title: Communication de la Commission sur l'application des articles 87 et 88 du traité CE aux aides d'État sous forme de garanties

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Commission
State aid
application of EU law
control of State aid
credit guarantee

formats: html pdf print

text: C 71/14 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 11. 3. 2000 no estÆn destinadas a reparar los perjuicios causados por desas- tres naturales o por otros acontecimientos de carÆcter excep- cional segœn lo dispuesto en la letra b) del apartado 2 del art(cid:237)culo 87 y no estÆn sujetas a las disposiciones de la letra c) del apartado 2 del art(cid:237)culo 87 acerca de (cid:147)las ayudas desti- nadas a facilitar el desarrollo de determinadas actividades [. ](cid:148). AdemÆs, no tienen por objeto promover la realizaci(cid:243)n de un proyecto importante de interØs europeo comœn o poner reme- dio a una grave perturbaci(cid:243)n en la econom(cid:237)a de un Estado miembro segœn lo dispuesto en la letra b) del apartado 3 del art(cid:237)culo 87. Por œltimo, no estÆn destinadas a promover la cultura ni la conservaci(cid:243)n del patrimonio segœn lo dispuesto en la letra d) del apartado 3 del art(cid:237)culo 87. la Comisi(cid:243)n Habida cuenta de las consideraciones expuestas, insta a las autoridades espaæolas, en el marco del procedi- miento del apartado 2 del art(cid:237)culo 88 del Tratado CE, a que presente sus observaciones y facilite toda la informaci(cid:243)n perti- nente para la evaluaci(cid:243)n de las ayudas fiscales en forma de crØdito fiscal del 45 % al Territorio Hist(cid:243)rico de `lava en un plazo de un mes a partir de la fecha de recepci(cid:243)n de la pre- sente carta. En este caso, la informaci(cid:243)n pertinente se refiere especialmente a las posibles ayudas fiscales en forma de crØdito fiscal a las inversiones vigente durante todos o algunos de los aæos del per(cid:237)odo 1986-1994, copias de las decisiones de con- cesi(cid:243)n de la ayuda para el per(cid:237)odo 1995-1997 y copias, en modelo oficial, de las comunicaciones de los interesados a la Diputaci(cid:243)n Foral para el per(cid:237)odo 1998-1999, en las que figu- ren, como m(cid:237)nimo, la naturaleza de los costes de inversi(cid:243)n que pueden acogerse a las ayudas, el importe del crØdito fiscal de cada beneficiario, las ayudas pagadas a cada beneficiario y el saldo de las que quedan por pagar, la posible situaci(cid:243)n de crisis de la empresa de los beneficiarios sujeta a las citadas Direc- trices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuraci(cid:243)n de empresas en crisis, los detalles en caso de acumulaci(cid:243)n (importe, costes elegibles, reg(cid:237)menes de ayudas aplicados, si procede, etc. ), la definici(cid:243)n precisa y detallada de los tØrminos (cid:147)inversi(cid:243)n(cid:148) e (cid:147)inversiones en la fase de prepara- ci(cid:243)n(cid:148) contenidos en las disposiciones por las que se crearon las ayudas fiscales en cuesti(cid:243)n a partir del 1 de enero de 1998. Por la Comisi(cid:243)n insta a las autoridades espaæolas a que œltimo, transmitan inmediatamente una copia de la presente carta a los beneficiarios potenciales de la ayuda. Conviene precisar que la presente Decisi(cid:243)n s(cid:243)lo afecta a las medidas fiscales que son examinadas expl(cid:237)citamente, y no se pronuncia sobre las otras medidas contenidas en el rØgimen fiscal espec(cid:237)fico del Territorio Hist(cid:243)rico de `lava. La Comisi(cid:243)n se reserva la posibilidad de examinar, sea en cuanto rØgimen general, como en su posible aplicaci(cid:243)n a una empresa espec(cid:237)- fica, aquellas medidas que pudieran constituir ayudas. ». Communication de la Commission sur l’application des articles 87 et 88 du traitØ CE aux aides d’(cid:201)tat sous forme de garanties (2000/C 71/07) 1. 1. 1. 1. 2. 1. 3. INTRODUCTION La prØsente communication prØcise l’approche de la Commission en ce qui concerne les aides d’(cid:201)tat accor- dØes sous la forme de garanties. Les garanties sont gØnØ- ralement liØes (cid:224) un prŒt ou (cid:224) une autre obligation finan- ciŁre contractØe par un emprunteur auprŁs d’un prŒteur. La prØsente communication couvre cependant toutes les formes de garanties, quelles que soient leur base juri- dique et la transaction couverte. Les garanties peuvent Œtre accordØes individuellement ou dans le cadre d’un rØgime. S’il y a aide, le plus souvent l’emprunteur, mais il peut aussi arriver que, dans certaines situations, le prŒteur en bØnØficie Øgale- ment. le bØnØficiaire en est La prØsente communication s’applique sans prØjudice de l’article 295 et ne prØjuge donc en rien le rØgime de la propriØtØ dans les (cid:201)tats membres. La Commission est neutre au regard de la propriØtØ publique ou privØe. La prØsente communication ne s’applique pas aux garan- ties octroyØes pour les crØdits (cid:224) l’exportation. En 1989, la Commission a adressØ deux lettres aux (cid:201)tats membres la garanties premiŁre (1) elle indiquait qu’elle considŁre que toutes les garanties accordØes par un (cid:201)tat relŁvent de l’article publiques. Dans sur les (1) Lettre de la Commission aux (cid:201)tats membres SG(89) D/4328 du 5 avril 1989. 1. 4. formuler 87, paragraphe 1, du traitØ. Selon cette lettre, tout projet d’accorder ou de modifier des garanties doit donc Œtre lui notifiØ en temps utile (cid:224) la Commission pour permettre de la ses observations. Dans seconde (2), la Commission a prØcisØ qu’elle entendait examiner l’instauration de rØgimes publics de garanties et que les garanties individuelles accordØes dans le cadre d’un rØgime autorisØ n’auraient pas (cid:224) Œtre notifiØes. En la Commission a adoptØ une communication (3) 1993, Øvoquant Øgalement la question des garanties. L’expØrience acquise dans l’intervalle semble montrer que la politique de la Commission dans ce domaine doit Œtre rØvisØe. La prØsente communication remplace les deux lettres de la Commission de 1989, ainsi que le point 38 de sa communication de 1993. Son objectif est de donner aux (cid:201)tats membres des prØcisions sur les principes dont la Commission s’inspirera dans son inter- prØtation des articles 87 et 88 du traitØ et leur applica- tion aux garanties publiques. La Commission entend ainsi rendre sa politique en la matiŁre aussi transparente que possible afin de garantir la prØvisibilitØ de ses dØci- sions ainsi que l’ØgalitØ de traitement. (2) Lettre de la Commission aux (cid:201)tats membres SG(89) D/12772 du 12 octobre 1989. (3) Communication de la Commission aux (cid:201)tats membres sur l’appli- cation des articles 92 et 93 du traitØ et de l’article 5 de la directive 80/723/CEE de la Commission aux entreprises publiques du secteur manufacturier (JO C 307 du 13. 11. 1993, p. 3). 11. 3. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 71/15 2. APPLICABILIT(cid:201) DE L’ARTICLE 87, PARAGRAPHE 1 2. 2. Aide au prŒteur 2. 1. Aide (cid:224) l’emprunteur il ne trouverait pas d’Øtablissement 2. 1. 1. Le bØnØficiaire de l’aide est gØnØralement l’emprunteur. La garantie de l’(cid:201)tat lui permet d’obtenir un prŒt (cid:224) des conditions financiŁres plus avantageuses que celles qui sont normalement consenties sur les marchØs financiers. Le plus souvent, gra(cid:136)ce (cid:224) la garantie de l’(cid:201)tat, l’emprun- teur peut bØnØficier de taux plus bas et/ou offrir une sßretØ moins ØlevØe. Il est des cas oø, sans la garantie de l’(cid:201)tat, financier disposØ (cid:224) lui concØder un prŒt, (cid:224) quelque condition que ce soit. Les garanties de l’(cid:201)tat peuvent donc faciliter la crØation de nouvelles entreprises et permettre (cid:224) certaines d’entre elles de mobiliser des fonds afin de mener de nouvelles activitØs ou simplement de rester en exploitation au lieu d’Œtre ØliminØes ou restructurØes, et conduisent de ce fait (cid:224) des distorsions de concurrence. Les garanties publiques relŁvent donc gØnØralement de l’article 87, paragraphe 1, du traitØ si les Øchanges entre (cid:201)tats membres et qu’aucune prime affectØs commerciale n’est payØe. sont 2. 1. 2. Une garantie de l’(cid:201)tat prØsente l’avantage de faire supporter par l’(cid:201)tat le risque associØ (cid:224) la garantie. Cette prise de risque devrait normalement Œtre rØmu- nØrØe par une prime appropriØe. Lorsque l’(cid:201)tat y renonce, il y a (cid:224) la fois avantage pour l’entreprise et ponction sur les ressources publiques. Par consØquent, mŒme si l’(cid:201)tat n’est pas amenØ (cid:224) faire des paiements au il y a aide au sens de titre de la garantie accordØe, l’article 87, paragraphe 1, du traitØ. L’aide est accordØe au moment oø la garantie est offerte, et non au moment oø elle est mobilisØe ou (cid:224) celui oø elle entra(cid:238)ne des paiements. C’est donc au moment oø la garantie est donnØe qu’il y a lieu de dØterminer si elle constitue ou non une aide d’(cid:201)tat et, dans l’affirmative, de calculer le montant de cette aide. 2. 1. 3. La Commission estime que constituent Øgalement une aide sous forme de garantie les conditions de crØdit plus favorables obtenues par les entreprises dont le statut lØgal exclut la possibilitØ d’une procØdure de fail- lite ou d’insolvabilitØ ou prØvoit explicitement une garantie de l’(cid:201)tat ou une couverture des pertes par l’(cid:201)tat. La mŒme remarque vaut pour l’acquisition par l’(cid:201)tat d’une participation dans une entreprise lorsqu’elle s’accompagne d’une responsabilitØ illimitØe au lieu de la responsabilitØ limitØe normale (4). 2. 1. 4. L’article 87, paragraphe 1, du traitØ vise les aides accor- dØes par les (cid:201)tats ou au moyen de ressources d’(cid:201)tat. Par consØquent, (cid:224) l’instar d’autres formes d’aides potentielles, les garanties accordØes directement par l’(cid:201)tat, c’est-(cid:224)-dire par les autoritØs centrales, rØgionales ou locales, ainsi que les garanties donnØes par des entreprises placØes sous l’influence dominante des autoritØs publiques peuvent constituer une aide d’(cid:201)tat. (4) Voir note 3 de bas de page (points 38. 1 et 38. 2). 2. 2. 1. MŒme si le bØnØficiaire de l’aide est gØnØralement l’em- prunteur, on ne saurait exclure la possibilitØ que, dans certaines situations, le prŒteur en bØnØficie lui aussi. Dans un tel cas de figure, la Commission agira certai- nement en consØquence. 2. 2. 2. (cid:192) titre d’exemple, si une garantie de l’(cid:201)tat est accordØe ex post en ce qui concerne un prŒt ou une autre obliga- tion financiŁre dØj(cid:224) contractØs sans que les modalitØs de ce prŒt ou de cette autre obligation financiŁre ne soient est utilisØ pour adaptØes, ou si un prŒt garanti lui n’est pas garanti, (cid:224) rembourser un autre prŒt, qui la mŒme institution de crØdit, il est alors possible que le prŒteur bØnØficie aussi d’une aide, dans la mesure oø le prŒt devient plus sßr. Une aide de ce type est suscep- tible de favoriser le prŒteur et de fausser la concurrence, et relŁve gØnØralement de l’article 87, paragraphe 1, du traitØ si elle affecte les Øchanges entre (cid:201)tats membres. 3. MONTANT DE L’AIDE 3. 1. Dans le cas d’une garantie individuelle de l’(cid:201)tat, l’ØlØment d’aide doit Œtre apprØciØ au regard des caractØristiques de la garantie et du prŒt (ou autre obligation financiŁre). Les facteurs (cid:224) prendre en considØration sont en particu- lier la durØe et le montant de la garantie et du prŒt, le risque de dØfaillance de l’emprunteur, le prix payØ par l’emprunteur pour la garantie, la nature de la sßretØ Øventuellement donnØe, les modalitØs et le moment du paiement Øventuel d’une dette par l’(cid:201)tat et les moyens (par exemple, dØclaration de faillite) qu’il doit mettre en (cid:156)uvre pour rØcupØrer les montants dus par l’emprun- teur aprŁs mobilisation de la garantie. 3. 2. L’Øquivalent-subvention d’une garantie de prŒt pour une annØe donnØe peut: (cid:151) Œtre calculØ de la mŒme fa(cid:231)on que celui d’un prŒt (cid:224) taux privilØgiØ, la bonification d’intØrŒt Øtant Øgale (cid:224) la diffØrence entre le taux du marchØ et le taux obtenu gra(cid:136)ce (cid:224) la garantie de l’(cid:201)tat aprŁs dØduction des primes Øventuellement versØes ou (cid:151) Œtre considØrØ comme Øgal (cid:224) la diffØrence entre: a) le montant garanti non encore remboursØ, multipliØ par le facteur de risque (probabilitØ d’une dØfaillance) et b) la prime payØe, soit (somme garantie (cid:215) risque) (cid:151) prime ou (cid:151) Œtre calculØ par toute autre mØthode objectivement justifiable et gØnØralement admise. Pour les cas individuels, la premiŁre mØthode devrait constituer en principe la mØthode standard; pour les rØgimes, la seconde. C 71/16 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 11. 3. 2000 Le facteur de risque doit se fonder sur la frØquence des dØfaillances survenues dans le passØ pour des prŒts accordØs dans des circonstances analogues (secteur, taille de l’entreprise, niveau de l’activitØ Øconomique gØnØrale). Les Øquivalents-subvention annuels devraient Œtre annualisØs (cid:224) leur valeur prØsente en utilisant le taux de rØfØrence, puis additionnØs pour obtenir l’Øquivalent- subvention total. Lorsque, au moment du prŒt, la probabilitØ de dØfail- lance de l’emprunteur est trŁs ØlevØe, par exemple, parce qu’il est en difficultØ financiŁre, la valeur de la garantie peut aller jusqu’au montant effectivement couvert par cette garantie. paragraphe 1, du traitØ en l’absence d’aide favorisant certaines entreprises ou certaines productions. Dans de tels cas, il n’est pas nØcessaire pour l’(cid:201)tat membre de procØder (cid:224) une notification. De mŒme, une garantie ne constitue pas une aide d’(cid:201)tat relevant de l’article 87, paragraphe 1, les Øchanges lorsqu’elle n’affecte pas entre (cid:201)tats membres. 4. 2. La Commission considŁre qu’une garantie individuelle de l’(cid:201)tat ne constitue pas une aide d’(cid:201)tat relevant de l’article 87, paragraphe 1, du traitØ lorsque toutes les conditions suivantes sont remplies: 3. 3. 3. 4. Si la garantie de l’(cid:201)tat couvre entiŁrement l’obligation financiŁre, le prŒteur ne sera guŁre incitØ (cid:224) bien apprØ- cier, assurer et minimiser le risque liØ (cid:224) l’opØration de prŒt, et en particulier (cid:224) Øvaluer correctement le degrØ de solvabilitØ de l’emprunteur. Il se peut aussi que la personne apportant la garantie n’apprØcie pas toujours avec soin le risque, faute de moyens. N’ayant guŁre (cid:224) se soucier de minimiser le risque de non-remboursement, les prŒteurs pourraient Œtre plus disposØs (cid:224) financer des prŒts qui prØsentent des risques commerciaux supØrieurs (cid:224) la normale, et donc (cid:224) augmenter la part des garanties (cid:224) haut risques dans le portefeuille de l’(cid:201)tat. La Commission estime qu’une proposition d’au moins 20 % du prŒt ne doit pas Œtre couverte par une garantie de l’(cid:201)tat pour que le prŒteur soit incitØ (cid:224) apprØcier avec soin le degrØ de solvabilitØ de l’emprunteur (5), (cid:224) assurer correctement ses prŒts et (cid:224) minimiser le risque associØ (cid:224) transaction (6). La Commission examinera donc la la soigneusement, en gØnØral, totalitØ (ou quasi-totalitØ) d’une transaction financiŁre. les garanties couvrant 3. 5. Dans le cas d’un rØgime public de garanties, les caractØ- ristiques spØcifiques de chaque cas ne sont pas forcØ- ment connues au moment oø le rØgime doit Œtre apprØ- ciØ. Dans ces conditions, l’ØlØment d’aide doit Œtre ØvaluØ en se fondant sur les dispositions du rØgime relatives entre autres au montant maximal et (cid:224) la durØe des prŒts, (cid:224) la catØgorie d’entreprises et au type de projets couverts, aux sßretØs exigØes des emprunteurs, (cid:224) la prime (cid:224) verser et aux taux d’intØrŒt obtenus par ceux-ci. 4. 4. 1. CONDITIONS EXCLUANT L’EXISTENCE D’UNE AIDE Une garantie individuelle de l’(cid:201)tat ou un rØgime instau- rant des garanties de l’(cid:201)tat ne relŁvent pas de l’article 87, (5) Ceci supposant qu’une sßretØ Øgale soit apportØe par l’entreprise (cid:224) l’(cid:201)tat et (cid:224) l’institution de crØdit. (6) Il ressort des rØponses faites au questionnaire sur les garanties de l’(cid:201)tat que plusieurs (cid:201)tats membres appliquent dØj(cid:224) cette rŁgle. Le pourcentage couvert varie sensiblement, de 20 (cid:224) 100 %. Toutefois, nombre de garanties couvrent le montant total de l’opØration finan- ciŁre sous-jacente, ce qui dispense l’Øtablissement financier de procØder, dans son propre intØrŒt, (cid:224) une Øvaluation correcte du degrØ de solvabilitØ du bØnØficiaire. a) l’emprunteur n’est pas en difficultØ financiŁre; b) l’emprunteur pourrait en principe obtenir un prŒt aux conditions de marchØ sur les marchØs financiers sans intervention de l’(cid:201)tat; c) la garantie est attachØe (cid:224) une opØration financiŁre prØcise, porte sur un montant maximal dØterminØ, ne couvre pas plus de 80 % du solde restant dß du prŒt ou autre obligation financiŁre (sauf s’il s’agit de titres obligataires et instruments similaires) et n’est pas illimitØe; d) la garantie donne lieu au paiement d’une prime au prix du marchØ (qui est entre autres fonction du montant et de la durØe de la garantie, de la sßretØ donnØe par l’emprunteur, de sa situation financiŁre, du secteur d’activitØ et des perspectives, des taux de dØfaillance et d’autres conditions Øconomiques). 4. 3. La Commission considŁre qu’un rØgime public de garan- ties ne constitue pas une aide d’(cid:201)tat relevant de l’article 87, paragraphe 1, du traitØ lorsque toutes les conditions suivantes sont remplies: a) le rØgime ne permet pas l’octroi de garanties (cid:224) des emprunteurs en difficultØ financiŁre; b) les emprunteurs pourraient en principe obtenir un prŒt (cid:224) des conditions de marchØ sur les marchØs financiers sans intervention de l’(cid:201)tat; c) les garanties sont attachØes (cid:224) une opØration financiŁre prØcise, portent sur un montant maximal dØterminØ, ne couvrent pas plus de 80 % du solde restant dß du prŒt ou autre obligation financiŁre (sauf s’il s’agit de titres obligataires et instruments similaires) et ne sont pas illimitØes; d) les modalitØs du rØgime sont Øtablies sur la base d’une Øvaluation rØaliste du risque pour en assurer, l’autofinancement gra(cid:136)ce aux selon toute probabilitØ, primes versØes par les entreprises bØnØficiaires; 11. 3. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 71/17 e) le rØgime prØvoit les modalitØs selon lesquelles les garanties seront accordØes et dispose que son finan- cement gØnØral fera l’objet d’un examen au moins une fois par an; f) les primes couvrent (cid:224) la fois les risques normaux associØs (cid:224) l’octroi des garanties et les coßts adminis- tratifs du rØgime, et permettent une rØmunØration normale du capital initial Øventuellement fourni par l’(cid:201)tat pour le dØmarrage du rØgime. 5. 3. 4. 4. Le non-respect de l’une quelconque des conditions prØvues aux points 4. 2 et 4. 3 n’entra(cid:238)ne pas automati- quement la qualification d’aide d’(cid:201)tat pour la garantie ou le rØgime en question. En cas de doute, quant au fait de savoir si un projet de garantie ou de rØgime constitue une aide d’(cid:201)tat, ledit projet doit Œtre notifiØ. (cid:224) finalitØ sectorielles (7). horizontale, L’examen prend notamment en compte l’intensitØ de l’aide, les caractØristiques des bØnØficiaires et les objectifs poursuivis. rØgionale et La Commission n’acceptera les garanties que si leur mobilisation est subordonnØe contractuellement (cid:224) des conditions spØcifiques pouvant aller jusqu’(cid:224) la dØclara- tion obligatoire de la faillite de l’entreprise bØnØficiaire ou une procØdure analogue. Ces conditions doivent Œtres convenues lors de l’examen initial et unique des garan- ties d’(cid:201)tats envisagØes auquel la Commission procŁde dans le cadre des procØdures normales prØvues par l’ar- ticle 88, paragraphe 3, au stade de l’octroi. S’il arrive qu’un (cid:201)tat membre dØsire mobiliser la garantie (cid:224) des conditions diffØrentes de celles initialement convenues au stade de l’octroi, la Commission considØrera alors que la mobilisation de la garantie donne naissance (cid:224) une aide nouvelle qui doit Œtre notifiØe conformØment (cid:224) l’article 88, paragraphe 3, du traitØ. 4. 5. Dans certaines situations, les constituer la garantie de l’(cid:201)tat a pour objet de permettre (cid:224) des entreprises, notamment (cid:224) des petites et moyennes entreprises (PME), d’obtenir des prŒts que le marchØ ne leur offrirait pas. Les entreprises qui sont en phase de dØmarrage, connaissent une crois- sance rapide ou sont de petite dimension ne sont pas en mesure de sßretØs nØcessaires pour garantir le prŒt ou obtenir une garantie. Elles peuvent relever de la catØgorie des entreprises (cid:224) haut risque (dont le seuil de rentabilitØ ne peut Œtre atteint qu’(cid:224) long terme et/ou dont le taux de dØfaillance est particu- liŁrement ØlevØ). Tel peut Œtre le cas, par exemple, lorsque les projets portent sur des produits ou des procØdØs nouveaux et innovants. Selon la Commission, ces circonstances n’ont gØnØralement pas pour effet de soustraire les aides (cid:224) l’application de l’article 87, para- graphe 1, du traitØ. Les garanties publiques qui sont offertes dans de telles conditions doivent donc, tout comme les autres, Œtre notifiØes en temps utile (cid:224) la Commission. COMPATIBILIT(cid:201) D’UNE AIDE D’(cid:201)TAT ACCORD(cid:201)E SOUS FORME DE GARANTIE AVEC LE MARCH(cid:201) COMMUN Les garanties de l’(cid:201)tat relevant de l’article 87, paragraphe 1, du traitØ doivent Œtre examinØes par la Commission afin que celle-ci dØtermine si elles sont compatibles ou non avec le marchØ commun. Elle doit (cid:224) cet effet conna(cid:238)tre le bØnØficiaire de l’aide. Comme cela a ØtØ soulignØ au point 2, ce peut Œtre soit l’emprunteur, soit le prŒteur, soit les deux. 5. 5. 1. 5. 2. 5. 4. Lorsque la garantie contient une aide au prŒteur (point 2. 2), il convient de souligner qu’une telle aide peut, en principe, constituer une aide au fonctionnement. 6. 6. 1. 6. 2. CONS(cid:201)QUENCES DES INFRACTIONS (cid:192) L’ARTICLE 88, PARAGRAPHE 3 Si les (cid:201)tatys membres ne respectent pas l’obligation de notification prØalable et de suspension prØvue (cid:224) l’article 88, paragraphe 3, l’ØlØment d’aide de la garantie doit Œtre qualifiØ d’illØgal, conformØment (cid:224) l’article 1er, point f), du rŁglement (CE) no 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 portant modalitØs d’application de l’article 93 du traitØ (8). Pour ce qui est des consØquences des infractions (cid:224) l’article 88, paragraphe 3, troisiŁme il convient de distinguer plusieurs cas de phrase, figure. La position du bØnØficiaire de l’aide et celle des prŒteurs qui n’en sont pas bØnØficiaires seront examinØes successivement ci-aprŁs. PremiŁrement, si une aide a ØtØ accordØe illØgalement, les bØnØficiaires de l’aide contenue dans la garantie courent un risque. La Commission peut prendre des mesures provisoires en application de l’article 11 du (CE) no 659/1999 en attendant l’issue de rŁglement l’examen de la compatibilitØ de l’aide. Si, aprŁs cet examen, la Commission conclut que l’aide de l’(cid:201)tat est incompatible avec le marchØ commun, elle sera rØcu- pØrØe auprŁs du bØnØficiaire, conformØment (cid:224) l’article (CE) no 659/1999, mŒme si cela 14 du rŁglement amŁne l’entreprise (cid:224) se dØclarer en faillite. La plupart du temps, la garantie contient une aide (cid:224) l’emprunteur (point 2. 1). La Commission examine la compatibilitØ de cette aide avec le marchØ commun selon les rŁgles qui sont appliquØes (cid:224) d’autres formes d’aide. Elle a prØcisØ et dØtaillØ les critŁres concrets d’ap- prØciation de cette compatibilitØ dans des encadrements et des lignes directrices concernant les aides (cid:224) finalitØ (7) Voir droit de la concurrence dans les CommunautØs europØennes, volume II A: RŁgles applicables aux aides d’(cid:201)tat, publiØ par l’Office des publications officielles des CommunautØs europØennes. Certains textes ont ØtØ publiØs au Journal officiel des CommunautØs europØennes et peuvent Œtre consultØs sur Internet. (8) JO L 83 du 27. 3. 1999, p. 1. C 71/18 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 11. 3. 2000 tielle de la dØcision de la Commission avec la rØfØrence correspondante au Journal officiel des CommunautØs euro- pØennes. La Commission, pour sa part, fera tout ce qui est en son pouvoir pour fournir des informations trans- parentes sur les cas et les rØgimes qu’elle a autorisØs. RAPPORTS (cid:192) PR(cid:201)SENTER (cid:192) LA COMMISSION PAR LES (cid:201)TATS MEMBRES (cid:201)tant donnØ que de nouveaux dØveloppements peuvent se produire sur les marchØs financiers et que la valeur des garanties de l’(cid:201)tat est difficile (cid:224) Øvaluer, il est parti- culiŁrement important de procØder (cid:224) l’examen constant, au regard de l’article 88, paragraphe 1, du traitØ, des rØgimes publics de garanties approuvØs par la Commis- sion. Outre les donnØes habituelles sur les dØpenses, les rapports, qui devront Œtre prØsentØs annuellement (cid:224) la Commission, devraient contenir (tant pour les rØgimes que pour les garanties individuelles) des informations portant sur le montant total des garanties de l’(cid:201)tat non encore remboursØ, sur le montant total payØ au cours de l’annØe prØcØdente par l’(cid:201)tat aux dØbiteurs dØfaillants (net de toute somme rØcupØrØe) et sur les primes versØes pour les garanties publiques au cours de la mŒme annØe. Ces informations aideront (cid:224) calculer le taux de dØfaillance et permettront de rØØvaluer la valeur des garanties futures et, au besoin, le montant de la prime devant Œtre payØe (cid:224) l’avenir. 7. 2. La Commission n’a pas l’intention d’utiliser les informa- tions fournies dans les rapports susmentionnØs (et qui n’Øtaient pas connues ou prØvisibles au moment oø elle adoptait ses dØcisions) pour revenir sur ses conclusions initiales concernant l’existence ou l’importance des aides contenues dans des rØgimes de garanties publiques. La Commission pourrait cependant se servir de ces infor- mations pour proposer (cid:224) l’(cid:201)tat membre des mesures utiles, en aplication de l’article 88, paragraphe 1, du traitØ afin de modifier un rØgime existant. 6. 3. les bØnØficiaires de l’aide courent aussi un En outre, risque au niveau national, car l’article 88, paragraphe 3, troisiŁme phrase, a un effet directe. La Cour de justice des CommunautØs europØennes a (cid:224) maintes reprises confirmØ qu’il incombait aux tribunaux natio- naux de garantir les droits des particuliers concernØs, tels que les concurrents des entreprises qui re(cid:231)oivent une aide illØgale, contre les violations de l’article 88, paragraphe 3, troisiŁme phrase. Les tribunaux nationaux doivent tirer toutes les conclusions qui s’imposent de la nullitØ des aides accordØes en violation des rŁgles de procØdure du traitØ. S’il est demandØ (cid:224) un tribunal national d’ordonner la rØcupØration de l’aide illØgale, il doit normalement faire droit (cid:224) cette demande (9). 7. 7. 1. 6. 4. DeuxiŁmement, les garanties diffŁrent des autres aides d’(cid:201)tat comme les subventions ou les exonØrations fisca- les, dans la mesure oø, lorsqu’il s’agit d’une garantie, l’(cid:201)tat contracte aussi un lien juridique avec le prŒteur. Il convient donc d’examiner si le fait qu’une aide ait ØtØ illØgalement octroyØe a aussi des consØquences (cid:224) l’Øgard des tiers. En cas de garanties de l’(cid:201)tat accordØes pour des prŒts, cela concerne principalement institutions financiŁres. En cas de garanties couvrant des obligations Ømises pour financer des entreprises, cela concerne les institutions financiŁres qui s’occupent de l’Ømission de ces obligations. les 6. 5. La question de savoir si l’illØgalitØ de l’aide affecte le lien juridique qui existe entre l’(cid:201)tat et les tiers relŁve du droit national. Il peut arriver que les tribunaux nationaux doivent examiner si le droit interne empŒche d’honorer les contrats de garantie et la Commission considŁre que leur apprØciation doit tenir compte de la violation du droit communautaire. Les prŒteurs peuvent donc avoir intØrŒt (cid:224) vØrifier, par mesure de prØcaution systØmatique, si les rŁgles communautaires en matiŁre d’aides d’(cid:201)tat ont bien ØtØ respectØes lorsque des garanties sont accor- dØes. L’(cid:201)tat membre doit pouvoir fournir un numØro de cas attribuØ par la Commission pour chaque cas ou chaque rØgime et, finalement, une copie non confiden- (9) Voir l’affaire C-39/94, Syndicat fran(cid:231)ais de l’Express international (SFEI) et autres contre La Poste et autres, Recueil 1996, p. I-3547


title: A Bizottság közleménye az EK-szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról (2000/C 71/07)

text: 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 369 32000Y0311(03) C 71/14 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 2000. 3. 11. A Bizottság közleménye az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról (2000/C 71/07) 1. BEVEZETÉS 1. 1. Ez a közlemény a Bizottságnak a kezességvállalás formá- jában nyújtott állami támogatásra vonatkozó megközelí- tését vázolja fel. A kezességvállalást általában hitellel vagy olyan egyéb szerződéses pénzügyi kötelezettséggel társít- ják, amelyet a hitelfelvevő a hitelezővel szemben vállal. Ez a közlemény azonban a kezességvállalás valamennyi for- májával foglalkozik, függetlenül a jogalaptól és az érintett tranzakciótól. A kezességvállalás nyújtható egyedi kezes- ségként vagy kezességvállalást tartalmazó programban. Amennyiben támogatásról is van szó, az a legtöbb eset- ben a hitelfelvevő javát szolgálja. Adott körülmények között azonban a hitelező számára is jelenthet támogatást. nyújtásáról vagy megváltoztatásáról szóló terveket, hogy az megtehesse észrevételeit. A második levélben (2) a Bizottság világossá tette, hogy szándékában áll megvizs- gálni az állami kezességvállalást tartalmazó programok létrehozását, valamint hogy a jóváhagyott program alap- ján megadott egyedi kezességvállalást nem kell majd beje- lenteni. A Bizottság 1993-ban elfogadott közleménye (3) is foglalkozik a kezességvállalással. 1. 2. Ez a közlemény nem érinti a 295. Cikket, és így nem érinti a tagállamokban fennálló tulajdoni rendet sem. A Bizott- ság semleges a köz- vagy a magántulajdon tekintetében. Ez a közlemény nem vonatkozik az exporthitel-garanciára. 1. 3. A Bizottság 1989-ben két levelet címzett a tagállamokhoz az állami kezességvállalásról. Az első levélben (1) arra mutatott rá, hogy valamennyi, állam által nyújtott kezes- ségvállalást a 87. cikk (1) bekezdésének a hatálya alá tar- tozónak tekint. E levél alapján ezért a Bizottságnak kellő jelenteni az ilyen kezességvállalás időben be kell (1) A Bizottságnak a tagállamokhoz címzett levele, SG (89) D/4328, 1989. április 5. 1. 4. Az időközben szerzett tapasztalatok azt sugallják, hogy felül kell vizsgálni a Bizottság politikáját ezen a területen. A Bizottság 1989. évi két levelének és az 1993. évi köz- leménye 38. pontjának a helyébe ez a közlemény lép. Célja az, hogy a tagállamok számára részletesebb magyarázattal szolgáljon azokról az elvekről, amelyekre a Bizottság a 87. és a 88. cikk értelmezését, valamint azoknak az állami kezességvállalásra való alkalmazását alapozni kívánja. A Bizottság ily módon kívánja az e területen folytatott poli- tikáját a lehető legátláthatóbbá tenni, ezáltal biztosítva határozatai kiszámíthatóságát és az egyenlő bánásmódot. (2) A Bizottságnak a tagállamokhoz címzett levele, SG (89) D/12772, 1989. október 12. (3) A Bizottságnak a tagállamokhoz címzett közleménye az EGK- Szerződés 92. és 93. cikkének, valamint a 80/723/EGK bizottsági irányelv 5. cikkének a feldolgozóipar közvállalkozásaira történő alkalmazásáról (HL C 307. , 1993. 11. 13. , 3. o. ). HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet 370 2. A 87. CIKK (1) BEKEZDÉSÉNEK ALKALMAZHATÓ- SÁGA 2. 1. Támogatás a hitelfelvevőnek 2. 1. 1. A támogatás kedvezményezettje általában a hitelfelvevő. Az állami kezességvállalás lehetővé teszi a hitelfelvevő szá- mára, hogy a hitelre nézve a pénzpiacokon általában fenn- álló pénzügyi feltételeknél kedvezőbb feltételekhez jusson. Az állami kezességvállalás segítségével a hitelfelvevő jel- lemzően alacsonyabb kamatot kaphat és/vagy kisebb biz- tosítékot kínálhat. Egyes esetekben állami kezességvállalás nélkül a hitelfelvevő nem találna olyan pénzügyi intéz- ményt, amely készen áll bármilyen feltétel mellett hitelez- ni. Az állami kezességvállalás így megkönnyítheti új vál- lalkozások egyes és vállalkozások számára, hogy pénzt szerezzenek új tevé- kenységek folytatására, vagy egyszerűen azt, hogy a meg- szűnés vagy a szerkezetátalakítás helyett továbbra is aktí- vak maradjanak, ezáltal a verseny torzulását előidézve. Így az állami kezességvállalás általában a 87. cikk (1) bekez- désének hatálya alá tartozik, amennyiben a tagállamok közötti kereskedelmet érinti, valamint piaci díjat nem fizetnek. létrehozását, lehetővé teheti 2. 1. 2. Az állami kezességvállalásnak az az előnye, hogy a kezes- ségvállaláshoz társuló kockázatot az állam viseli. Azt, hogy az állam viseli a kockázatot, általában megfelelő díj- jal ellentételezik. Amennyiben az állam eltekint ettől a díj- tól, az a vállalkozásnak nyújtott előny mellett az állami forrásokat meríti ki. Így akkor is, ha a kezességvállalás alapján az állam semmilyen kifizetést nem eszközöl, az még állami támogatásnak minősülhet a 87. cikk (1) bekez- dése alapján. A támogatást a kezesség elvállalásának idő- pontjában nyújtják, nem pedig a kezességvállalás kérésé- nek vagy a kezességvállalás feltételei alapján történő kifizetések időpontjában. A kezességvállalás időpontjában kell értékelni azt, hogy a kezességvállalás állami támoga- tásnak minősül-e vagy sem, és ha igen, az mekkora összegű lehet. 2. 1. 3. A Bizottság kezességvállalás formájában nyújtott támoga- tásnak tekinti az azon vállalkozások által szerzett kedve- zőbb finanszírozási feltételeket is, amely vállalkozások jogi formája kizárja a csőd vagy egyéb fizetésképtelenségi eljárás lehetőségét, vagy biztosítja a kifejezetten állami kezességvállalást vagy a veszteségeknek az állam általi fedezését. Ugyanez vonatkozik arra az esetre is, amikor az állam részesedést szerez egy vállalkozásban, amennyiben a szokásos korlátozott felelősség helyett korlátlan felelős- séget fogadnak el. (1) 2. 1. 4. A 87. cikk (1) bekezdése a tagállam által vagy az állami forrásokon keresztül nyújtott támogatással foglalkozik. Ezért, ugyanolyan módon, mint a lehetséges támogatás (1) Lásd 3. lábjegyzet az előző oldalon, 38. 1. és 38. 2. pont. egyéb formái, állami támogatásnak minősülhet az állam által közvetlenül – azaz a központi, regionális vagy helyi hatóságok által –, valamint a hatóságok meghatározó befolyása alatt álló vállalkozások által adott kezességvál- lalás. 2. 2. Támogatás a hitelezőnek 2. 2. 1. Bár általában a támogatás kedvezményezettje a hitelfel- vevő, nem zárható ki, hogy meghatározott körülmények között a támogatás a hitelező javát is szolgálja. Ebben az esetben a Bizottság az ügyet feltétlenül ennek megfelelően kezeli. 2. 2. 2. Például, különösen akkor, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében utólagosan vállal az állam kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezett- ség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelin- tézet részére történő visszafizetésére használják fel, akkor az a hitelező számára is támogatás, amennyiben a hitelek biztosítékát megnövelik. Az ilyen támogatás a hitelező javát szolgálhatja, valamint torzíthatja aversenyt,és általá- bana 87. cikk (1) bekezdése hatálya alá tartozik, ha érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. 3. A TÁMOGATÁS ÖSSZEGE 3. 1. Az egyedi állami kezesség esetében a támogatási elemet a kezességvállalás és a hitel (vagy egyéb pénzügyi kötelezett- ség) részleteire való hivatkozással kell értékelni. A vonat- kozó tényezők különösen a következők: a kezességvállalás és a hitel futamideje és összege, a hitelfelvevővel kapcso- latos mulasztási kockázat, a hitelfelvevő által a kezesség- vállalásért fizetett ár, bármely adott biztosíték jellege, vala- mint az, hogy az állam hogyan és mikor szólítható fel az adósság kifizetésére, valamint az állam által a hitelfelvevő tartozásainak behajtására alkalmazott eszközök (pl. csőd- bejelentés), amint a kezességet igénybe vették. 3. 2. Egy adott évben a hitelgarancia készpénzben kifejezett támogatási egyenértéke: – ugyanolyan módon számítható ki, mint a kedvezmé- nyes kamatozású kölcsön támogatási egyenértéke, azaz a piaci kamatláb és az állami kezességvállalásnak köszönhetően elért kamatláb közötti eltérést képviselő kamattámogatás a kifizetett díj levonása után, vagy – úgy vehető, mint a) a kockázati tényezővel (a mulasz- tás valószínűsége) megszorzott biztosított kintlévő összeg és b) bármely kifizetett díj közötti különbség – azaz (biztosított összeg x kockázat) – díj –, vagy – kiszámítható bármely egyéb objektívan indokolható és általánosan elfogadott módszerrel. Egyedi kezesség esetén a kiszámítás szabványos formája tartalmazó elvben az első módszer, kezességvállalást támogatási program esetén pedig a második. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 371 A kockázati tényezőt a hasonló körülmények (ágazat, vál- lalkozás mérete, általános gazdasági tevékenység szintje) között nyújtott hitelekkel kapcsolatos múltbeli mulasztá- sokra vonatkozó tapasztalatokra kell alapozni. A teljes támogatási egyenérték eléréséhez az éves támogatási egyenértékeket a referencia-kamatláb alkalmazásával a jelenértékükre kell diszkontálni, majd össze kell adni. Ha a hitel megadásának időpontjában nagy a valószínű- sége annak, hogy a hitelfelvevő – például pénzügyi nehéz- ségei miatt – mulasztani fog, a kezességvállalás értéke akár ugyanolyan nagyságú is lehet, mint a kezességvállalás által ténylegesen fedezett összeg. Ha egy pénzügyi kötelezettséget teljes mértékben állami kezességvállalással fedeznek, a hitelező kevesebb ösztön- zést kap a hitelezési műveletből származó kockázat meg- felelő értékelésére, biztosítására és minimalizálására, vala- mint különösen a hitelfelvevő hitelképességének megfelelő értékelésére. Az eszközök hiánya miatt a kezes sem min- dig végzi el ezt a kockázatelemzést. Az arra való ösztön- zés hiánya, hogy a hitel vissza nem fizetésének kockázatát minimalizálja, arra bátoríthatja a hitelezőt, hogy a szoká- sosnál nagyobb kereskedelmi kockázattal járó hitelre szer- ződjön, és így az állami portfólióban növelheti a nagyobb kockázatú kezességvállalás összegét. A Bizottság azt javasolja, hogy egy állami kezességvál- lalással nem fedezett legalább 20 %-os rész megfelelő határ lehet ahhoz, hogy a hitelezőt a hitelfelvevő hitelképessé- gének megfelelő értékelésére (1), a hitel megfelelő biztosí- tására és az ügylethez társuló kockázat minimalizálására ösztönözze. (2) A Bizottság ezért általában kritikusan vizs- gál meg minden olyan kezességvállalást, amely egy pénz- ügyi tranzakció teljes egészét (vagy majdnem teljes egé- szét) fedezi. Az állami kezességvállalást tartalmazó programok eseté- ben előfordulhat, hogy az egyedi esetek sajátosságai nem ismertek a program értékelésének időpontjában. Ilyen körülmények között a támogatási elemet a program olyan rendelkezéseire hivatkozva kell értékelni, amelyek többek között a hitelek legnagyobb összegére és futamidejére, a vállalkozás kategóriájára és a támogatható projekt típu- sára, a hitelfelvevőktől kért biztosítékra, a fizetendő díjra és a kamatlábra vonatkoznak. 3. 3. 3. 4. 3. 5. (1) Feltételezve, hogy a vállalkozás ugyanazt a biztosítéki szintet nyújtja az állam és a hitelintézet számára. (2) Az állami kezességvállalásról szóló kérdőívre adott válaszokból kitű- nik, hogy ezt a szabályt már többtagállamalkalmazza. A kérdéses részarány 20 %-tól egészen 100 %-ig terjed. Ennek ellenére a kezes- ségvállalások többsége az alapjukul szolgáló pénzügyi tranzakció tel- jes összegét fedezik, mentesítve ezáltal a hitelintézetet az alól, hogy saját érdekében megfelelően értékelje a hitelfelvevő hitelképességét. 4. A TÁMOGATÁS MEGLÉTÉT KIZÁRÓ FELTÉTELEK 4. 1. Az állam által vállalt egyedi kezesség vagy az általa létre- hozott kezességvállalást tartalmazó program nem tartozik a 87. cikk (1) bekezdésének a hatálya alá, amennyiben nin- csen olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését előnyben részesíti. Ilyen esetekben a tagállamoknak nem szükséges bejelentést benyújtani. A kezességvállalás akkor sem minősül a 87. cikk (1) bekezdése alapján állami támogatásnak, ha az intézkedés nem érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. 4. 2. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az összes alábbi feltétel tel- jesítése biztosítja azt, hogy egy egyedi állami kezesség ne minősüljön a 87. cikk (1) bekezdése szerinti állami támo- gatásnak: a) a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben; b) a hitelfelvevő elvben képes a piaci feltételek mellett a pénzpiacokon hitelt felvenni az állam bárminemű bea- vatkozása nélkül; c) a kezességvállalás egy meghatározott pénzügyi tranz- akcióhoz kapcsolódik, meghatározott legnagyobb összegre szól, legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség (kötvények és hasonló eszkö- zök kivételével) 80 %-át fedezi, és nem határozatlan időre szól; d) a kezességvállalás piaci értékét kifizetik (ami többek között tükrözi a kezességvállalás összegét és tartamát, a hitelfelvevő által nyújtott biztosítékot, a hitelfelvevő pénzügyi helyzetét, a tevékenységi ágazatot és a kilá- tásokat, a mulasztási arányokat, és egyéb gazdasági fel- tételeket). 4. 3. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az összes alábbi feltétel tel- jesítése biztosítja azt, hogy egy állami kezességvállalást tar- talmazó program ne minősüljön a 87. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak: a) a program nem teszi lehetővé, hogy kezességvállalást adjanak nehéz pénzügyi helyzetben lévő hitelfelvevők számára; b) a hitelfelvevő elvben képes a piaci feltételek mellett a pénzpiacokon hitelt felvenni az állam bárminemű bea- vatkozása nélkül; c) a kezességvállalás egy meghatározott pénzügyi tranz- akcióhoz kapcsolódik, meghatározott legnagyobb összegre szól, legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség (kötvények és hasonló eszkö- zök kivételével) 80 %-át fedezi, és nem határozatlan időre szól; d) a program feltételeit a kockázat reális értékelésére ala- pozzák, így a kedvezményezett vállalkozások által fize- tett díj azt minden valószínűség szerint önfinanszíro- zóvá teszi; 372 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 08/1. kötet e) a program előírja azokat a feltételeket, amelyek mel- lett jövőbeni kezességvállalást nyújtanak, és a program teljes finanszírozását évente legalább egyszer felül kell vizsgálni; feltételeit a Bizottság a horizontális, regionális és ágazati támogatásokról szóló keretekben és iránymutatásokban tisztázta és részletezte. (1) A vizsgálat különösen a támo- gatási intenzitást, a kedvezményezettek jellemzőit és a kitűzött célokat veszi figyelembe. f) a díj egyaránt fedezi a kezességvállaláshoz társuló ren- des kockázatokat és a program igazgatási költségeit, beleértve az induló tőke rendes megtérülését is, amennyiben azt az állam biztosítja a program beindu- lásához. 5. 3. Az, hogy a kezességvállalás vagy a kezességvállalást tartal- mazó program nem felel meg a 4. 2. és 4. 3. pontban megállapított fenti feltételek bármelyikének, nem jelenti azt, hogy az ilyen kezességvállalást vagy a kezességválla- lást tartalmazó programot automatikusan állami támoga- tásnak tekintik. Ha bármilyen kétség merül fel a tekintet- a ben, kezességvállalást tartalmazó program állami támogatás- nak minősül-e, be kell jelenteni. kezességvállalás tervezett hogy vagy a A Bizottság csak akkor fogadja el a kezességvállalást, ha annak mobilizálása szerződésileg olyan meghatározott fel- tételekhez kapcsolódik, amelyek akár akedvezményezett- vállalkozáskötelező csődbejelentését vagy egyéb hasonló eljárást is jelenthetik. Ezekről a feltételekről akkor kell megállapodni, amikor a Bizottság a javasolt kezességvál- lalást a 88. cikk (3) bekezdésének szokásos eljárásai sze- rint először megvizsgálja abban a szakaszban, amikor azt adják. Abban az esetben, ha a tagállam a kezességvállalást a megadás szakaszában eredetileg megállapított feltételek- től eltérő egyéb feltételek alapján kívánja mobilizálni, a Bizottság a kezességvállalás mobilizálását olyan új támo- gatás létrehozásának tekinti, amelyet a 88. cikk (3) bekez- dése alapján be kell jelenteni. Fennállhatnak olyan körülmények, amelyek miatt azt ter- vezik, hogy állami kezességvállalást használnak fel arra, hogy a vállalkozások – különösen a kis- és középvállal- kozások – számára lehetővé tegyék olyan hitelekmegszer- zését,amelyeketa piac nem kínál. A vállalkozások lehetnek induló, gyorsan terjeszkedő vállalkozások, vagy kisvállal- kozások, amelyek éppen ezért nem képesek arra, hogy egy hitel biztosításához vagy egy garancia megszerzéséhez szükséges biztosítékot nyújtsanak. Esetleg a nagy kocká- járó vállalkozások kategóriájába is tartozhatnak zattal (várhatóan csak hosszú távon válnak nyereségessé és/vagy különösen magas a sikertelenségi arányuk). Ez lehet a helyzet például az új, innovatív termékekkel vagy eljárá- sokkal kapcsolatos projektek esetében. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezek a körülmények általában nem veszik ki az állami kezességvállalást a 87. cikk (1) bekezdésének hatálya alól. Az ilyen körülmények között adott állami kezességvállalást ezért kellő időben be kell jelenteni a Bizottságnak, ugyanolyan módon, mint az egyéb körülmé- nyek között adott állami kezességvállalást. A KEZESSÉGVÁLLALÁS FORMÁJÁBAN NYÚJTOTT ÁLLAMI TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A KÖZÖS PIACCAL A Bizottságnak meg kell vizsgálnia a 87. cikk (1) bekez- désének hatálya alá tartozó állami kezességvállalást annak meghatározása érdekében, hogy az összeegyeztethető-e a közös piaccal. Mielőtt az összeegyeztethetőség értékelését el lehetne végezni, meg kell állapítani, hogy ki a támoga- tás kedvezményezettje. A 2. pontban ismertettek alapján ez lehet a hitelfelvevő, a hitelező vagy mindkettő. 5. 4. Amennyiben a kezességvállalás a hitelező számára tartal- maz támogatást (2. 2. pont), figyelmet kell fordítani arra a tényre, hogy az ilyen támogatás elvben működési támo- gatásnak minősülhet. 6. A 88. CIKK (3) BEKEZDÉSE MEGSÉRTÉSÉNEK KÖVETKEZMÉNYEI 6. 1. 6. 2. Amennyiben a tagállamok nem tesznek eleget a 88. cikk (3) bekezdésében megállapított előzetes bejelentési és fel- függesztési kötelezettségeknek, a kezességvállalás támoga- tási elemét jogellenesnek kell minősíteni az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (2) 1. cikke f) pontjának megfelelően. A 88. cikk (3) bekezdése harmadik mondata megsértésének következményeit illetően többféle megkülönböztetést kell tenni. A következőkben a támogatás kedvezményezett- jének és a nem kedvezményezett hitelezőnek a helyzete kerül vizsgálatra. Először is, jogellenesen adott támogatás esetén a kezesség- vállalásban foglalt támogatás kedvezményezettje vállalja a kockázatot. A támogatás összeegyeztethetőségére vonat- kozó vizsgálat végeredményéig a 659/1999/EK rendelet 11. cikkének megfelelően a Bizottság ideiglenes intézke- déseket hozhat. Ha a vizsgálat végén a Bizottság azt álla- pítja meg, hogy az állami támogatás összeegyeztethetet- len a közös piaccal, a 659/1999/EK rendelet 14. cikkének megfelelően az állami támogatást a kedvezményezettnek vissza kell térítenie, még akkor is, ha ez a vállalkozás csőd- jének bejelentésével jár. A legtöbb esetben a kezességvállalás a hitelfelvevő szá- mára tartalmaz támogatást (2. 1. pont). A támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségét a Bizottság ugyanazon szabályoknak megfelelően vizsgálja meg, mint amelyeket az egyéb formájú támogatási intézkedések esetében alkal- maznak. Az összeegyeztethetőség értékelésének tényleges (1) Lásd az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala által közzétett, az Európai Közösség versenyjoga II. A kötetében az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat. Egyes szövegeket közzétettek az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában is, valamint hozzáférhe- tőek az Interneten. (2) HL L 83. , 1999. 3. 27. , 1. o. 4. 4. 4. 5. 5. 5. 1. 5. 2. 08/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 373 6. 3. Ezen túlmenően, a támogatás kedvezményezettjei nemzeti szinten is kockázatot vállalnak, amennyiben a 88. cikk (3) bekezdése harmadik mondatának közvetlen hatálya van. Az Európai Közösségek Bírósága több ízben megerősí- tette, hogy a nemzeti bíróságok feladata a 88. cikk (3) bekezdése harmadik mondatának megsértésével szemben az olyan érintett magánszemélyek jogainak védelme, akik például a jogellenes támogatásban részesülő társaságok versenytársai. A nemzeti bíróságoknak kell levonniuk az összes megfelelő következtetést a Szerződés eljárási sza- bályainak megsértésével nyújtott állami támogatás jogel- lenességének tekintetében. Ha a nemzeti bíróságtól azt kérik, hogy rendelje el a jogellenes támogatás visszatéríté- sét, a bíróságnak általában helyt kell adnia ennek a kérelemnek. (1) 6. 4. Másodszor, a kezességvállalás eltér az olyan egyéb állami támogatási intézkedéstől, mint például a vissza nem térí- tendő támogatások vagy az adómentességek, abban az értelemben, hogy a kezességvállalás esetében az állam és a hitelező között is jogviszony keletkezik. Ezért fontolóra kell venni azt, hogy az a tény, hogy az állami támogatást jogellenesen nyújtották, következményekkel jár-e harma- dik személyek tekintetében. A hitelekre adott állami kezes- ségvállalás esetében ez főleg a hitelező pénzügyi intézmé- nyeket érinti. A vállalkozások számára a finanszírozás megszerzése érdekében kibocsátott kötvényekre adott kezességvállalás esetében ez a kötvények kibocsátásába bevont pénzügyi intézményeket érinti. tagállamnak az egyedi esetre vagy programra nézve gon- doskodnia kell a Bizottság által kiadott ügyszámról, és végül a bizottsági határozat egy nem bizalmas példányáról az Európai Közösségek Hivatalos Lapjára vonatkozó hivatko- zással együtt. A Bizottság a maga részéről mindent meg- tesz annak érdekében, hogy átlátható módon információ- kat bocsásson rendelkezésre jóváhagyott esetekről vagy programokról. az általa 7. A TAGÁLLAMOK ÁLTAL A BIZOTTSÁGHOZ BENYÚJTANDÓ JELENTÉSEK 7. 1. Mivel a pénzpiacokon új fejlemények mutatkozhatnak, valamint mivel nehéz felmérni az állami kezességvállalá- sok értékét, különösen jelentős a Bizottság által jóváha- gyott állami kezességvállalást tartalmazó programok állandó felülvizsgálata a 88. cikk (1) bekezdése alapján. A Bizottság számára évente benyújtott jelentéseknek a kia- dásokra vonatkozó szokásos adatok mellett – a progra- mokra és az egyéni kezességvállalásra vonatkozóan egya- ránt állami kezességvállalás teljes kintlévő összegéről, az állam által a megelőző évben a mulasztó adósokszámárakifizetettteljes összegről (bármely behajtott alap nettó értékéről) és az ugyanabban az évben az állami kezességvállalásért fizetett díjról. Ez az információ segítséget nyújt a mulasztás ará- nyának kiszámításához, és felhasználják azt a jövőbeni kezességvállalások értékének és, szükség esetén, a jövőben fizetendő díjnak az újraértékeléséhez. szolgáltatniuk adatokat kell az – 6. 5. A nemzeti jog alapján kell vizsgálni azt a kérdést, hogy vajon a támogatás jogellenes volta befolyásolja-e az állam és harmadik személyek közötti jogviszonyt. A nemzeti bíróságoknak kell esetleg megvizsgálniuk, hogy a nemzeti jog megakadályozza-e a kezességvállalási szerződések tel- jesítését, és a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezen értékelés során a bíróságoknak figyelembe kell venniük a közösségi jog megsértését. Ennek megfelelően, a hitelezőknek – szo- kásos elővigyázatosságból – érdekükben állhat annak ellenőrzése, hogy a kezességvállaláskor betartották-e az állami támogatásra vonatkozó közösségi szabályokat. A 7. 2. A Bizottságnak nem áll szándékában a fent említett jelen- tésekben szolgáltatott és egy korábbi határozat meghoza- tala során nem ismert vagy előre nem látott információ felhasználása annak érdekében, hogy felülvizsgálja az állami kezességvállalást tartalmazó programban foglalt támogatás meglétével vagy mértékével kapcsolatos elsőd- leges következtetéseit. A Bizottság azonban felhasznál- hatja ezt az információt arra, hogy a 88. cikk (1) bekez- dése alapján egy tagállam számára a létező állami kezességvállalást tartalmazó program módosítására meg- felelő intézkedéseket javasoljon. (1) Lásd a Syndicat Francais de l’Express International (SFEI) és társai kontra La Poste és társai C–39/94 sz. ügyet (EBHT 1996. I–3547. o. )


title: Avviż tal-Kummissjoni dwar l-applikazzjoni ta' l-artikoli 87 u 88 tat-trattat tal-komunità ewropea għal għajnuna mill-istat f'forma ta' garanziji (2000/K 71/07)

text: 08/Vol. 1 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 369 32000Y0311(03) C 71/14 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 11. 3. 2000 AVVIŻ TAL-KUMMISSJONI DWAR L-APPLIKAZZJONI TA’ L-ARTIKOLI 87 U 88 TAT-TRATTAT TAL-KOMUNITÀ EWROPEA GĦAL GĦAJNUNA MILL-ISTAT F’FORMA TA’ GARANZIJI (2000/K 71/07) 1. INTRODUZZJONI 1. 1. irrispettivament mill-bażi Dan l-avviż juri l-mod ta’ kif il-Kummissjoni tħares lejn għajnuna mogħtija mill-Istat f’forma ta’ garanziji. Garan- ziji huma ġeneralment assoċjati ma’ self jew obbligazzjoni finanzjarja oħra li jiġu miftehma bejn min jissellef u min jislef. Madankollu, dan l-avviż ikopri kull forma ta’ garan- ziji, u t-transazzjoni magħmula. Garanziji jistgħu jingħataw bħala garanziji individwali jew bħala parti minn skemi ta’ garanziji. Jekk tkun involuta għajnuna, din l-għajnuna fil- maġġoranza tal-każi tibbenefika lil min jissellef. Madan- kollu, f’ċerti ċirkostanzi, jista’ jkun hemm ukoll għajnuna lil min jislef. tagħha legali 1. 4. 1. 2. Dan l-avviż japplika mingħajr preġudizzju għall- Artikolu 295 u b’hekk ma jippreġudikax ir-regoli fl-Istati Membri li jirregolaw is-sistema ta’ kif wieħed jakkwista proprjetà. fejn tidħol Il-Kummissjoni hija newtrali l-akkwist ta’ proprjetà pubblika jew privata. Dan l-avviż ma japplikax ghal garanziji ta’ kreditu ghall-esportazzjoni. kwalunkwe pjanijiet biex jagħtu jew jibdlu dawn il-garanziji kmieni biżżejjed biex tkun tista’ tagħmel il-Kummissjoni il-kummenti tagħha. Fit-tieni għamlitha ċara li hija kellha l-ħsieb li teżamina it-twaqqif ta’ skemi ta’ garanziji ta’ l-Istat, u li garanziji individwali mogħtija taħt skema approvata ma jkunx meħtieġ li jiġu notifikati. Fl-1993 il-Kummissjoni adottat komunikat (3) li indirizza s-suġġett ta’ garanziji wkoll. ittra (2) tal-Kummissjoni fil-materja għandha li Esperjenza ggwadanjata fil-frattemp tissuġġerixxi l-politika tiġi riveduta. Dan l-avviż jieħu post iż-żewġ ittri ta’ l-989 tal- Kummissjoni u paragrafu 38 tal-komunikat ta’ l-993 tal- lill-Istati Kummissjoni. L-għan tiegħu huwa li Membri spjegazzjonijiet aktar dettaljati dwar il-prinċipji li fuqhom il-Kummissjoni għandha l-ħsieb li tibbaża l-Artikoli 87 u 88 u l-interpretazzjoni tagħha ta’ l-applikazzjoni l-Istat. Il-Kummissjoni għandha l-ħsieb li b’dan il-mod tagħmel il-politika tagħha f’din il-materja trasparenti kemm jista’ jkun, u b’hekk tassigura li deċiżjonijiet ikunu imbassra u li trattament ugwali jkun garantit. tagħhom għal garanziji jagħti ta’ 1. 3. Fl-1989 il-Kummissjoni indirizzat żewġ ittri dwar garan- ziji ta’ l-Istat lill-Istati Membri. Fl-ewwel ittra(1) hija stqar- ret li tqis il-garanziji kollha mogħtija minn Stat bħala li jaqgħu fl-ambitu ta’ l-Artikolu 87 (1). Skond din l-ittra, il-Kummissjoni għandha għalhekk tkun notifikata bi (1) Ittra tal-Kummissjoni lill-Istati Membri, SG(89) D/4328 tal-5 ta’April 1989. (2) Ittra tal-Kummissjoni lill-Istati Membri, SG(89) D/12772 tat-12 ta’ Ottubru 1989. (3) Komunikat tal-Kummissjoni lill-Istati Membri dwar l-applikazzjoni ta’ l-Artikoli 92 u 93 tat-Trattat tal-KEE u ta’ l-Artikolu 5 tad-Direttiva fis-settur tal- tal-Kummissjoni 80/723/KEE lill-impriżi pubbliċi manifattura (ĠU C 307, tat-13. 11. 1993, p. 3). 370 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 08/Vol. 1 2. KIF JAPPLIKA L-ARTIKOLU 87(1) dominanti ta’ awtoritajiet pubbliċi, jistgħu jikkostitwixxu garanzija mill-Istat. 2. 1. Għajnuna lil min jissellef 2. 2. Għajnuna lil min jislef 2. 1. 1. Ġeneralment, min jissellef jibbenefika mill-għajnuna. Il-garanzija ta’ l-Istat tagħti l-facilità lil min jissellef li jikseb kondizzjonijiet finanzjarji aħjar għal self minn dawk normalment disponibbli fuq is-swieq finanzjarji. Tipika- ment, bil-benefiċċju ta’ garanzija ta’ l-Istat, min jissellef jista’ jikseb rati aktar baxxi u/jew joffri anqas sigurtà. F’xi każi, mingħajr garanzija ta’ l-Istat, min jissellef ma jkunx jista’ jsib istituzzjoni finanzjarja lesta li tisilfu taħt l-ebda kondizzjoni. Garanziji ta’ l-Istat jistgħu b’hekk jiffaċilitaw il-ħolqien ta’ kummerċ ġdid u jagħmluha possibbli li ċerti impriżi jiġġeneraw flus biex ifittxu attivitajiet ġodda jew sempliċiment jibqgħu attivi minflok ma jkunu eliminati jew ristrutturati, u b’hekk joħolqu distorsjoni tal- kompetizzjoni. Garanziji ta’ l-Istat għaldaqstant ġeneral- ment jaqgħu fl-ambitu ta’ l-iskop ta’l-Artikolu 87(1), jekk kummerċ bejn l-Istati Membri jiġi affettwat u l-ebda kumpens żejjed għal negozju ma jitħallas. 2. 1. 2. Il-benefiċjċu ta’ garanzija ta’ l-Istat huwa li r-riskju assoċjat mal-garanzija jinġarr mill-Istat. Dan il-ġarr ta’ riskju mill- Istat għandu normalment jigi mħallas lura bi ħlas barrani ikun xieraq. Fejn l-Istat ma jieħux dan il-ħlas barrani hemm kemm benefiċċju għall-impriża kif ukoll telf ta’ riżorsi ta’ l-Istat. Għaldaqstant, anke jekk qatt ma jsiru pagamenti mill-Istat taħt garanzija, jista’ madankollu ikun hemm għajnuna ta’ l-Istat taħt l-Artikolu 87(1) L-għajnuna tingħata fil-mument li tingħata l-garanzija, u mhux fil- mument li fih il-garanzija tiġi mitluba jew il-mument li jsiru pagamenti taħt il-kondizzjonijiet tal-garanzija. Jekk garanzija tikkostitwixxix għajnuna ta’ l-Istat jew le, u, jekk iva, kemm l-ammont ta’ dik l-għajnuna ta’ l-Istat jista’ tkun, irid ikun stmat fil-mument li tingħata l-garanzija. 2. 1. 3. Il-Kummissjoni tqis ukoll bħala għajnuna f’forma ta’ garanzija, kondizzjonijiet ta’ ffinanzjar aktar favorevoli miksuba minn intrapriżi li l-forma legali tagħhom teskludi falliment jew proċeduri oħra ta’ falliment (insolvency) jew fejn tiġi provduta garanzija ta’ l-Istat espliċita jew fejn l-Istat jagħmel tajjeb ghat-telf. L-istess japplika għall- akkwist mill-Istat ta’ sehem f’intrapriża jekk obbligazzjoni bla limitu hija aċċettata minflok l-obbligazzjoni limitata li normalment ikollhom il-kumpaniji (1). 2. 1. 4. L-Artikolu 87(1) ikopri għajnuna mogħtija minn Stat Membru jew permezz ta’ riżorsi ta’ l-Istat. Għalhekk, bl-istess mod ta’ forom oħra ta’ għajnuna possibbli, garan- ziji mogħtija direttament mill-Istat, jiġifieri minn awtoritajiet ċentrali, reġjonali jew lokali, kif ukoll garan- li huma taħt influwenza ziji mogħtija minn impriżi (1) Ara nota 3 f’qiegħ il-paġna, paragrafu 38. 1 u 38. 2. 2. 2. 1. Anki jekk ġeneralment il-benefiċjarju huwa dak li jissellef ma jistax jiġi eskluż li taħt ċerti ċirkostanzi dak li jislef, dan ukoll, il-Kummissjoni ċertament issegwi l-każ skond il-bżonn. jibbenefika mill-għajnuna. F’każ bħal 2. 2. 2. Partikolarment, per eżempju, jekk garanzija ta’ l-Istat tin- għata minħabba self jew obbligazzjoni finanzjarja oħra diġa miftehma mingħajr ma il-kondizzjonijiet ta’ dan is-self jew obbligazzjoni finanzjarja jiġu emendati, jew jekk self b’garanzija jiġi wżat biex jitħallas lura self bla garanzija lill-istess istituzzjoni ta’ kreditu, imbagħad jista’ jkun hemm ukoll għajnuna lil min jislef, sakemm is-sigurtà fuq is-self tiżdied. Għajnuna ta’ din ix-xorta tista’ tiffavorixxi lil dak li jislef u b’hekk toħloq distorsjoni tal- kompetizzjoni, u ġeneralment taqa’ fl-ambitu ta’ l-iskop ta’ l-Artikolu 87(1), jekk ikun affettwat kummerċ bejn l-Istati Membri. 3. AMMONT TA’ L-GĦAJNUNA 3. 1. Fil-każ ta’ garanzija ta’ l-Istat individwali, l-element ta’ għajnuna għandu jkun stmat b’referenza ghad-dettalji tal- garanzija u s-self (jew obbligazzjoni finanzjarja oħra). Il-fatturi relevanti jinkludu partikolarment it-tul ta’ żmien u l-ammont tal-garanzija u s-self, ir-riskju ta’ nuqqas ta’ il-prezz imħallas għall- ħlas fil-ħin minn min jissellef, garanzija minn min jissellef, in-natura ta’ kwalunkwe sigurtà mogħtija, kif u meta l-Istat jista’ jiġi msejjaħ biex iħallas dejn u l-mezzi (e. g. dikjarazzjoni ta’ falliment) li għandhom ikunu użati mill-Istat biex jirkupra ammonti li jkollu jagħti min jissellef ġaladarba tiskatta l-garanzija. 3. 2. L-għotja ta’ flus ekwivalenti għal garanzija fuq self f’sena partikolari tista’ tkun: — kalkolata bl-istess mod ta’ l-ekwivalenti ta’ għotja ta’ self b’imgħax baxx, bis-sussidju ta’ imgħax jirrappre- żenta d-differenza bejn ir-rata tas-suq u r-rata miksuba grazzi għall-garanzija ta’ l-Istat wara li kwalunkwe ħla- sijiet barranija li jkunu tħallsu jiġu mnaqqsa, jew — meħuda bħala d-differenza bejn (a) is-somma garantita li għadha ma tħallsitx, moltiplikata bil-fattur ta’ riskju (il-probabbiltà ta’ nuqqas ta’ ħlas) u (b) kwalunkwe ħlas barrani li jkun sar, i. e. (somma garantita × riskju) ħlas barrani, jew — kalkolata b’xi metodu ieħor li jista’ jkun oġġettivament ġustifikat u ġeneralment aċċettat. Għal garanziji individwali, l-ewwel metodu għandu jkun fil-prinċipju dak il-kalkolu li normalment jintuża; dak użat għal skemi ta’ garanziji jkun it-tieni wieħed. 08/Vol. 1 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 371 Il-fattur ta’ riskju għandu jkun bażat fuq esperjenza imgħoddija ta’ nuqqasijiet ta’ ħlas fuq self mogħti f’ċirkostanzi simili (settur, kobor tad-ditta, livell ta’ attivita ekonomika ġenerali). L-ekwivalenti ta’ għotja annwali għandu jiġi mnaqqas għal valur preżenti tiegħu billi tin- tuża r-rata ta’ referenza, u wara magħduda biex jinkiseb l-ekwivalenti ta’ l-għotja totali. ma jkunx hemm għajnuna li tiffavorixxi ċerti impriżi jew il-produzzjoni ta’ ċerti oġġetti. F’każi bħal dawn, ma tkunx meħtieġa notifika mill-Istat Membru. Ukoll, garanzija ma tikkostitwixxix għajnuna ta’ l-Istat taħt l-Artikolu 87(1) meta l-miżura ma taffettwax kummerċ bejn l-Istati Membri. Fejn, fil-mument li jingħata s-self, ikun hemm probabbiltà kbira li dak li jissellef għad jonqos milli jħallas, eżempju għaliex ikun jinsab f’diffikultà finanzjarja, il-valur tal- garanzija jista’ jkun għoli daqs l-ammont effettivament kopert b’dik l-istess garanzija. 4. 2. 3. 3. 3. 4. 3. 5. Jekk obbligazzjoni finanzjarja tkun kompletament koperta b’garanzija ta’ l-Istat, dak li jislef għandu anqas inċentiv li jistma kif jixraq, jassigura u jċekken ir-riskju li jirriżulta mill-operazzjoni ta’ self, u partikolarment li jistma kif jixraq kemm dak li jissellef huwa denju ta’ kredtu. Riskju ta’ stima ta’ din ix-xorta jista’ ma jittiħidx dejjem minn min jagħmel garanzija, minħabba nuqqas ta’ mezzi. Dan in-nuqqas ta’ inċentiv biex wieħed iċekken ir-riskju li self ma jitħallasx lura jista’ jinkoraġġixxi lil dawk li jsellfu li jikkontrattaw self b’riskju kummerċjali akbar minn dak normali u jistgħu b’hekk iżidu l-ammont ta’ garanziji ta’ riskju akbar fil-portafoll ta’ l-Istat. Il-Kummissjoni tissuġġerixxi li persentaġġ ta’ mill-anqas 20 fil-mija li ma jkunx kopert minn garanzija ta’ l-Istat lil min jislef iservi bħala limitu xieraq biex jġiegħel biex jistma kif jixraq kemm dak li jissellef hu denju ta’ kredtu (1), li jassigura kif jixraq is-self tiegħu u li jċekken ir-riskju assoċjat mat-transazzjoni (2). Il-Kummissjoni għalhekk, in ġenerali, ser teżamina b’reqqa, kwalunkwe jkopru transazzjoni finanzjarja sħiħa (jew garanziji kważi sħiħa). li Fil-każ ta’ skemi ta’ garanziji ta’ l-Istat, il-karatteristiċi spe- ċifiċi tal-każi individwali jistgħu ma jkunux magħrufa fil- mument li l-iskema tkun stmata. F’dawn iċ-ċirkostanzi, l-element ta’ għajnuna għandu jkun stmat b’referenza għad-disposizzjonijiet ta’ l-iskema li tikkonċerna fost l-oħrajn l-ammont massimu u t-tul taż-żmien tas-self, il-kategorija ta’ l-intrapriża u t-tip ta’ proġett eliġibbli, is-sigurtà meħtieġa minn dawk li jissellfu, il-ħlas barrani li għandu jitħallas u r-rati ta’ imgħax miksuba minnhom. 4. KONDIZZJONJIET LI JESKLUDU L-EŻISTENZA TA’ GĦAJNUNA 4. 3. 4. 1. Garanzija individwali jidħol fihom l-Istat ikunu barra l-iskop ta’ L-Artikolu 87(1) meta jew skema ta’ garanziji li (1) Mir-risposti għall-kwestjonarju dwar garanziji ta’ l-Istat wieħed jista’ jara li uħud mill-Istati Membri diġa japplikaw din ir-regola. Il-persentaġġ kopert ivarja sewwa minn 20 sa 100 fil-mija. (2) Madankollu, numru kbir ta’ garanziji ikopru l-ammont kollu tal- operazzjoni finanzjarja imħaddma, u b’hekk jeżentaw l-istituzzjoni ta’ self mill-ħtieġa li jagħmlu stima kif jixraq ta’ kemm min ser jibbene- fika huwa denju ta’ kredtu fl-interess tagħha stess. Il-Kummissjoni tikkonsidra li t-twettiq tal-kondizzjonijiet kollha li ġejjin jassiguraw li garanzija ta’ l-Istat individwali ma tikkostitwixxix għajnuna ta’ l-Arti- kolu 87(1): l-Istat taħt (a) dak li jissellef ma jkunx f’diffikulta finanzjarja; (b) dak li jissellef ikun jista’ fil-prinċipju jikseb self b’kondizzjonijiet tas-suq minn swieq finanzjarji min- għajr kwalunkwe intervent mill-Istat; (ċ) il-garanzija hija marbuta ma’ transazzjoni finanzjarja speċifika, hija għal ammont massimu fiss, ma tkoprix aktar minn 80 fil-mija tas-self jew obbligazzjoni finanzjarja oħra pendenti (minbarra bonds u strumenti simili) u ma tkunx għal żmien bla limitu; (d) il-prezz tas-suq tal-garanzija hu mħallas (li jirrifletti, fost l-oħrajn, l-ammont u t-tul ta’ żmien tal-garanzija, is-sigurtà mogħtija minn dak li jissellef, il-posizzjoni finanzjarja ta’ dak li jissellef, is-settur ta’ attività u l-prospetti, ir-rati ta’ nuqqas ta’ ħlas, u kondizzjonijiet ekonomiċi oħra). Il-Kummissjoni tikkonsidra li t-twettiq tal-kondizzjonijiet kollha li ġejjin jassiguraw li skema ta’ garanziji ta’ l-Istat ma tikkostitwixxix għajnuna ta’ l-Arti- kolu 87(1): l-Istat taħt (a) l-iskema ma tippermettix li dawk li jissellfu li huma f’diffikulta finanzjarja; jingħataw garanziji lil (b) dawk li jissellfu ikunu fil-prinċipju jistgħu jiksbu self b’kondizzjonijiet tas-suq minn swieq finanzjarji min- għajr kwalunkwe intervent mill-Istat; (ċ) il-garanziji huma marbuta ma’ transazzjoni finanzjarja speċifika, huma ghal ammont massimu fiss, ma jkoprux aktar minn 80 fil-mija ta’ kull self jew obbli- gazzjoni finanzjarja oħra pendenti (minbarra bonds u strumenti simili) u mhux għal żmien bla limitu; (d) il-kondizzjonijiet ta’ l-iskema huma bażati fuq stima realistika tar-riskju sabiex il-ħlasijiet barranin magħ- mula mill-intrapriżi li ser jibbenefikaw jagħmluha, fil- probabbiltà kollha, biex tiġi tiffinanzja lilha nfisha: 372 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 08/Vol. 1 (e) l-iskema tipprovdi għal kondizzjonijiet li fuqhom jin- għataw garanziji futuri u li l-finanzjament kollu ta’ l-iskema ikun rivedut mill-anqas darba fis-sena; (f) il-ħlasijiet barranin ikopru kemm ir-riskji normali assoċjati ma’ l-għoti ta’ garanziji kif ukoll l-ispejjeż amministrattivi ta’ l-iskema, li jinkludu, fejn l-Istat jip- provdi il-kapital inizjali biex tinbeda l-iskema, qliegħ normali fuq dak il-kapital. 5. 3. 4. 4. 4. 5. Nuqqas ta’ osservazzjoni ta’ kwalunkwe waħda mill- kondizzjonijiet hawn fuq indikati f’punti 4. 2 u 4. 3 ma jfis- sirx li din il-garanzija jew skema ta’ garanziji tkun awto- matikament meqjusa bħala għajnuna ta’ l-Istat. Jekk ikun hemm xi dubju jekk garanzija jew skema ta’ garanziji ippjanata tikkostitwixxi għajnuna ta’ l-Istat, dan għandu jkun notifikat. Jista’ jkun hemm ċirkostanzi li fihom ikun ippjanat li jin- tużaw garanziji ta’ l-Istat biex jagħmluha possibbli għal intrapriżi, u partikolarment intrapriżi żghar u ta’ daqs medju, li jiksbu self li s-suq ma jkunx jipprovdi. L-intrapriżi jistgħu ikunu qed jibdew l-operat tagħhom, qed jespandu b’rata mgħaġġla jew huma żghar u b’hekk ma jkunux jistgħu jipproduċu is-sigurtà meħtieġa biex jinkiseb self jew garanzija. Huma jistgħu jaqgħu fil-kategorija ta’ intra- priżi b’riskju għoli (mistennija li jibdew jaraw qliegħ biss wara tul ta’ żmien u/jew li jkollhom rata ta’ falliment partikolarment għolja). Dan jista’ jkun il-każ, per eżempju, fi proġetti li jikkonċernaw prodotti jew proċessi ġodda u innovattivi. Il-Kummissjoni tikkonsidra li ċirkostanzi bħal dawn ġeneralment ma jieħdux garanziji ta’ l-Istat barra mill-iskop ta’ l-Artikolu 87(1). Garanziji ta’ l-Istat mogħ- tija f’ċirkostanzi bħal dawn għandhom għalhekk jiġu noti- fikati lill-Kummissjoni fi żmien suffiċjenti, bl-istess mod bħal ta’ garanzij ta’ l-Istat mogħtija f’ċirkostanzi oħrajn. 5. KOMPATIBBILTÀ TA’ GĦAJNUNA TA’ L-ISTAT FIL- FORMA TA’ GARANZIJI MAS-SUQ KOMUNI 5. 1. 5. 2. ta’ l-Istat fl-ambitu ta’ Garanziji l-Artikolu 87(1) għandhom jiġu eżaminati mill-Kummissjoni sabiex jiġi stabbilit jekk humiex kompatibbli jew le mas-suq komuni. Qabel ma stima ta’ kompatibbiltà ta’din ix-xorta tista’ ssir, dak li ser jibbenefika mill-għajnuna għandu jkun identifi- kat. Kif ġie spjegat taħt punt 2, dan jista’ jkun jew min jis- sellef, jew min jislef, jew it-tnejn. jew le mas-suq komuni Fil-maġġoranza tal-każi il-garanzija jkun fiha għajnuna lil min jissellef (punt 2. 1). Jekk din l-għajnuna hiex kompa- tibbli ikun eżaminat mill- Kummissjoni skond l-istess regoli li huma applikati għal miżuri ta’ għajnuna li jieħdu forom oħra. Il-kriterji konk- reti għall-istima ta’ kompatibbiltà ġew klarifikati u dettal- li jati mill-Kummissjoni f’qafas u linji ta’ gwida jikkonċernaw għajnuna orizzontali, reġjonali u settorali (1). L-eżami ser jagħti kont, partikolarment, tal-intensità tal- għajnuna, jibbenefika u l-għanijiet segwiti. il-karatteristiċi ta’ min ser Il-Kummissjoni taċċetta garanziji biss jekk l-immobilizzar tagħhom huwa marbut b’kuntratt ma’ kondizzjonijiet spe- ċifiċi li jistgħu jaslu sa dikjarazzjoni obbligatorja ta’ falli- ment ta’ l-impriża benefiċjarja, jew kwalunkwe proċedura simili. Irid ikun hemm ftehim fuq dawn il-kondizzjonijiet waqt l-eżami inizjali mill-Kummissjoni tal-garanzija pro- posta fl-ambitu tal-proċeduri normali ta’ l-Artikolu 88(3), fih tingħata. Fil-każ li Stat Membru irid fl-istadju li jimmobilizza l-garanzija taħt kondizzjonijiet differenti minn dawk miftehma inizjalment fl-istadju tal-għotja, allura il-Kummissjoni tqis il-mobilizazzjoni tal-garanzija bħala ħolqien ta’ għajnuna ġdida li jkollha tiġi notifikata taħt l-Artikolu 88(3). 5. 4. Fejn il-garanzija jkun fiha għajnuna lil min jislef (punt 2. 2), attenzjoni għandha tingħata għall-fatt li għajnuna ta’ din ix-xorta tista’ fil-prinċipju tikkostitwixxi għajnuna biex wieħed jopera. 6. KONSEGWENZI TAL-KSUR TA’ L-ARTIKOLU 88(3) 6. 1. 6. 2. 1(f) Fejn l-Istati Membri ma josservawx l-obbligazzjonijiet ta’ notifika mogħtija qabel u s-sospensjoni imniżżla fl-Arti- kolu 88(3), l-element ta’ għajnuna tal-garanzija għandu jiġi kwalifikat bħala mhux skond il-ligi in konformità ma’ l-Artikolu (KE) tar-Regolament Nru 659/1999 tat-22 ta’ Marzu 1999 li jistabbilixxi regoli dettaljati għall-applikazzjoni ta’ l-Artikolu 93 tat-Trattat tal-KE (2). Fejn jidħlu konsegwenzi ta’ ksur tat-tielet sen- tenza ta’ l-Artikolu 88(3), għandhom isiru distinzjonijiet varji. F’dan li ġej il-posizzjoni ta’ min jibbenefika mill- għajnuna u dik ta’ dawk li jsellfu li ma jibbenefikawx tiġi eżaminata waħda wara l-oħra. tal-Kunsill L-ewwel, fejn għajnuna tkun ingħatat kontra l-liġi, dawk li jibbenefikaw mill-għajnuna li jkun hemm fil-garanzija ikunu qegħdin jieħdu riskju. Il-Kummissjoni tista’ tieħu miżuri temporanji skond l-Artikolu 11 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999 sakemm joħrog ir-riżultat ta’ l-eżami dwar il-kompatibbiltà ta’ Jekk, wara dan l-eżami, il-Kummissjoni ssib li l-għajnuna ta’ l-Istat mhux kompatibbli mas-suq komuni, din tiġi rkuprata mingħand min ikun ibbenefika skond l-Artikolu 14 tar-Regolament (KE) Nru 659/1999, ukoll jekk din tkun tfisser dikjarazzjoni ta’ falliment ta’ l-intrapriża. l-għajnuna. (1) Ara l-liġi tal-Kompetizzjoni fil-Komunitajiet Ewropej, Volum IIA, Regoli applikabbli għal għajnuna ta’ l-Istat, pubblikati mill-Uffiċċju għal Pubblikazzjonijet Uffiċċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Ċerti testi ġew ukoll pubblikati fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej u huma disponibbli fuq l-Internet. (2) ĠU L 83, tas-27. 3. 1999, p. 1. 08/Vol. 1 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 373 kapaċi jipprovdi numru tal-każ maħruġ mill-Kummissjoni għal każ individwali jew skema u eventwalment kopja mhux uffiċjali tad-deċiżjoni tal-Kummissjoni flimkien mar-referenza relevanti lill-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Il-Kummissjoni min-naħa tagħha tagħmel minn kollox biex tagħmel disponibbli b’mod trasparenti informazzjoni dwar każi u skemi approvati minnha. RAPPORTI LI KUMMISSJONI MILL-ISTATI MEMBRI JRIDU JIĠU PREŻENTATI LILL- Billi jista’ jkun hemm żviluppi ġodda fis-swieq finanzjarji u billi l-valur ta’ garanziji ta’ l-Istat huwa diffiċli li tistmah, ir-reviżjoni kostanti skond l-Artikolu 88(1) ta’ skemi ta’ l-Istat approvati mill-Kummissjoni hija ta’ garanziji ta’ importanza partikolari. Flimkien mad-data tas-soltu dwar l-infieq, ir-rapporti li għandhom jigu preżentati kull sena lill-Kummissjoni għandhom jagħtu(għal skemi kif ukoll għal garanziji individwali) data fuq l-ammont totali ta’ garanziji ta’ l-Istat li għadhom mhux imħallsa, l-ammont totali imħallas fis-sena preċedenti mill-Istat lil debituri li naqsu li jħallsu (netti minn kwalunkwe fondi rkuprati), u l-ħlasijiet barranin imħallsa għal garanziji ta’ l-Istat fl-istess sena. Din l-informazzjoni tgħin biex tiġi kalkolata r-rata ta’ nuqqas ta’ ħlas u tintuża biex jerġa’ jiġi stmat il-valur ta’ garanziji futuri u, jekk meħtieġ, il-ħlas barrani li għandu jitħallas fil-futur. li il-ħsieb deċiżjoni għandhiex tuża Il-Kummissjoni ma informazzjoni mogħtija fir-rapporti fuq imsemmija u mhux magħrufa jew maħsuba minn qabel meta tkun diġa tirrevedi ħadet preċedenti, il-konklużjonijiet jikkonċernaw l-eżistenza jew l-iskala ta’ għajnuna li jinsabu fi skemi ta’ garanziji ta’ l-Istat. Il-Kummissjoni tista’, madankollu, tuża din l-informazzjoni biex tipproponi miżuri xierqa lil Stat Membru taħt l-Artikolu 88(1) sabiex jibdel skema ta’ garanziji eżistenti ta’ l-Istat. sabiex li tagħha inizjali 6. 3. 6. 4. 6. 5. Barraminhekk, min jibbenefika mill-għajnuna jieħdu riskju wkoll f’livell nazzjonali, daqs kemm it-tielet sentenza ta’l- Artikolu 88(3) ikollha effett dirett. Il-Qorti tal-Ġustizzja ikkonfermat ripetutament illi tal-Komunitajiet Ewropej huwa d-dmir ta’ qrati nazzjonali jissalvagwardjaw id-drittijiet tal-individwi konċernati, bħal kompetituri ta’ ditti li jirċievu għajnuna illegali, bi ksur tat-tielet sentenza ta’ l-Artikolu 88(3). Qrati nazzjonali għandhom jiġbdu il-konklużjonijiet kollha xierqa mill-illegalità ta’ għajnuna ta’ l-Istat mogħtija bi ksur tar-regoli proċedurali tat-Trattat. Jekk qorti nazzjonali tiġi mitluba li tordna rkupru ta’ għaj- nuna mhux skond il-ligi, għandha normalment tikkonċedi dik l-applikazzjoni (1). li l-Istat, bħal ma huma għotjiet Fit-tieni lok, garanziji huma differenti minn miżuri oħra ta’ għajnuna ta’ jew eżenzjonijiet minn taxxa, fis-sens li fil-każ ta’ garanzija l-Istat jidħol ukoll f’relazzjoni legali ma’ min jislef. Għal- hekk, għandha tingħata konsiderazzjoni għall-fatt jekk għajnuna ta’ l-Istat li ingħatat illegalment ikollha konse- gwenzi għal partijiet terzi. Fil-każ ta’ garanziji ta’ l-Istat għal self, dan jikkonċerna prinċipalment istituzzjonijiet finanzjarji li jisilfu. Fil-każ ta’ garanziji għal bonds maħruġa biex jinkiseb finanzjament għall-impriżi, dan jikkonċerna istituzzjonijiet finanzjarji involuti fil-ħruġ tal-bonds. jista’ Il-kwestjoni ta’ jekk l-illegalità tal-għajnuna taffettwax ir-relazzjonijiet legali bejn l-Istat u partijiet terzi hija materja li għandha tiġi eżaminata taħt il-liġi nazzjonali. jkollhom jeżaminaw jekk liġi Qrati nazzjonali nazzjonali tipprevenix kuntratti ta’ garanziji milli jiġu tikkonsidra li onorati, u f’dak il-każ il-Kummissjoni liġi tal-Komunità. għandhom jagħtu kont tal-ksur ta’ Skond il-każ, dawk li jisilfu jista’ jkollhom interess li jiv- verifikaw, bħala prekawzjoni normali, tal- Komunità dwar għajnuna ta’ l-Istat ġew osservati kull meta jkunu ingħataw garanziji. L-Istat Membru għandu jkun li r-regoli 7. 7. 1. 7. 2. (1) Ara Każ C-39/94 Syndicat Français de l’Express International (SFEI) and Others v La Poste and Others [1996] ECR 1-3547