt ved evalueringen. Hłringsproceduren for afgłrelserne om finansiering 62. Forud af TEN- telekomprojekter gennemfłres der en skriftlig hłringsprocedure, der har til form(cid:229)l at sikre, at projekterne koordineres i Kommis- sionen. Retten gennemgik resultaterne af denne interne hłrings- procedure forud for udv(cid:230)lgelsen af TEN-telekomprojekterne i 1998. Udv(cid:230)lgelsen skete under anvendelse af de nye retningslinjer for transeurop(cid:230)iske telenet. I 1998 blev der indkaldt forslag til TEN-telekomprojekter. 63. Projektforslagene blev bedłmt af Kommissionens tjenestegrene med bistand fra eksterne eksperter. Da projektudv(cid:230)lgelsen var afsluttet, sendte det ansvarlige generaldirektorat skrivelser til 13 andre generaldirektorater med anmodning om at afgive udtalelse om de udvalgte forslag inden for ti arbejdsdage. De fleste gene- raldirektorater svarede med korte skrivelser, at de ikke havde nogen kommentarer og var enige med det ansvarlige generaldi- rektorat om de udvalgte projekter. I Øt tilf(cid:230)lde blev det kritiseret, at fristen var meget kort, og at det derfor var meget vanskeligt at give et begrundet svar. Fire generaldirektorater p(cid:229)pegede, at lig- nende projekter var under gennemfłrelse inden for deres ansvars- omr(cid:229)der. Et generaldirektorat gjorde opm(cid:230)rksom p(cid:229), at der i for- bindelse med et af projekterne var stor risiko for overlapning med et forskningsprojekt under Esprit-programmet, der blev gennem- fłrt af samme konsortium, og at der muligvis var tale om over- lapninger med to andre forskningsprojekter. Et andet generaldi- rektorat gjorde opm(cid:230)rksom p(cid:229), at et af projekterne muligvis var i strid med en undersłgelse, dets egne tjenestegrene havde iv(cid:230)rk- sat. Yderligere to generaldirektorater advarede om, at der var risiko for, at det samme arbejde ville blive udfłrt to gange. 64. Det samlede indtryk er, at de oplysninger, der blev udvekslet mellem Kommissionens tjenestegrene under udv(cid:230)lgelsesprocedu- ren og bedłmmelsen af projekterne, ikke blev koordineret godt nok. Koordineringen błr ske meget tidligere i forlłbet. Den interne hłringsprocedure letter samarbejdet p(cid:229) visse punkter, men den sikrer ikke p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt, at de forskellige generaldirek- toraters ideer og strategier koordineres. Der er ikke udviklet interne procedurer og edb-programmer, der kan opfylde dette behov. Generaldirektoraterne kan f. eks. ikke f(cid:229) oplysninger frem p(cid:229) sk(cid:230)r- men om kontrakter, der er under planl(cid:230)gning eller gennemfłrelse af et andet generaldirektorat. Under den skriftlige interne hłrings- procedure anmodes generaldirektoraterne om at afgive udtalelse, og de kan enten godkende de foresl(cid:229)ede projekter uden n(cid:230)rmere begrundelse eller, hvis de er under tidsm(cid:230)ssigt pres, helt undlade at reagere. 65. Der var meget f(cid:229) tegn p(cid:229), at Kommissionen tager hensyn til EIB-l(cid:229)n og EIF-garantier, b(cid:229)de n(cid:229)r den planl(cid:230)gger, og n(cid:229)r den iv(cid:230)rks(cid:230)tter projekter. De finansielle oversigter for de to specifikke telekommunikationssektoren i operationelle programmer C 166/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 15. 6. 2000 (Gr(cid:230)kenland og Italien) indeholder ingen oplysninger om pro- grammerede EIB- eller EIF-interventioner. I (cid:229)rsberetningen for regnskabs(cid:229)ret 1995 fremsatte Retten fłlgende bem(cid:230)rkning (1), som ligeledes g(cid:230)lder for telekommunikationssektoren: det sikres, at finansieringen sammens(cid:230)ttes af en hensigtsm(cid:230)s- sig blanding af stłtte og l(cid:229)n, og for at głre det nemmere at indg(cid:229) partnerskaber mellem den offentlige og den private sek- tor. »P(cid:229) programmeringsstadiet kan der kun v(cid:230)re begr(cid:230)nset kom- plementaritet mellem l(cid:229)ne- og tilskudsinstrumenterne, fordi det er vanskeligt at samordne EIB(cid:146)s projektmetode og program- metoden under strukturfondene«. Der var ikke gjort noget for at implementere disse anbefalinger i telekommunikationssektoren. 66. Kommissionen og EIB har imidlertid en skriftlig hłringspro- cedure for projekter, der i princippet skal finansieres af Banken, (der findes ikke nogen tilsvarende procedure for EIF-garantier). Banken forel(cid:230)gger de udvalgte medlemsstaters finansieringsan- słgninger for Kommissionen, som i henhold til artikel 21, stk. 2, i protokollen vedrłrende vedt(cid:230)gterne for Den Europ(cid:230)iske Inve- steringsbank skal afgive udtalelse inden for to m(cid:229)neder. Siden 1975 har en gruppe best(cid:229)ende af repr(cid:230)sentanter for de forskel- lige generaldirektorater skullet afgive udtalelser til EIB. Gruppen har sat en frist p(cid:229) ti arbejdsdage, inden for hvilken de enkelte tjenestegrene skal afgive deres udtalelse. Modtages der intet svar, fortolkes dette som stiltiende godkendelse. Kommissionens udta- lelse er n(cid:230)sten altid positiv. I 1998 forelagde Banken f. eks. 334 finansieringsansłgninger (herunder 12 for telekommunikations- sektoren), som alle fik en positiv udtalelse fra Kommissionen. Denne procedure giver nok mulighed for udveksling af oplysning- er, men sikrer ikke strategisk koordinering f. eks. af den EU-stłtte, der forvaltes af Kommissionen, og de l(cid:229)n, Banken yder. Den s(cid:230)rlige arbejdsgruppe I april 1997 besluttede Kommissionen, 67. at TEN- finansieringsinstrumenterne skulle koordineres bedre. Der blev nedsat en s(cid:230)rlig arbejdsgruppe best(cid:229)ende af repr(cid:230)sentanter for de forskellige tjenestegrene, som skulle udarbejde en r(cid:230)kke anbefa- linger. I september 1997 fremsatte arbejdsgruppen fłlgende tre overordnede anbefalinger: a) En gruppe p(cid:229) direktłrniveau burde regelm(cid:230)ssigt młdes med repr(cid:230)sentanter for EIB og EIF for at sikre sammenh(cid:230)ng i opstillingen af prioriterede m(cid:229)l. b) Der burde arrangeres seminarer med deltagelse af repr(cid:230)sen- tanter for EU, medlemsstaterne og de regionale myndigheder, s(cid:229) det sikres, at der tages hłjde for TEN-politikken, n(cid:229)r der planl(cid:230)gges EFRU-interventioner. c) I forbindelse med stłrre projekter, der finansieres af flere instrumenter, burde der neds(cid:230)ttes s(cid:230)rlige projektgrupper, s(cid:229) KONKLUSION OG ANBEFALINGER 68. Kommissionen błr give R(cid:229)det og Europa-Parlamentet oplys- ninger om foranstaltningerne under TEN-telekomprogrammet sammen med en vurdering af, hvorvidt m(cid:229)lene er n(cid:229)et. I hvert enkelt tilf(cid:230)lde, hvor der ydes stłtte til forundersłgelser af projek- ter, der umiddelbart vil kunne udnyttes kommercielt, og pilotpro- jekter, błr det klart kunne p(cid:229)vises, at de specifikke m(cid:229)l for foran- staltningerne virkelig er berettigede, og at de sandsynligvis ikke vil kunne n(cid:229)s uden f(cid:230)llesskabsstłtte. Samtidig błr det overvejes at skabe t(cid:230)ttere forbindelse mellem telematikforanstaltningerne inden for forskning, udvikling og demonstration (FTU), der sam- finansieres over forskningsprogrammet, og de projekter, der umid- delbart vil kunne udnyttes kommercielt, og som stłttes over TEN- telekomprogrammet. Det błr ligeledes overvejes, om der kan opn(cid:229)s stłrre effektivitet, hvis FTU-telematikprojekterne og de her- med forbundne markedsvalideringsforanstaltninger blev forvaltet sammen. Retten głr opm(cid:230)rksom p(cid:229), at telekommunikationssek- toren som fłlge af liberaliseringen og udviklingen inden for mobil- kommunikation i łjeblikket er meget konkurrencedygtig og udvik- ler sig hastigt uden nogen v(cid:230)sentlig stłtte fra offentlige kilder. Teleselskaberne er desuden blandt de stłrste erhvervsvirksomhe- der i Europa og har via markederne let adgang til alle former for investeringsmidler. Kommissionen błr słrge for at overv(cid:229)ge den tekniske udvikling inden for denne meget dynamiske sektor og sikre, at stłtten i hłjere grad m(cid:229)lrettes til de omr(cid:229)der, hvor den kan f(cid:229) stłrst mulig effekt. 69. Kommissionen błr fastl(cid:230)gge nye retningslinjer for struktur- fondsinterventionerne inden for telekommunikationssektoren, hvor udviklingen g(cid:229)r i retning af liberalisering, privatisering og łget konkurrence. De generelle regler for F(cid:230)llesskabets finansielle stłtte inden for transeurop(cid:230)iske net, som blev udarbejdet med henblik p(cid:229) at fremme infrastrukturprojekter, kunne, selv om de ikke g(cid:230)lder for strukturfondene, l(cid:230)gges til grund for de nye ret- ningslinjer. Man kunne f. eks. fasts(cid:230)tte, at der kun kan ydes direkte stłtte til investeringer i behłrigt begrundede tilf(cid:230)lde, og man kunne i hłjere grad g(cid:229) over til at yde stłtten i form af rentegodt- głrelser og l(cid:229)negarantier. Den stłtte, der ydes over TEN- telekomprogrammet, błr koordineres bedre med strukturfonds- stłtten og midlerne fra EIB og EIF, s(cid:229) man kan opn(cid:229) den nłdvendige komplementaritet og synergi mellem de forskellige instrumenter. Kommissionen har selv fremh(cid:230)vet nłdvendigheden af en s(cid:229)dan koordinering i sin beretning fra 1999 til R(cid:229)det (2) (punkt 54-67). (1) Den Europ(cid:230)iske Revisionsret, (cid:229)rsberetning for regnskabs(cid:229)ret 1995 med institutionernes svar, EFT C 340 af 12. 11. 1996, punkt 5. 61. (2) Jf. note 3, s. 14. 15. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 166/17 70. Sammenkobling og interoperabilitet vil komme til at spille en stadig vigtigere rolle, navnlig n(cid:229)r der skal etableres nye forbind- elser med de central- og łsteurop(cid:230)iske ansłgerlande (punkt 49-51). Det transeurop(cid:230)iske aspekt i TEN-politikken błr vurderes p(cid:229) denne baggrund. 71. Kommissionen błr foretage flere kontroller p(cid:229) stedet for at sikre, at telekommunikationsprojekterne gennemfłres i overens- stemmelse med reglerne, og at resultaterne svarer til de m(cid:229)l, der er fastsat i kontrakterne (punkt 29-31). Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg p(cid:229) młdet den 22. og 23. marts 2000. P(cid:229) Revisionsrettens vegne Jan O. KARLSSON Formand C 166/18 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 15. 6. 2000 LISTE OVER TEKNISKE UDTRYK Integrated Services Digital Network (ISDN): Tjenesteintegreret digitalnet Forsyningspligt: Forsyningspligtydelser er et n(cid:230)rmere bestemt minimumss(cid:230)t af tjenester af en given kvalitet, hvortil alle brugere uanset deres geografiske placering og p(cid:229) baggrund af specifikke nationale betingelser har adgang til en over- kommelig pris, jf. fłrste tilsynsrapport om forsyningspligten p(cid:229) teleomr(cid:229)det i EU, KOM(1998) 101 endelig udg. , s. 8. Integrated Broadband Communications (IBC): Integreret bredb(cid:229)ndskommunikation Ordet »integreret« angiver, at nettets grundkomponenter er integreret s(cid:229)ledes, at alt fungerer sammen som en helhed, dvs. b(cid:229)de nye og gamle funktioner: taletelefoni, pakkekobling, ISDN, bredb(cid:229)nds-, satellit- og mobilkom- munikation. Ordet betyder ogs(cid:229), at tjenesterne er integrerede (p(cid:229) brugerniveau samt p(cid:229) passende netniveau). Ordet »bredb(cid:229)nd« antyder, at samtlige tjenestekombinationer medtages, lige fra indfłrelsen af ISDN til en rea- listisk introduktion af videotjenester (interaktive og distribuerede), dvs. 140 Mbit/s og mere i brugergr(cid:230)nse- fladen. Ordet »kommunikation« omfatter ikke kun konventionelle central-/transmissions-/Consumer Private Network- funktioner, men ogs(cid:229) avancerede faciliteter, som głr tjenesterne brugervenlige, hłjperformante og łkonomisk b(cid:230)redygtige, KOM(93) 372 endelig udg. , s. 6. Asynchronors Transfer Mode (ATM): Asynkron overfłrselsmodus. En modus, der teoretisk set giver mulighed for at łge overfłrselshastigheden til 155 Mbit/s. Asynchronous Digital Subscriber Line (ADSL): Asymmetrisk digitalt abonnentkredslłb ADSL er et teknisk fremskridt, der ikke kr(cid:230)ver ISDN-tilslutning, men anvender en analog tilslutning, hvorved der opn(cid:229)s fordele, som tidligere kun var tilg(cid:230)ngelige med ISDN (f. eks. viderestilling af samtaler, identifikation af indkommende opkald). Satellit- og kabel-tv net-operatłrer eksperi- menterer ogs(cid:229) med egne teknikker til hurtig Internetadgang beregnet p(cid:229) den almindelige forbruger. 15. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 166/19 KOMMISSIONENS SVAR RESUM(cid:201) AF DE VIGTIGSTE BEM˘RKNINGER 3. Alle forundersłgelser af TEN-ISDN i perioden 1993-1995 er arkiveret af Kommissionen og fremg(cid:229)r af rapporten om midtvejs- evaluering, som blev forelagt Revisionsretten i februar 1999 (1). TEN-telekommunikationsprojekter fra 1996 og senere blev regi- streret i en database, der er tilg(cid:230)ngelig for alle projektledere, og som indeholder aktuelle oplysninger om projekters status og resultater bedłmmelsesstadium til det overv(cid:229)gnings- og evalueringsstadierne. indledende fra Vanskelighederne i forbindelse med tilvejebringelsen af en over- ordnet beskrivelse af TEN-telekommunikationsprogrammet skyld- tes projekternes komplekse struktur: (cid:151) dels figurerede TEN-telekommunikationsprogrammets »pro- jekter af f(cid:230)lles interesse« fłrst i de retningslinjer, der blev ved- taget i juni 1997, dvs. tre (cid:229)r efter vedtagelsen af program- merne under strukturfondene (cid:151) dels er regionsplaner i kraft af deres natur organiseret omkring temaer, der udspringer af de enkelte medlemsstaters priorite- ringer (forbedring af erhvervsklimaet, modernisering af offent- lige administrationer osv. ), og indeholder ikke nogen identifi- cering af telekommunikationsrelaterede investeringer som s(cid:229)dan. 4. I finansforordningen er det fastsat, at »undersłgelser« altid kan ledsages af »tekniske stłtteforanstaltninger«, hvilket ogs(cid:229) fremg(cid:229)r af den liste over tekniske udtryk, der er vedtaget af TEN(cid:146)s finan- sieringsudvalg, og som stłtter en bredere fortolkning af udtryk- ket »undersłgelse«. I henhold til artikel 3 af retningslinjerne er det desuden et prio- riteret anliggende at foretage en »undersłgelse og godtgłrelse af den tekniske og kommercielle gennemfłrlighed fulgt op af udvik- ling af applikationer, som stłtter opbygningen af et europ(cid:230)isk informationssamfund, navnlig applikationer af samfundsm(cid:230)ssig interesse«. Undersłgelser er nłje blevet tilrettelagt ud fra denne model og rettet mod kommerciel udnyttelse og validering med henblik p(cid:229) bedre identificering af aktionen p(cid:229) baggrund af de i undersłgelsen stłttede m(cid:229)l. 5. TEN-telekommunikationsprogrammet tager udgangspunkt i resultaterne af teknologiske udviklinger, hvis markedsv(cid:230)rdi endnu ikke er klarlagt. Programmet blev pr(cid:230)senteret for forskningsver- denen som en opfłlgningsaktion. Faktisk er der for »omr(cid:229)der af samfundsm(cid:230)ssig interesse« ligheder med forskningsprogrammet for telematikapplikationer (uddannelse, miljł, transport osv. ), hvil- ket skyldes, at retningslinjerne oprindelig blev udformet med udgangspunkt i opfłlgningsaktioner til bedłmmelse af markeds- og forretningspotentiale for produkter, der teknologisk er tilstr(cid:230)k- keligt modnede, men som błr afklares med henblik p(cid:229) fremtidig markedsfłring og udarbejdelse af overbevisende forretningspla- ner for at sikre projektintern og -ekstern finansiering fra seriłse partnere. Disse hensyn er kun i ringe omfang inddraget ved udar- bejdelsen af FTU-projekternes udnyttelsesplaner, som fłrst og fremmest handler om betingelserne for ibrugtagning af avance- rede teknologier eller metoder i et samarbejde mellem brugere og leverandłrer og ikke om bedłmmelse af markeder eller finansie- ring (se ogs(cid:229) Kommissionens svar p(cid:229) punkt 48). 6. Beslutningsprocessen er uden for Kommissionens kontrol. N(cid:229)r retningslinjerne er vedtaget, udgłr den regelm(cid:230)ssige opdate- ring af arbejdsprogrammet og udformningen af indkaldelser et til- str(cid:230)kkeligt fleksibilitetselement i udformningen af aktionen. 7. Efter omhyggelig overv(cid:229)gning blev der udfłrt kontrol p(cid:229) ste- det af begge kontrahenter og af de to associerede kontrahenter. Kommissionen har anlagt sag mod den ene kontrahent. Med udgangspunkt i den revision Retten har foretaget p(cid:229) stedet hos en stłrre kontrahent, har Kommissionen iv(cid:230)rksat revisioner p(cid:229) stedet. Projektoverv(cid:229)gning, evalueringer og kontrol p(cid:229) grundlag af kon- traktspecifikationer głr det muligt for Kommissionen at sikre overholdelsen af kontrakten og om muligt opdage uregelm(cid:230)ssig- heder. Flere stedvise kontroller ville kunne udfłres, hvis der forel(cid:229) tilstr(cid:230)kkelige midler til denne indsats. 8. Af rapporten om midtvejsevalueringen fremg(cid:229)r det, at ISDN- retningslinjernes m(cid:229)l vedrłrende udviklingen af en r(cid:230)kke ISDN- baserede tjenester blev tilfredsstillende n(cid:229)et. (1) TEN-ISDN (cid:151) Afsluttende rapport for midtvejsevaluering 1993-1997. Midtvejsevalueringen af TEN-telekommunikationsprogrammet for 1993-1997 indeholdt ogs(cid:229) anbefalinger, der er blevet taget til fłlge i forbindelse med aktionens forts(cid:230)ttelse (se svaret p(cid:229) punkt 43). C 166/20 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 15. 6. 2000 9. Svaghederne p(cid:229) telekommunikationsomr(cid:229)det i flertallet af de regioner, der modtager stłtte fra strukturfondene, głr sig g(cid:230)ld- ende i de nationale og regionale/lokale net og ikke s(cid:229) meget i de internationale forbindelser. Herudover er strukturfondenes ope- rationer baseret p(cid:229) subsidiaritetsprincippet og partnerskab med medlemsstaterne. Det er medlemsstaternes ansvar at definere udviklingsplaner med henblik p(cid:229) stłtte fra strukturfondene. Inter- ventionerne har derfor et st(cid:230)rkt nationalt/regionalt isl(cid:230)t. 10. Fra maj til september 2000 vil der blive foretaget en tilbunds- g(cid:229)ende evaluering af aktionen ud fra fłlgende kriterier: relevansen af aktionens m(cid:229)l, prioriteringer og iv(cid:230)rks(cid:230)tningsforanstaltninger, aktionens gennemslagskraft og virkning, dens effektivitet og omkostningseffektivitet, dens anvendelighed og b(cid:230)redygtighed, (cid:229)rsagssammenh(cid:230)ngen mellem de anvendte ressourcer og aktivi- teter samt formodede virkninger (interventionslogikken), erfa- ringsopsamling med hensyn til retsgrundlag, ressourcer og leve- ringsmekanismer til brug ved mulige fremtidige interventioner af lignende art. Kommissionen vil derefter p(cid:229) grundlag af en s(cid:229)dan evaluering og med afs(cid:230)t i nye tekniske udviklinger freml(cid:230)gge for- slag til revision af retningslinjerne. Uden at foregribe politiske beslutninger forventes de kritiske spłrgsm(cid:229)l i forbindelse med revisionen at v(cid:230)re: (cid:151) Aktionen skal klart adskilles fra de omr(cid:229)der, der er d(cid:230)kket af forskningen. Der vil blive foresl(cid:229)et en opdeling i tre klart adskilte dom(cid:230)ner, hvor de involverede aktłrer, markedspo- tentialet, forretningsm(cid:229)ls(cid:230)tninger, investeringsperspektiver og finansielle pakker er forskellige: det offentlige servicedom(cid:230)ne, det globale servicedom(cid:230)ne og det v(cid:230)kstfremmende service- dom(cid:230)ne, hvor sidstn(cid:230)vnte er rettet mod markedet for risiko- villig kapital. (cid:151) Aktionen skal v(cid:230)re mere fokuseret. Bilag 1 til de nuv(cid:230)rende retningslinjer resulterer i omr(cid:229)ded(cid:230)kning, der er for stor og for kompleks. Der vil blive foresl(cid:229)et et forenklet system, der bygger p(cid:229) de prioriterede forantaltninger under eEurope. (cid:151) Arbejdsprogrammet vil forblive tilstr(cid:230)kkeligt generelt til, at s(cid:229)vel teknologiske (cid:230)ndringer som nye markedstendenser vil kunne inddrages i udformningen af forslagsindkaldelser. (cid:151) Projekter og relateret f(cid:230)llesskabsstłtte vil ogs(cid:229) blive klarere struktureret. (cid:151) Der vil blive lagt stłrre v(cid:230)gt p(cid:229) den transeurop(cid:230)iske dimen- sion af aktionen. (cid:151) Den eksterne dimension skal ogs(cid:229) tilgodeses, s(cid:229)ledes at fłrst og fremmest associerede lande kan deltage inden for ram- merne af disse landes aftaler med Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, og E(cid:216)S-landene kan inddrages. TEN-telekommunikationsprogrammet skal bygge p(cid:229) den politiske stłtte fra eEurope-initiativet, som er fokuseret p(cid:229) prioriterede for- anstaltninger til overvindelse af de svagheder, der tilbageholder en hurtig udvikling af informationssamfundet i Europa, herunder is(cid:230)r »en offentlig sektor, der ikke spiller aktivt nok med som stłtte for udviklingen af nye applikationer og tjenester« og »mangelen p(cid:229) en tilstr(cid:230)kkeligt dynamisk, iv(cid:230)rks(cid:230)tterorienteret, serviceoriente- ret kultur«. TEN-telekommunikationsprogrammet er et relevant f(cid:230)llesskabsinstrument til fokusering p(cid:229) fastlagte m(cid:229)l p(cid:229) fłlgende omr(cid:229)der: adgang til multimedier til undervisningsbrug, SMV- stłttetjenester i forbindelse med transeurop(cid:230)isk e-handel og sik- ker adgang, risikovillig kapital til investeringsfonde rettet mod innovative projekter med v(cid:230)kstpotentiale, netforvaltning af sund- hedstjenester, forbedrede transporttjenester s(cid:229)som innovative sik- kerhedsberedskaber, stłttetjenester for vedligeholdelse eller dyna- miske og stedbaserede rejse- og trafikinformationstjenester, systemer til forvaltning af nłdberedskaber og offentlig sikkerhed og online-adgang til oplysninger i den offentlige sektor. programmeringsperiode 11. Strukturfondenes 1994-1999 udgjorde en overgangsperiode, hvor łkonomien bev(cid:230)gede sig fra et monopolistisk til et (cid:229)bent marked. Kommissionen valgte en case-by-case-fremgangsm(cid:229)de, der gjorde det muligt at lłse mange problemer under hensyntagen til ny lovgivning og regionale m(cid:229)l- s(cid:230)tninger samt at fremskynde liberaliseringen i de lande, der modtager stłtte fra Samhłrighedsfonden. For den n(cid:230)ste program- meringsperiode, 2000-2006, er der i fondenes regelgrundlag opstillet regler til sikring af gennemsigtigheden og overholdelse af konkurrencereglerne. TRANSEUROP˘ISKE TELEKOMMUNIKATIONSNET Anvendelsen af midlerne og oversigt over resultaterne 18. Alle forundersłgelser af TEN-ISDN i perioden 1993-1995 er arkiveret af Kommissionen og fremg(cid:229)r af rapporten om midtvejs- evaluering, som blev forelagt Revisionsretten i februar 1999 (1). TEN-telekommunikationsprojekter fra 1996 og senere blev regi- streret i en database, der er tilg(cid:230)ngelig for alle projektledere, og som indeholder aktuelle oplysninger om projekters status og resultater fra det indledende bedłmmelsesstadie til overv(cid:229)gnings- og evalueringsstadierne. 19. Figur 2 er en oversigt over alle aktionstyper finansieret fra 1993 til 1998: forberedende aktiviteter fra 1993 til 1995 (TEN- ISDN og TEN-IBC), projekter henhłrende under TEN-ISDN- retningslinjerne i 1995, projekter henhłrende under Ten-Telecom- retningslinjerne i 1997 og f(cid:230)lles foranstaltninger med andre programmer i 1996. I 1998 androg de administrative og associe- rede foranstaltninger 1 mio. EUR (3,6 % af de samlede bevilling- er). (1) TEN-ISDN (cid:151) Afsluttende rapport for midtvejsevaluering 1993-1997. 15. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 166/21 I finansforordningen er det fastsat, at »undersłgelser« altid 20. kan ledsages af »tekniske stłtteforanstaltninger«, hvilket ogs(cid:229) frem- g(cid:229)r af den liste over tekniske udtryk, der er vedtaget af TEN(cid:146)s finansieringsudvalg, og som stłtter en bredere fortolkning af udtrykket »undersłgelse«. (cid:151) De forberedende aktiviteter bidrog til identificering af projek- ter af f(cid:230)lles interesse i retningslinjerne for ISDN; de var rettet mod forhindringerne for udvikling af ISDN, omr(cid:229)der med ekspansionspotentiale for ISDN og den nłdvendige baggrunds- information for udviklingen af en ISDN-politik. I henhold til artikel 3 af retningslinjerne er det desuden et prio- riteret anliggende at foretage en »undersłgelse og godtgłrelse af den tekniske og kommercielle gennemfłrlighed fulgt op af udvik- ling af applikationer, som stłtter opbygningen af et europ(cid:230)isk informationssamfund, navnlig applikationer af samfundsm(cid:230)ssig interesse«. Undersłgelser er nłje blevet tilrettelagt ud fra denne model og rettet mod kommerciel udnyttelse og validering med henblik p(cid:229) bedre identificering af aktionen p(cid:229) baggrund af de i undersłgelsen stłttede m(cid:229)l: undersłgelsesfasen omfatter udarbej- delsen af en forretningsplan, der p(cid:229) overbevisende m(cid:229)de demon- strerer markedspotentialet for det foresl(cid:229)ede projekt, fulgt op af validering og demonstration af projektet i en autentisk transeuro- p(cid:230)isk kontekst. P(cid:229) dette stadie vil forrretningsplanen v(cid:230)re ende- ligt vedtaget, og vurderingen af de samlede investeringsomkost- ninger i forbindelse med den overordnede kommercielle udnyttelse af projektet vil v(cid:230)re fremskreden. Endnu en indledende markeds- fłringsfase vil ogs(cid:229) i p(cid:229)kommende og velbegrundede tilf(cid:230)lde kunne nyde godt af et tilskud p(cid:229) op til 10 % af de samlede inve- steringsomkostninger til supplering af investeringsfinansierings- ordningen. Retningslinjerne for EURO-ISDN fra 1995 21. Forsinkelsen i beslutningsprocessen for retningslinjerne for EURO-ISDN har v(cid:230)ret uden for Kommissionens kontrol. 22. N(cid:229)r indkaldelserne offentliggłres, skal forslagene referere til disse »projekter af f(cid:230)lles interesse«. Forberedende foranstaltninger i forbindelse med EURO-ISDN i perioden 1993-1995 23. Mellem 1993 og 1995 blev 45 projekter udvalgt og stłttet som forberedende foranstaltninger, fłr retningslinjerne for EURO- ISDN blev vedtaget. Kommissionen iv(cid:230)rksatte sine initiativer til gennemfłrelse af ISDN under hensyntagen til de overordnede rammer for transeurop(cid:230)iske net i overensstemmelse med R(cid:229)dets resolution af 25. maj 1992 (1). 24. Selv om Kommissionen ikke til fulde har dokumenteret udnyttelsen af disse undersłgelser, var virkningen af de stłttede aktiviteter i denne fłrste implementeringsperiode betragtelig. (cid:151) Resultaterne af disse undersłgelser blev anvendt b(cid:229)de internt og eksternt i forbindelse med diskussioner og opbygning af konsensus i eksterne organer besk(cid:230)ftiget med standarder for EURO-ISDN (IMIMG (2)) og fremme af ISDN-anvendelsen via eksterne begivenheder, s(cid:229)som EIUF (3)-forsamlinger og work- shopper. 25. I den sidste forslagsindkaldelse i september 1995 var der taget hensyn til de fremtidige EURO-ISDN-retningslinjer og ved- tagelsen af TEN-finansforordningen, og derfor anvendtes reglerne for kontrakter med omkostningsdeling for undersłgelser, der kan omfatte pilotprojekter for markedsvalidering. EURO-ISDN-projekter 27. De fem n(cid:230)vnte undersłgelser, der d(cid:230)kker migreringsstrate- gier ud over EURO-ISDN-stadiet, vedrłrer de politiske aspekter ved udviklingen af teleinfrastrukturer og modtog derfor stłtte til 100 % af finansieringen efter et offentligt udbud. Disse undersłg- elser tjente til forberedelse af de n(cid:230)ste stadier af EURO-ISDN. 28. a) Markedsundersłgelser og -analyse vedrłrende »GTS« gav indsigt i teleinfrastrukturen og brugerbehovene i udvalgte mar- kedssegmenter for ISDN-tjenester i Gr(cid:230)kenland og leverede der- med endnu et incitament for ISDN-adgang i et land, der var betragteligt bagud p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Disse midler fremskyndte implementeringen af nłdvendigt udstyr til understłttelse af multi- site- og multinationale interoperable teletjenester. Kommissionen yder denne form for stłtte for at głre det muligt for SMV(cid:146)er i Unionens randomr(cid:229)der at f(cid:229) adgang til avancerede generiske tje- nester og dermed opn(cid:229) bedre forbindelser til virksomheder i Europa og tredjelande. Herudover tilvejebragte den et operationelt alternativ til de fremherskende metoder inden for sektoren for v(cid:230)rditilfłrte teletjenester. b) »No Problems«-projektet kan ogs(cid:229) betragtes som en succes- historie. Det dannede ramme om udformningen af internettjene- ster i (cid:216)strig, hvorved traditionel funktionalitet, s(cid:229)som sikkerheds- tjenester, internetplatformen. NP-tjenesterne er dimensioneret til 300 000 brugere. I dag forener det 70 applika- tionsleverandłrer med en platform for funktionaliteter s(cid:229)som registertjenester, mikrobetalinger, sikker e-post og let EDI (4). integreredes i (1) R(cid:229)dets resolution af 25. maj 1992 om udvikling af det tjenesteinte- grerede digitalnet (ISDN) i F(cid:230)llesskabet som en f(cid:230)lleseurop(cid:230)isk tele- kommunikationsinfrastruktur for 1993 og tiden derefter. ISDN MOU Implementation and Management Group. (2) (3) European ISDN Users Forum. (4) Elektronisk dataudveksling. C 166/22 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 15. 6. 2000 »Medsalus«-projektet vedrłrte oprettelsen af et ISDN-baseret c) net for telesamarbejde mellem ansatte i sundhedsv(cid:230)senet, herun- der ogs(cid:229) telekonsultation, uddannelse, słgefunktioner, registre og nyheder. Projektet har gjort det muligt for sine partnere at fast- l(cid:230)gge priss(cid:230)tnings- og marketingstrategier og at v(cid:230)lge den mest hensigtsm(cid:230)ssige organisationsstruktur. Ifłlge en uafh(cid:230)ngig afslut- tende vurdering kan situation p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt beskrives s(cid:229)ledes: (cid:151) P(cid:229) baggrund af resultaterne af undersłgelsen af markedspo- tentialet blev projektet i visse henseender omstruktureret. Ud over den industrielle hovedpartner (en leverandłr af telekom- munikation og teletjenester) blev nye v(cid:230)sentlige aktłrer fra sundhedssektoren inddraget. Medsalus-tjenesterne er nu omfat- tet af disse organisationer under nye betegnelser. (cid:151) Partnerne fra den kliniske del af forundersłgelsen (hospitaler, forskningsinstitutter osv. ) har ogs(cid:229) opretholdt kontakter og samarbejde p(cid:229) transeurop(cid:230)isk plan. 29. Efter omhyggelig overv(cid:229)gning blev der foretaget revision af begge kontrahenter og af de to associerede kontrahenter. Dette indeb(cid:230)rer, at der blev foretaget revision af alle involverede orga- nisationer. Som fłlge af revisionen n(cid:230)gtede Kommissionen at betale adskil- lige omkostninger i forbindelse med underkontrahenter, fordi den p(cid:229)g(cid:230)ldende kontrahent ikke havde słgt om Kommissionens skrift- lige tilladelse forud for indg(cid:229)elsen af kontrakten med disse under- kontrahenter. Desuden var kontrahenten ikke i stand til at doku- mentere det udfłrte arbejde. 30. Efter Revisionsrettens revision fremsendtes den 15. april 1999 et brev til kontrahenten, hvori denne blev anmodet om at tilvejebringe de oplysninger og den dokumentation, der var nłd- vendig for at fuldende revisionen. Efter at have modtaget dette brev har virksomheden i oktober 1999 leveret den p(cid:229)g(cid:230)ldende dokumentation og et fuldst(cid:230)ndigt s(cid:230)t reviderede udgiftsopgłrelser. Efter en gennemgang af disse dokumenter er der taget beslutning om at gennemfłre endnu en revision (29. -30. 11. 1999) p(cid:229) kontrahentens adresse med henblik p(cid:229) at kontrollere den originale stłttedokumentation. Udkastet til Kommissionens rapport forventes i begyndelsen af 2000. Umid- delbare beregninger tyder p(cid:229), at betydelige belłb vil kunne tilba- gesłges. 31. Kommissionen erkender, at der med den nuv(cid:230)rende kon- trakts bestemmelser om stłtteberettigede omkostninger best(cid:229)r en risiko for, at overfakturering ikke opdages. Kommissionen er i f(cid:230)rd med at revidere forskningskontrakterne. Kommissionen har łget sin forh(cid:229)ndskontrol og revideringen af kontrakter inden for forskning og TEN-telekom. Flere stedvise kontroller ville kunne udfłres, hvis der forel(cid:229) tilstr(cid:230)kkelige midler til denne indsats. Disse kontroller vil kunne erstatte nogle af de (cid:229)rlige projektgen- nemgange, der foretages i Bruxelles. De nye retningslinjer fra 1997 32. Forsinkelsen af den politiske beslutningsproces for retnings- linjerne for TEN-telekom har v(cid:230)ret uden for Kommissionens kon- trol. De teknologiske (cid:230)ndringer har nłdvendiggjort en tilpasning af retsgrundlaget, som udmundede i TEN-telekom-retningslinjerne af 1997. Disse retningslinjer inddrager brugerens synsvinkel i en multi-network approach, der er neutral med hensyn til den tek- niske platform, tjenesterne leveres p(cid:229). Forberedende foranstaltninger i forbindelse med de nye retningslinjer 35. De forberedende foranstaltninger inden for TEN-IBC, der blev truffet fłr ikrafttr(cid:230)delsen af TEN-finansforordningen som opfłlgning p(cid:229) meddelelsen til R(cid:229)det og Europa-Parlamentet om forberedende foranstaltninger inden for transeurop(cid:230)iske net (det integrerede bredb(cid:229)ndsnet (cid:151) TEN-IBC) (1), havde til form(cid:229)l at stłtte udviklingen at et s(cid:230)t foranstaltninger med st(cid:230)rk teknolog- isk fokusering inden for bredb(cid:229)ndskommunikation. Disse foran- staltninger IBC- var 100 % stłttede undersłgelser specifikationerne) eller 50 % stłttede forsłg og var ikke rettet mod implementering af projekter, for hvilke reglen om 10 % med- finansiering ville have fundet anvendelse. (jf. 36. Disse foranstaltninger er ikke d(cid:230)kket af Kommissionens (cid:229)rs- beretning om de transeurop(cid:230)iske net. De er imidlertid omhandlet af en s(cid:230)rlig (cid:229)rsberetning til Europa-Parlamentet og R(cid:229)det (2). Foranstaltninger, der kombineres med andre programmer 38. SMV-initiativets projekter var stłtteberettigede i henhold til retningslinjerne for TEN-ISDN og blev godkendt i overensstem- melse med TEN-finansforordningens bestemmelser. De s(cid:230)rlige forhold i forbindelse med initiativet »oprettelse af et netv(cid:230)rk af regionale platforme til udvikling af elektronisk handel blandt SMV(cid:146)er i turistsektoren i Unionens mindre begunstigede omr(cid:229)der« er dokumenteret og har modtaget positive udtalelser fra TEN- telekom-udvalget. 39. Det effektive samarbejde mellem seks programmer inden for multimedier til uddannelse er en imłdekommelse af industriens behov, og Kommissionen błr roses for dette. Evaluering af resultaterne 40. Til trods for negativ udtalelse fra Det R(cid:229)dgivende Udvalg for Indkłb og Kontrakter i slutningen af 1996 blev der i 1997 forbe- redt et nyt offentligt udbud, som fłrte til en midtvejsevaluering foretaget af eksterne eksperter af TEN-ISDN-programmet med hensyn til perioden 1993-1997. (1) KOM(93) 372 endelig udg. af 22. juli 1993. (2) KOM(1998) 45 endelig udg. af 2. februar 1998. 15. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 166/23 43. Rapporten, der forel(cid:229) i februar 1999 (1), er sendt til Revi- sionsretten. Af rapporten fremg(cid:229)r det, at de m(cid:229)l der l(cid:229) til grund for udviklingen af ISDN for en r(cid:230)kke tjenester, er tilfredsstillende n(cid:229)et. De fleste projekter af f(cid:230)lles interesse identificeret i ISDN- retningslinjerne, er blevet behandlet i denne periode. Selv om TEN-ISDN-foranstaltningen ikke indeholdt kriterier, der direkte kunne anvendes til at vurdere, om m(cid:229)lene var opfyldt, omfattede den p(cid:229) grundlag af de specifikationer, der som et resul- tat af forhandlingerne var indeholdt i kontrakten, overv(cid:229)gnings- indikatorer p(cid:229) projektplan. Midtvejsevalueringen af TEN- telekommunikationsprogrammet for 1993-1997 indeholdt ogs(cid:229) yderligere anbefalinger, der er blevet taget til fłlge i forbindelse med foranstaltningens forts(cid:230)ttelse: (cid:151) Der er udarbejdet et ajourfłrt arbejdsprogram indeholdende industriens kommentarer. (cid:151) I forbindelse med projektevalueringen i 1999 er der for fłrste gang foretaget en bedłmmelse af retningslinjernes m(cid:229)ls(cid:230)t- ning. (cid:151) I forbindelse med foranstaltningen er der ogs(cid:229) gjort betydelige fremskridt, n(cid:229)r det g(cid:230)lder forberedelsen af forslagsindkaldel- ser, bedłmmelse af bud, projektoverv(cid:229)gning og -bedłmmelse samt formidlings- og stłtteforanstaltninger. 44. Forsinkelsen i den politiske beslutningsproces for retnings- linjerne er uden for Kommissionens kontrol. N(cid:229)r retningslinjerne er vedtaget, vil markedstendenser kunne komme til udtryk i den regelm(cid:230)ssige opdatering af arbejdsprogrammet og udformningen af indkaldelser. 45. Som n(cid:230)vnt under punkt 43 er adskillige anbefalinger taget til fłlge i forbindelse med orienteringen af foranstaltningerne under de nye retningslinjer. Virkningerne i randomr(cid:229)der er ikke et udtrykkeligt udv(cid:230)lgelseskriterium i TEN-finansforordningens artikel 6, stk. 3. Dog har adskillige forslag i 1998 omfattet part- nere fra Unionens randomr(cid:229)der. Som endnu en vigtig modifika- tion af det opdaterede arbejdsprogram er der lagt v(cid:230)gt p(cid:229) stłtte til udarbejdelsen af forretningsplaner i undersłgelsesfasen, der ikke m(cid:229) vare l(cid:230)ngere end 18 m(cid:229)neder. Endelig vil der i overensstemmelse med retningslinjernes specifi- kationer blive foretaget en fuldst(cid:230)ndig evaluering af TEN- telekommunikationsprogrammet i andet kvartal af 2000. Evalu- eringsrapporten skal indeholde en bedłmmelse af m(cid:229)ls(cid:230)tningens relevans, prioriteringerne, implementeringen af foranstaltning- erne og effektiviteten og virkningerne. Rapporten vil best(cid:229) af adskillige afsnit: en central undersłgelse af midtvejsevalueringen af foranstaltningen (1998 og 1999), en undersłgelse af status og gyldighed for TEN-telekom-retningslinjerne og adskillige gennem- gange af igangv(cid:230)rende projekter samt en oversigt over disses bidrag til programmets overordnede m(cid:229)ls(cid:230)tninger. (1) TEN-ISDN (cid:151) Afsluttende rapport or midtvejsevaluering 1993-1997. SAMORDNING MED BESL˘GTEDE FORANSTALTNINGER Telekommunikation inden for forskningspolitikken 48. TEN-telekommunikationsprogrammet tager udgangspunkt i resultaterne af teknologiske udviklinger, hvis markedsv(cid:230)rdi endnu ikke er klarlagt. Programmet blev pr(cid:230)senteret for forskningsver- denen som en opfłlgningsaktion, hvor hvert projekt blev define- ret ud fra specifikke investeringer under forberedelse. Faktisk er der for »omr(cid:229)der af samfundsm(cid:230)ssig interesse« ligheder med forskningsprogrammet for telematikapplikationer (uddannelse, miljł, transport osv. ), hvilket skyldes, at retningslinjerne oprind- elig blev udformet med udgangspunkt i opfłlgningsaktioner til bedłmmelse af markeds- og forretningspotentiale for produkter, der teknologisk er tilstr(cid:230)kkeligt modnede, men som błr afklares med henblik p(cid:229) fremtidig markedsfłring og udarbejdelse af over- bevisende forretningsplaner for at sikre projektintern og -ekstern finansiering fra seriłse partnere. Disse hensyn er kun i ringe omfang inddraget ved udarbejdelsen af FTU-projekternes udnyt- telsesplaner, som fłrst og fremmest handler om betingelserne for ibrugtagning af avancerede teknologier eller metoder i et samar- bejde mellem brugere og leverandłrer, og ikke om bedłmmelse af markeder eller finansiering. For at maksimere synergierne mellem TEN og forskningsinstru- menterne er TEN-telekom blevet fuldt integreret med det arbejde, der udfłres i direktoratet med ansvar for de horisontale aspekter af IST-forskning og -udvikling, dog s(cid:229)ledes at TEN beholder sin klart definerede orientering. TEN-telekommunikationsprogrammet begrundes i to forhold: kan tilsyneladende (cid:151) for det fłrste er der store perspektiver for stłtteprodukter, der har n(cid:229)et den teknologiske fase p(cid:229) vejen til markedsintroduk- tion (udarbejdelse af forretnings- og markedsplaner og kon- solidering af konsortier kan v(cid:230)re langvarige og risikofyldte processer), og dette er ikke en fokusering, der normalt findes i forskningsprogrammer (cid:151) for det andet ydes F(cid:230)llesskabets stłtte p(cid:229) omr(cid:229)der af f(cid:230)lles interesse, hvor usikkerheden med hensyn til kortsigtet leve- dygtighed og besv(cid:230)rlige organisatoriske hensyn p(cid:229) transeuro- p(cid:230)isk plan afskr(cid:230)kker rent private initiativer og dermed h(cid:230)m- mer udviklingen af et informationssamfund for hele EU. Eksempler herp(cid:229) kan findes p(cid:229) miljłomr(cid:229)det (risikoforvalt- ningssystemer) og inden for transportsektoren (mobile nłd- beredskaber for vejtjenester), sundhedssektoren (systemer til forvaltning af behandling og sundhedstjenester), uddannelses- sektoren (telematikbaserede uddannelsestjenester) eller inden for v(cid:230)kstomr(cid:229)der med nye aktiviteter, s(cid:229)som generiske inter- netbaserede stłttetjenester for handel og forvaltning af SMV(cid:146)er. De n(cid:230)vnte eksempler er en del af de prioriterede foranstalt- ninger under Kommissionens eEurope-initiativ. C 166/24 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 15. 6. 2000 Strukturfondenes betydning 51. Strukturfondenes vigtigste form(cid:229)l er at reducere de socio- łkonomiske uligheder blandt EU(cid:146)s regioner. Interventionerne udformes derfor under hensyntagen til regionale behov og karak- teristika. Svaghederne p(cid:229) telekommunikationsomr(cid:229)det i flertallet af de regioner, der modtager stłtte fra strukturfondene, głr sig is(cid:230)r g(cid:230)ldende i de nationale og regionale/lokale net og ikke s(cid:229) meget i de internationale forbindelser. I overensstemmelse her- med var strukturfondenes interventioner i perioden 1994-1999 (cid:151) i s(cid:230)rdeleshed EFRU(cid:146)s interventioner (cid:151) begr(cid:230)nset til investe- ringer, der havde til form(cid:229)l at opgradere og fuldende grundl(cid:230)g- gende teleinfrastruktur. Herudover er strukturfondenes operationer baseret p(cid:229) subsidiari- tetsprincippet og partnerskab med medlemsstaterne. Det er med- lemsstaternes ansvar at definere udviklingsplaner med henblik p(cid:229) stłtte fra strukturfondene. Interventionerne har derfor et st(cid:230)rkt nationalt/regionalt isl(cid:230)t. S(cid:229)danne investeringer bidrager sammen med EIB- og EIF- investeringer (net og centraler, mobiltelefonnet, satellitnet, tr(cid:229)d- lłse abonnentkredslłb) globalt til den transeurop(cid:230)iske sammen- lande, og den vil yderligere muliggłre den kobling af interoperabilitet for tjenester og applikationer, der er tilsigtet med TEN-telekommunikationsstłtten. EIB(cid:146)s og EIF(cid:146)s betydning for de transeurop(cid:230)iske net 52. Liberaliserings- og privatiseringsprocesserne inden for tele- kommunikationsindustrien medfłrte vigtige (cid:230)ndringer i de lov- givningsm(cid:230)ssige og politiske rammer for telekommunikation. F(cid:230)llesskabets fremme af og stłtte til aktiviteter m(cid:229)tte p(cid:229) sammen- h(cid:230)ngende vis tilpasses den nye situation. For at imłdeg(cid:229) denne udfordring er der mellem Kommissionens tjenestegrene iv(cid:230)rksat koordineringstiltag, der tilsigter en klarl(cid:230)gning af de nye bestem- melsers indvirkning p(cid:229) is(cid:230)r stłtten til fysisk infrastruktur under EIB og strukturfondene. Der er forhandlet om tilpasningsforan- staltninger med de medlemsstater, der havde udvalgt telekommu- nikation som prioriteret sektor for investeringer. I denne nye lov- givningsm(cid:230)ssige kontekst ville det have v(cid:230)ret vanskeligt at orientere TEN-telekom-stłtten mod rentegodtgłrelser til l(cid:229)n bevil- get af EIB eller bidrag til l(cid:229)negarantipr(cid:230)mier i EIF. Indtil videre har EIF ikke ydet l(cid:229)negarantier for satellitpro- 53. jekter eller egentlige fiberoptiske net. Koordineringsinstrumenter Oversigterne Inden for telekommunikation er disse to grupper af projekter kende- tegnet yderst forskelligt. Projekter, der finansieres over TEN- finansforordningen, er brugerorienterede applikationsprojekter, der udnytter eksisterende fysisk infrastruktur, mens infrastruktu- ren i sig selv tiltr(cid:230)kker de fleste af de midler, der stilles til r(cid:229)dighed af EFRU, EIB og EIF. Disse forskelle forklarer, hvorfor mulighederne for samarbejde mellem disse instrumenter er begr(cid:230)nsede, idet der f. eks. p(cid:229) den ene side kan v(cid:230)re tale om et tilskud til en forundersłgelse ved- rłrende et skolenetv(cid:230)rk under TEN-forordningen (af stłrrelses- ordenen 600 000 EUR) og p(cid:229) den anden side et stłrre EIB-l(cid:229)n til en teleoperatłr (af stłrrelsesordenen 200 mio. EUR). 56. Adskillige problemer har gjort sig g(cid:230)ldende i forbindelse med f(cid:230)rdiggłrelsen af oversigterne for telekommunikation: TEN-telekom-programmets »projekter af f(cid:230)lles interesse« blev (med undtagelse af ISDN-projekter) fłrst defineret i de retnings- linjer, der blev vedtaget i juni 1997, dvs. tre (cid:229)r efter vedtagelsen af programmerne under strukturfondene. Det forekommer derfor klart, at det ikke var muligt at forel(cid:230)gge medlemsstaterne en klar klassificeringsmodel, som de kunne anvende ved udformningen af en planl(cid:230)gning i overensstemmelse med TEN(cid:146)s prioriteringer. s(cid:230)rligt interventionsomr(cid:229)de, hvilket Den anden vanskelighed er forbundet med regionalplanernes karakter, idet disse er organiseret omkring temaer, der udspringer af de enkelte medlemsstaters prioriteringer. Kun to lande (Italien og Gr(cid:230)kenland) havde udtrykkeligt n(cid:230)vnt telekommunikation som et af EF-stłtterammerne og enhedsprogrammeringsdokumenterne, der blev offentliggjort i 1995 og har v(cid:230)ret tilg(cid:230)ngelige p(cid:229) Internettet siden 1997. Det betyder, at det i de fleste tilf(cid:230)lde ikke har v(cid:230)ret muligt at afsondre telekommunikationsrelaterede investeringer, idet disse ofte har v(cid:230)ret repr(cid:230)senteret under andre betegnelser (f. eks. »forbedring af erhvervsklimaet« eller »modernisering af offentlige administrationer«). fremg(cid:229)r Ud over disse vanskeligheder, der is(cid:230)r głr sig g(cid:230)ldende i telekom- munikationssektoren, kan oversigten p(cid:229) et mere generelt plan siges at have mistet noget af sin nytte og betydning, idet koordi- neringen mellem tjenestegrene gradvist er styrket og derfor har banet vej for en effektiv udvikling af TEN-projekter, is(cid:230)r inden for sektorer, hvor projekter, der stłttes ved forskellige instrumenter, ligner hinanden. Navnlig planen om opgradering af oversigten til en fuldt automatiseret database er af de involverede tjenestegrene ikke blevet betragtet som et prioriteret eller centralt anliggende og er derfor ikke blevet yderligere fulgt op. 55. Den samordning, der kr(cid:230)ves i henhold til TEN- finansforordningen (1), tilstr(cid:230)ber koordinering og sammenh(cid:230)ng mellem projekter af f(cid:230)lles interesse, der stłttes under denne for- ordning, og projekter, der modtager stłtte fra F(cid:230)llesskabets bud- get, Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank eller via andre finansielle instrumenter. (1) R(cid:228)dets forordning (EF) nr. 2236/95 af. 18. 9. 1995, artikel 14. Udvalg og Kommissionens koordinering 57. Strukturfondenes overv(cid:229)gningsudvalg er laveste koordine- ringsniveau for strukturfondsinterventioner med tilskud fra Kom- missionen. Det er p(cid:229) dette felt, koordineringen mellem de forskel- lige f(cid:230)llesskabspolitikker er mest vellykket: repr(cid:230)sentanter for F(cid:230)llesskabets sektorpolitikker inviteres sammen med regionalpo- litiske repr(cid:230)sentanter til at deltage i overv(cid:229)gningsudvalgenes 15. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 166/25 młder, n(cid:229)r der skal tr(cid:230)ffes beslutninger om bestemte sektorer. Dette t(cid:230)tte samarbejde har muliggjort en balanceret stillingtagen fra Kommissionens side i forbindelse med komplekse og indbyr- des meget forskellige sager. F(cid:230)llesskabets bidrag ikke vil kunne komme p(cid:229) tale, forudsat bl. a. at karakteren af et infrastrukturprojekt (offentlig anvendelse) ikke (cid:230)ndres efter privatiseringen. Under forhandlingen af det operationelle program, blev gennem- fłrelsen af f(cid:230)llesskabsretten i gr(cid:230)sk lovgivning n(cid:230)rmere under- słgt. Dette resulterede i indfłrelsen af en artikel i Kommissionens afgłrelse om tildeling af stłtte fra strukturfondene, i henhold til hvilken betalingsstrłmmene głres afh(cid:230)ngige af status for gen- nemfłrelsen af relevant f(cid:230)llesskabslovgivning i national lovgiv- ning. I august 1998 blev betalingerne indefrosset. De italienske myndigheders ansłgning, der var baseret p(cid:229) EF-stłtterammerne for 1994-1999 i form af forslag til to opera- tionelle programmer, blev behandlet som enhver anden ansłg- ning om stłtte. Efter at Kommissionen havde bedłmt forslaget, besluttede den at reallokere de midler, der er omhandlet afgłrel- sen om midtvejsevalueringen af EF-stłtterammerne i april 1998. 58-59. Indholdet af de planer, der skal finansieres i indev(cid:230)rende programmeringsperiode (1994-1999) blev diskuteret og forhand- let med medlemsstater, hvor markedet for telekommunikation endnu ikke var liberaliseret, og hvor debatten om informations- samfundet kun lige var p(cid:229)begyndt. Komissionen valgte en fremgangsm(cid:229)de baseret p(cid:229) de enkelte sager. P(cid:229) denne m(cid:229)de blev mange problemer tilfredsstillende lłst i over- ensstemmelse med de nye lovgivningsm(cid:230)ssige bestemmelser og under hensyntagen til regionale udviklingsm(cid:229)ls(cid:230)tninger. For eksempel blev telekommunikationsrelaterede programmer, der modtog stłtte fra EFRU, brugt til at fremskynde liberaliserings- processen i Gr(cid:230)kenland (hvor overgangsperioden er reduceret med to (cid:229)r: fra 2003 til 2001). I sin meddelelse »Samhłrighed og informationssamfundet« (1) erkendte Kommissionen, at de fleste af de investeringer, der fore- tages i telekommunikation er lłnsomme, og at det kun i f(cid:229) til- f(cid:230)lde er p(cid:229)kr(cid:230)vet at yde offentlig stłtte. Under alle omst(cid:230)ndig- heder m(cid:229)tte fokus for strukturfondenes interventioner (cid:230)ndres fra opgradering af infrastruktur til stimulering af efterspłrgsel, opm(cid:230)rksomhedsinitiativer, udvikling af applikationer og lokalt indhold. Denne nye indfaldsvinkel er blevet yderligere udviklet i udkastet til programvejledning for 2000-2006, hvori Kommissionens prio- riteringer for fondenes interventioner er fastlagt. Kommissionens generelle fremgangsm(cid:229)de i forbindelse med pri- vatisering har (ogs(cid:229) fłr reformen i 1998) afspejlet den kendsger- ning, at de nuv(cid:230)rende EFRU-forordninger i forbindelse med fler- (cid:229)rige samfinansierede programmer ikke p(cid:229) projektplan skelner mellem, om supplerende finansiering af EFRU-midler kommer fra offentlige eller private kilder. Det betyder, at tilbagebetaling af Kommissionen har tilpasset sin politik i forbindelse med den n(cid:230)ste runde af interventioner under strukturfondene. Under de nye generelle bestemmelser vil medlemsstaterne v(cid:230)re forpligtet til informere Kommissionen om enhver (cid:230)ndring (s(cid:229)som privatise- ring) af et samfinansieret infrastrukturprojekt, som har betydning for projektets beskaffenhed eller iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse. En s(cid:229)dan (cid:230)ndring vil kunne medfłre finansielle korrigeringer. 61. Kommissionen vil studere Revisionsrettens anbefalinger. Hłringsproceduren 64. Hłringen mellem tjenestegrene er almindelig praksis i Kom- missionen i forbindelse med alle beslutninger eller afgłrelser, der skal forel(cid:230)gges Kommissionen. Den er baseret p(cid:229) princippet om enhed i Kommissionens administration. Form(cid:229)let med denne hłring er at informere og indhente r(cid:229)d fra Kommissionens andre tjenestegrene og at opn(cid:229) sammenh(cid:230)ng og gennemsigtighed. TEN- telekom-hłringen omfatter normalt 15 forskellige tjenestegrene, der hver varetager sine egne ansvarsomr(cid:229)der. Kommissionens afgłrelse om udv(cid:230)lgelse er ikke endegyldig i den forstand, at generaldirektoraterne stadig er velkomne til at levere forslag og kommentarer, der vil kunne inddrages i forbindelse med forhandling af kontrakter. En hłring om Kommissionens afgłrelse om udv(cid:230)lgelse af pro- jekter er en gennemfłrelsesafgłrelse (2). Den finder sted i en stra- tegisk kontekst etableret af den grundl(cid:230)ggende akt. Koordinering- en af ideer og strategier finder sted, n(cid:229)r Kommissionens nye forslag freml(cid:230)gges og underkastes de samme interne hłringsprocedurer. Forud for dette er der g(cid:229)et forberedende arbejde vedrłrende de enkelte sager og młder p(cid:229) tjenesteplan. 65. Da EIB-l(cid:229)n til individuelle projekter i de fleste tilf(cid:230)lde ydes alene p(cid:229) grundlag af direkte ansłgninger fra regionale eller natio- nale operatorer, opstillede EIB et globalt skłn over sine aktiviteter inden for et fler(cid:229)rigt program. Med hensyn til perioden 2000- 2006 har Banken erkl(cid:230)ret sin vilje til at udvikle et t(cid:230)ttere opera- tionelt samarbejde mellem sine og Kommissionens tjenestegrene, s(cid:229)ledes at EIB inddrages i strukturfondenes planer og program- mer p(cid:229) et s(cid:229) tidligt tidspunkt som muligt under forberedelserne. 66. Den skriftlige hłringsprocedure forbedrer den strategiske koordinering, idet den: (cid:151) fungerer som filter, der tilfłrer disciplin til EIB(cid:146)s udv(cid:230)lgelse og strukturering af forslag, der forel(cid:230)gges Kommissionen til udta- lelse (1) KOM(97) 7 af 23. januar 1997. (2) R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995, artikel 17, stk. 1. C 166/26 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 15. 6. 2000 (cid:151) głr det muligt for individuelle tjenestegrene i Kommissionen at bedłmme forslag p(cid:229) baggrund af disses politiske omr(cid:229)der og eventuelt foresl(cid:229) (cid:230)ndringer. Forud for Kommissionens udtalelser anmoder EIB ofte om yderligere oplysninger, og der fłres diskussioner mellem Kommissionens tjenestegrene. tentialet, forretningsm(cid:229)ls(cid:230)tninger, investeringsperspektiver og finansielle pakker er forskellige: det offentlige servicedom(cid:230)ne, det globale servicedom(cid:230)ne og det v(cid:230)kstfremmende service- dom(cid:230)ne, hvor sidstn(cid:230)vnte er rettet mod markedet for risiko- villig kapital. Den s(cid:230)rlige arbejdsgruppe 67. Mens de s(cid:230)rlige anbefalinger ikke er blevet fulgt, har Kom- missionen vedtaget andre koordinerende foranstaltninger. Der er indledt et s(cid:230)rligt koordineringstiltag for de tre TEN-sektorer. Gruppen af kommiss(cid:230)rer med ansvar for TEN młdtes (1) adskil- lige gange mellem 1995 og 1996. Kommiss(cid:230)rgruppen anbefalede i oktober 1997 s(cid:230)rlige koordinerende foranstaltninger (2), der tager hłjde for hvert enkelt instruments s(cid:230)rlige egenskaber. Selv om disse koordineringstiltag i fłrste omgang vedrłrer sektorer, hvor de projekter, der stłttes af de forskellige instrumenter, har tr(cid:230)k til f(cid:230)lles, vil den fremtidige koordinering af telekommuni- kationsprojekter blive nłje overv(cid:229)get. Der er blevet samarbejdet mellem tjenestegrenene om retningslinjerne for den n(cid:230)ste pro- grammeringsperiode (2000-2006) for interventioner under struk- turfondene. S(cid:229)vel TEN-telekom-workshopperne som medlems- staternes TEN-telekom-udvalg har deltagelse af en repr(cid:230)sentant fra EIB. Der etableres ogs(cid:229) kontakt med EIF om finansieringen af telekommunikationsinfrastruktur. KONKLUSION OG ANBEFALINGER 68. Fra maj til september 2000 vil der blive foretaget en til- bundsg(cid:229)ende evaluering af aktionen ud fra kriterierne: relevansen af aktionens m(cid:229)l, prioriteringer og iv(cid:230)rks(cid:230)tningsforanstaltninger, aktionens gennemslagskraft og virkning, dens effektivitet og omkostningseffektivitet, dens anvendelighed og b(cid:230)redygtighed, (cid:229)rsagssammenh(cid:230)ngen mellem de anvendte ressourcer og aktivi- teter samt formodede virkninger (interventionslogikken), erfa- ringsopsamling med hensyn til retsgrundlag, ressourcer og leve- ringsmekanismer til brug ved mulige fremtidige interventioner af lignende art. Kommissionen vil derefter p(cid:229) grundlag af en s(cid:229)dan evaluering og med afs(cid:230)t i nye tekniske udviklinger freml(cid:230)gge for- slag til revision af retningslinjerne. Uden at foregribe politiske beslutninger forventes de kritiske spłrgsm(cid:229)l i forbindelse med revisionen at v(cid:230)re: (cid:151) Aktionen skal klart adskilles fra de omr(cid:229)der, der er d(cid:230)kket af forskningen. Der vil blive foresl(cid:229)et en opdeling i tre klart adskilte dom(cid:230)ner, hvor de involverede aktłrer, markedspo- (cid:151) Aktionen skal v(cid:230)re mere fokuseret. Bilag 1 til de nuv(cid:230)rende retningslinjer resulterer i en omr(cid:229)ded(cid:230)kning, der er for stor og for kompleks. Der vil blive foresl(cid:229)et et forenklet system, der bygger p(cid:229) de prioriterede forantaltninger under eEurope. (cid:151) Arbejdsprogrammet vil forblive tilstr(cid:230)kkeligt generelt til, at s(cid:229)vel teknologiske (cid:230)ndringer som nye markedstendenser vil kunne inddrages i udformningen af forslagsindkaldelser. (cid:151) Projekter og relateret f(cid:230)llesskabsstłtte vil ogs(cid:229) blive klarere struktureret. (cid:151) Der vil blive lagt stłrre v(cid:230)gt p(cid:229) den transeurop(cid:230)iske dimen- sion af aktionen. (cid:151) Den eksterne dimension skal ogs(cid:229) tilgodeses, s(cid:229)ledes at fłrst og fremmest associerede lande kan deltage inden for ram- merne af disse landes aftaler med Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, og E(cid:216)S-landene kan inddrages. TEN-telekommunikationsprogrammet skal bygge p(cid:229) den politiske stłtte fra eEurope-initiativet, som er fokuseret p(cid:229) prioriterede for- anstaltninger til overvindelse af de svagheder, der tilbageholder en hastig udvikling af informationssamfundet i Europa, herunder is(cid:230)r »en offentlig sektor, der ikke spiller aktivt nok med som stłtte for udviklingen af nye applikationer og tjenester« og »mangelen p(cid:229) en tilstr(cid:230)kkeligt dynamisk, iv(cid:230)rks(cid:230)tterorienteret, serviceoriente- ret kultur«. TEN-telekommunikationsprogrammet er et relevant f(cid:230)llesskabsinstrument til fokusering p(cid:229) fastlagte m(cid:229)l p(cid:229) fłlgende omr(cid:229)der: adgang til multimedier til undervisningsbrug, SMV- stłttetjenester i forbindelse med transeurop(cid:230)isk e-handel og sik- ker adgang, risikovillig kapital til investeringsfonde rettet mod innovative projekter med v(cid:230)kstpotentiale, netforvaltning af sund- hedstjenester, forbedrede transporttjenester s(cid:229)som innovative sik- kerhedsberedskaber, stłttetjenester for vedligeholdelse eller dyna- miske og stedbaserede rejse- og trafikinformationstjenester, systemer til forvaltning af nłdberedskaber og offentlig sikkerhed og onlineadgang til oplysninger i den offentlige sektor. (1) Gruppen best(cid:229)r af kommiss(cid:230)rer fra ansvarsomr(cid:229)der, der foruden tele- kommunikation, energi og transport omfatter budget, miljł, regio- nalpolitik, det indre marked, łkonomi og finansielle anliggender samt p(cid:229) sagsbasis forbindelser med tredjelande og konkurrence. (2) Disse anbefalinger var resultatet af syv młder mellem de relevante tje- nester, heriblandt med deltagelse fra EIB og EIF. 69. Kommissionen har udviklet nye retningslinjer for struktur- fondsinterventionerne for telekommunikation inden for ram- merne af den nye programmeringsperiode, 2000-2006. S(cid:229)danne retningslinjer er allerede forelagt medlemsstaterne i forbindelse med arbejdet inden for Det R(cid:229)dgivende Udvalg for Udvikling og Omstilling i Regionerne. 15. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 166/27 Inden for sektoren for telekommunikation, der er global og 70. best(cid:229)r af adskillige lag (grundl(cid:230)ggende infrastruktur, generiske tjenester/service middleware og applikationer), vil koordineringen mellem de forskellige finansieringsinstrumenter blive intensiveret, s(cid:229)ledes at der tages hensyn til projekternes forskellige karakter; det drejer sig p(cid:229) den ene side om infrastrukturprojekter og p(cid:229) den anden side om generiske tjenesteydelser og applikationer af almen interesse, der głr brug af eksisterende infrastruktur. Dette g(cid:230)lder is(cid:230)r for ansłgerlande, hvor der l(cid:230)gges stor v(cid:230)gt p(cid:229) synergien mellem investeringer i infrastruktur, der stłttes af internationale finansielle institutioner, s(cid:229)som EIB og EBRD, og f(cid:230)llesskabsinter- ventioner fra strukturfondene eller TEN-telekom med hensyn til udvikling af applikationer. Under alle omst(cid:230)ndigheder błr disse lande overholde principperne om fremme af liberaliseringen, og de błr tilvejebringe et stabilt og konkurrencevenligt retsgrundlag for sektoren med henblik p(cid:229) at sikre infrastrukturerne kommer- cielle finansieringsressourcer. Oprettelsen af nye forbindelser med central- og łsteurop(cid:230)iske ansłgerlande er en opgave, der kr(cid:230)ver mere end blot at forbinde infrastrukturer p(cid:229) tv(cid:230)rs af gr(cid:230)nser. 71. Projektoverv(cid:229)gning, evaluering og kontrol p(cid:229) grundlag af kontraktspecifikationer ville kunne suppleres med flere stedvise kontroller, hvis der forel(cid:229) tilstr(cid:230)kkelige midler til denne indsats. Disse kontroller ville kunne erstatte nogle af de (cid:229)rlige projektgen- nemgange, der foretages i Bruxelles