title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0950/00 från Per Stenmarck (PPE-DE) till kommissionen. Transeuropeiska nätverk.

text: 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/191 P(cid:229) EES-niv(cid:229) f(cid:246)reskrivs, vilket kommissionen erinrar om, i parlamentets och r(cid:229)dets direktiv 96/100/EG av den 17 februari 1997 om (cid:228)ndring av bilagan till direktiv 93/7/EEG om (cid:229)terl(cid:228)mnande av kulturf(cid:246)rem(cid:229)l som olagligen f(cid:246)rts bort fr(cid:229)n en medlemsstats territorium (1) de metoder och det f(cid:246)rfarande f(cid:246)r (cid:229)terl(cid:228)mnande, som g(cid:228)ller mellan EES-avtalets parter, d(cid:229) det handlar om kulturf(cid:246)rem(cid:229)l som olagligen f(cid:246)rts ut fr(cid:229)n n(cid:229)gon parts territorium. Direktivet (cid:228)r ett komplement till processen med den inre marknadens fullbordande och har som m(cid:229)l att tillhandah(cid:229)lla medel, ut(cid:246)ver gr(cid:228)nskontrollerna, f(cid:246)r att skydda kulturf(cid:246)rem(cid:229)l p(cid:229) ett l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt. Gemenskapsr(cid:228)tten beaktas i Unidroit-konventionen, d(cid:228)r det i artikel 13 stadgas: (cid:148)De konventionsstater som (cid:228)r medlemmar i organisationer f(cid:246)r ekonomisk integration eller regionala organ kan anm(cid:228)la att de i sina inb(cid:246)rdes relationer (cid:228)mnar till(cid:228)mpa de interna reglerna f(cid:246)r dessa organisationer eller organ, och att de d(cid:228)rf(cid:246)r inte staterna emellan (cid:228)mnar till(cid:228)mpa best(cid:228)mmelserna i denna konvention n(cid:228)r konventionens till(cid:228)mpningsomr(cid:229)de sammanfaller med reglerna i fr(cid:229)ga. (cid:148) Tv(cid:229) av de fem medlemsstater som undertecknat konventionen har gjort en s(cid:229)dan deklaration, n(cid:228)mligen Nederl(cid:228)nderna i samband med undertecknandet och Finland, som redan har ratificerat konventionen, i samband med att ratifikationsinstrumentet deponerades. (cid:214)vriga medlemsstater som nu har undertecknat konventionen (cid:228)r Frankrike, Portugal och Italien. Den senare medlemsstaten har redan deponerat sitt ratifikationsinstrument och f(cid:246)ljaktligen blivit part i konventionen. (1) EGT L 60, 1. 3. 1997. (2000/C 374 E/224) SKRIFTLIG FR¯GA E-0950/00 fr(cid:229)n Per Stenmarck (PPE-DE) till kommissionen (29 mars 2000) ˜mne: Transeuropeiska n(cid:228)tverk Vid Europeiska r(cid:229)dets m(cid:246)te i Essen 1994 antogs ett antal prioriterade TEN-projekt. Ett av dessa fjorton projekt var den f(cid:246)r infrastrukturen i Norden viktiga utbyggnaden av den s k (cid:148)Nordiska triangeln(cid:148). I uppf(cid:246)ljningen som gjorts av kommissionen betr(cid:228)ffande dessa TEN-projekt konstateras att Sverige inte fullg(cid:246)r sina (cid:229)taganden. Det p(cid:229)verkar bl a de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga kapacitetsf(cid:246)rst(cid:228)rkningarna av E6:an och E4:an (cid:129) f(cid:246)r att nu inte n(cid:228)mna den f(cid:246)r landets export och import s(cid:229) viktiga delen E6 Malm(cid:246)-Trelleborg. Vad avser kommissionen g(cid:246)ra (cid:229)t den svenska f(cid:246)rsummelsen och f(cid:246)rdr(cid:246)jningen av att genomf(cid:246)ra dessa (cid:229)taganden som f(cid:246)r Sverige och f(cid:246)r Europa (cid:228)r s(cid:229) angel(cid:228)gna infrastrukturprojekt? Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 april 2000) Under 1998 och 1999 har kommissionen offentliggjort tv(cid:229) uppf(cid:246)ljningsrapporter (1) som r(cid:246)r framsteg och status vad g(cid:228)ller de 14 s(cid:228)rskilda projekt som identifierades vid Europeiska r(cid:229)det i Essen i december 1994. I b(cid:229)da rapporterna anges att tre projekt n(cid:228)stan (cid:228)r slutf(cid:246)rda, sex andra kommer att slutf(cid:246)ras omkring 2005 och fem kommer att slutf(cid:246)ras betydligt senare (cid:228)n 2005. Det projekt som kallas den nordiska triangeln, vilket omfattar de delar av E4 och E6 som ledamoten n(cid:228)mner, tillh(cid:246)r de fem projekten i den sistn(cid:228)mnda gruppen. Den nordiska triangelns s(cid:228)rskilda karakt(cid:228)r (cid:129) en multimodal korridor med ett stort antal underprojekt (cid:129) g(cid:246)r det mycket sv(cid:229)rt att fastst(cid:228)lla en (cid:246)vergripande tids- och finansieringsplan. F(cid:246)rhandlingar om denna fr(cid:229)ga p(cid:229)g(cid:229)r mellan kommissionen och de finska och svenska myndigheterna. Genomf(cid:246)randet av projekt som r(cid:246)r transportinfrastruktur tillh(cid:246)r i enlighet med subsidiaritetsprincipen huvudsakligen medlemsstaternas samt de regionala och lokala organens ansvarsomr(cid:229)de. D(cid:228)rf(cid:246)r kan inte kommissionen (cid:229)l(cid:228)gga medlemsstater att genomf(cid:246)ra n(cid:229)got s(cid:228)rskilt projekt avseende infrastruktur. Kommis- sionen kan emellertid uppmuntra medlemsstaterna till att genomf(cid:246)ra ett projekt genom att erbjuda C 374 E/192 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 finansiellt st(cid:246)d eller genom att hj(cid:228)lpa till att ordna alternativa finansiella l(cid:246)sningar som offentliga-privata partnerskap. Kommissionen har tidigare st(cid:246)tt moderniserings- och och byggarbeten avseende flera delar av E6 och E18 inom den nordiska triangeln. (1) Transeuropeiska transportn(cid:228)t: rapport om utveckling och genomf(cid:246)rande av de fjorton Essen-projekten, KOM(1998) 356 slutlig, och Transeuropeiska n(cid:228)t (cid:129) ¯rsrapport 1998, KOM(1999) 410 slutlig. (2000/C 374 E/225) SKRIFTLIG FR¯GA P-0952/00 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen (22 mars 2000) ˜mne: Skjutbanan i Schloen Enligt rapporter fr(cid:229)n den lokala aktionsgruppen och lokala politiker fr(cid:229)n B(cid:252)ndnis 90/die Gr(cid:252)nen i M(cid:252)titz har delstatsregeringen hittills inte vidtagit n(cid:229)gra verksamma (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att stoppa skjutbaneprojektet i Schloen (med plats f(cid:246)r 24 skyttar). Enligt ett yttrande fr(cid:229)n universitetet i Greifswald som p(cid:229) uppdrag fr(cid:229)n de kommunala myndigheterna i Schloen genom f(cid:246)rt en unders(cid:246)kning och enligt vad professor Suchov, vice ordf(cid:246)rande f(cid:246)r den tyska naturskyddsf(cid:246)reningen NABU, anser r(cid:246)r det sig om ett mycket artrikt omr(cid:229)de som (cid:228)ven inneh(cid:229)ller prioriterade arter och som d(cid:228)rf(cid:246)r borde utses till s(cid:228)rskilt skyddsomr(cid:229)de, respektive f(cid:229)gelskyddsomr(cid:229)de i enlighet med EU:s best(cid:228)mmelser. Detta har (cid:228)ven f(cid:246)rbundsstaten framf(cid:246)rt till delstatsregeringen. 1. K(cid:228)nner kommissionen till att detta inneb(cid:228)r att de skyddsomr(cid:229)den som anm(cid:228)lts av Mecklenburg- Vorpommern i enlighet med direktivet om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter d(cid:228)rmed inte (cid:246)verensst(cid:228)mmer med de skyddsomr(cid:229)den som verkligen blivit utsedda? Inst(cid:228)mmer kommissionen i att man omedelbart b(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rda detta genom att i enlighet med EG:s 2. f(cid:229)gelskyddsdirektiv utse detta omr(cid:229)de till naturskyddat omr(cid:229)de? K(cid:228)nner kommissionen till att det ansvariga ministeriet, trots k(cid:228)nnedom om de negativa f(cid:246)ljderna 3. (bl. a. att ett havs(cid:246)rnsbo blivit (cid:246)vergivet, liksom en h(cid:228)ckningsplats f(cid:246)r tranor, f(cid:246)rekomsten av Kornknarr samt den ih(cid:229)llande st(cid:246)rningen av flyttf(cid:229)gelstr(cid:228)ck mellan M(cid:252)ritz nationalpark och Torgelowomr(cid:229)det samt Varchentinsj(cid:246)n), inte i tillr(cid:228)cklig utstr(cid:228)ckning underst(cid:246)tt Kommunen Schloens f(cid:246)rs(cid:246)k att stoppa skjutbane- projektet? K(cid:228)nner kommissionen till att flera olika f(cid:246)rslag lagts fram f(cid:246)r skytteklubben om att denna skulle 4. genomf(cid:246)ra sitt projekt med en ekologiskt sett st(cid:246)rningsfri placering, men att detta alltid avb(cid:246)jdes? K(cid:228)nner kommissionen till att den tillst(cid:229)ndsgivande myndigheten begick flera allvarliga misstag i 5. samband med tillst(cid:229)ndsf(cid:246)rfarandet, och att dessa (cid:228)nnu inte har korrigerats? Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (27 april 2000) Kommissionen anser att det inte bara i Mecklenburg (cid:129) Vorpommern, utan i stort sett hela Tyskland, saknas tillr(cid:228)ckligt med Natura 2000-omr(cid:229)den enligt r(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter (1). Kommissionen f(cid:246)rde d(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)rendet till EG- domstolen redan f(cid:246)r ett (cid:229)r sedan och inv(cid:228)ntar nu dess dom. Dessutom har kommissionen vidtagit r(cid:228)ttsliga (cid:229)tg(cid:228)rder mot Tyskland f(cid:246)r att de inte lyckats klassificera tillr(cid:228)ckligt med omr(cid:229)den enligt r(cid:229)dets direktiv 79/409/EEG om bevarande av vilda f(cid:229)glar (2). Kommissionen har beslutat att f(cid:246)ra ocks(cid:229) detta (cid:228)rende inf(cid:246)r domstolen. Kommissionen f(cid:246)rfogar inte (cid:246)ver de uppgifter som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att avg(cid:246)ra om omr(cid:229)det vid Schloen uppfyller kraven i Natura 2000. Den har heller inte m(cid:246)jlighet att besvara de specifika fr(cid:229)gor som g(cid:228)ller projektet i eller i n(cid:228)rheten av Schloen eftersom ingen detaljerad information har getts. Om det finns bevis f(cid:246)r att det skett en (cid:246)vertr(cid:228)delse av gemenskapslagstiftningen (cid:228)r parlamentsledamoten v(cid:228)lkommen att l(cid:228)mna mer detaljerad information i enlighet med best(cid:228)mmelserna i direktiv 92/43/EEG eller direktiv 79/409/EEG. Denna skall inneh(cid:229)lla en bed(cid:246)mning av hur pass viktigt omr(cid:229)det (cid:228)r f(cid:246)r olika arter och livsmilj(cid:246)er som (cid:228)r av intresse f(cid:246)r gemenskapen i enlighet med kraven i de b(cid:229)da direktiven. Vad g(cid:228)ller


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0933/00 esittäjä(t): Helmuth Markov (GUE/NGL) komissiolle. Komission oikeustoimet Thüringenin osavaltiota vastaan (Saksassa).

eurovoc_concepts:
Federation State
State aid
Structural Funds
Thuringia
financial control
management audit
operational programme

formats: html pdf print

text: 13. 3. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 81 E/9 Elintarvikkeiden turvallisuudesta annettuun valkoiseen kirjaan sis(cid:228)ltyv(cid:228)n elintarvikkeiden turvallisuutta koskevan toimintasuunnitelman toimen 21 mukaisesti komissio voi antaa neuvoston ja Euroopan parla- mentin k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi ehdotuksen rehuaineiden liikkuvuudesta annetun neuvoston direktiivin 96/25/ETY (5) muuttamisesta vuoden 2000 joulukuussa ja p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) harkinnan j(cid:228)lkeen, olisiko laadittava kattava luettelo sallituista rehuaineista. Lis(cid:228)ksi toimintasuunnitelman toimen 30 mukaan valmisteilla on my(cid:246)s ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi el(cid:228)inj(cid:228)tteiden ja el(cid:228)imist(cid:228) saatavien sivutuotteiden h(cid:228)vitt(cid:228)- mist(cid:228) ja k(cid:228)sittely(cid:228) koskevista uusista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228). Ehdotuksessa annetaan sellaisten el(cid:228)imist(cid:228) saatavien sivutuotteiden luettelo, joita voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) el(cid:228)inper(cid:228)isten rehuaineiden valmistukseen. Ehdotus aiotaan antaa neuvoston ja Euroopan parlamentin k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi kes(cid:228)kuussa 2000. (1) EYVL L 115, 4. 5. 1999. (2) EYVL L 297, 18. 11. 1999. (3) KOM(1999) 719 lopullinen. (4) EYVL L 184, 17. 7. 1999. (5) EYVL C 261, 19. 8. 1998. (2001/C 81 E/011) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0933/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Helmuth Markov (GUE/NGL) komissiolle (29. maaliskuuta 2000) Aihe: Komission oikeustoimet Th(cid:252)ringenin osavaltiota vastaan (Saksassa) 1. Millaisia suuntaa-antaviin EU:n ohjelmiin ja direktiiveihin liittyvi(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen saatettuja tai keskene- r(cid:228)isi(cid:228) oikeustoimia Euroopan komissio on k(cid:228)ynnist(cid:228)nyt tai k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) Th(cid:252)ringenin osavaltiota vastaan, ja mist(cid:228) l(cid:228)htien? 2. Mihin tuloksiin komissio on tullut n(cid:228)iss(cid:228) kilpailulains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) koskevissa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen saatetuissa oikeustoimissa? Miten laajoja ovat olleet taloudelliset seuraamukset, ja mit(cid:228) erityisi(cid:228) toimialoja p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen saatetut oikeustoimet koskevat? Vedettiink(cid:246) osavaltion hallitus mukaan prosessiin ja kerrottiinko sille tuloksista, ja esitettiink(cid:246) k(cid:228)si- 3. tellyiss(cid:228) asiakysymyksiss(cid:228) konkreettisia muutosvaatimuksia, ja jos esitettiin, koska ja mit(cid:228) vaatimuksia? 4. Mit(cid:228) mahdollisia seuraamuksia Th(cid:252)ringenin osavaltiolle aiheutuu, ja miten komissio arvioi niit(cid:228)? 5. Mitk(cid:228) oikeustoimet ovat edelleen kesken, koska ne odotetaan saataviksi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen ja mihin ne liittyv(cid:228)t? Vaatiiko komissio muutoksia Th(cid:252)ringenin osavaltiossa toteutettaviin toimiin ja menettelyihin, jotka 6. liittyv(cid:228)t EU:n ohjelmiin ja direktiiveihin, ja jos vaatii, niin mit(cid:228) muutoksia ja mill(cid:228) aloilla? Romano Prodin komission puolesta antama t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228) vastaus (7. syyskuuta 2000) 1. Th(cid:252)ringenin osavaltiossa on ollut k(cid:228)ynniss(cid:228) rakennerahastoista rahoitettavia toimenpideohjelmia 29. maaliskuuta 1991 l(cid:228)htien. Ohjelmia valvotaan rakennerahastoasetuksen ja erityisesti sen arviointia koskevien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten perusteella. Valvonta on jatkuvaa ja se kohdistuu kaikkeen kyseess(cid:228) olevaan rahoitukseen. Euroopan sosiaalirahaston (ESR:n) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon yhteydess(cid:228) komissio teki tarkastusk(cid:228)yntej(cid:228) muiden j(cid:228)senvaltioiden ohella Saksaan, muun muassa Th(cid:252)ringenin osavaltioon. N(cid:228)iden tarkastusten johdosta Saksan viranomaiset joutuivat vuonna 1999 toteamaan, ett(cid:228) er(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) Th(cid:252)ringenin kulttuuriministerin hallinnoimassa ESR:n ohjelmassa oli 5,7 miljoonan euron arvosta menoja, jotka eiv(cid:228)t ole tukikelpoisia. C 81 E/10 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 13. 3. 2001 Kilpailua koskevassa yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)ss(cid:228) luokitellaan Th(cid:252)ringenin osavaltiossa kilpailun alalla 2. suoritetut tarkastusmenettelyt kuuluvaksi valtiontuen valvontaan. Teollisuuden alalla komissio p(cid:228)(cid:228)tti vuosina 1999 ja 2000 vaatia palautettavaksi taloustarvike- ja posliini- alalla toimivalle Triptis Porzellan -yritykselle my(cid:246)nnetyn 34 750 000 Saksan markan suuruisen tuen, nahka-alalla toimivalle Weida Leder -yritykselle my(cid:246)nnetyn 36 860 000 Saksan markan suuruisen tuen ja Korn Fahrzeuge -yritykselle (maatalousteknologia, yritysk(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olevien ajoneuvojen ja kuorma-autojen osto ja myynti sek(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)teknologia) my(cid:246)nnetyn 13 850 000 Saksan markan suuruisen tuen. Sen sijaan Everts Erfurt -yritykselle (ehk(cid:228)isyv(cid:228)lineala) sallittiin 9 100 000 Saksan markan suuruinen tuki. Maatalousalalla on tutkittu tai tutkitaan parhaillaan noin viitt(cid:228)kymment(cid:228) toimenpidett(cid:228), joista suuri osa on vaikeuksissa olevien yritysten pelastamis- ja rakenneuudistustukia. Tutkimatta olevien ilmoitusten osalta komissio voi hyv(cid:228)ksy(cid:228) toimenpiteet tai aloittaa Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 88 artiklan (entisen 93 artiklan) 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. Lis(cid:228)ksi komissio on aloittanut kaksi EY:n perus- tamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaista menettely(cid:228) maataloustuotteiden k(cid:228)sittelyyn ja markki- noille tuomiseen kohdistuvien valtiontukien johdosta. N(cid:228)it(cid:228) menettelyj(cid:228) ei ole toistaiseksi saatu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. Saksan viranomaisten pyynn(cid:246)st(cid:228) tuen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) pidet(cid:228)(cid:228)n salaisena. Maatalousalalla ei siis toistaiseksi voida ilmoittaa tutkittujen toimenpiteiden yhteenlaskettua rahoitusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). Parlamentin j(cid:228)sen viittaa ilmeisesti sek(cid:228) rakennerahastosta maksettavien tukien my(cid:246)nt(cid:228)mismenettely- 3. jen ett(cid:228) valtiontukien tutkintamenettelyjen tarkastamiseen. Komissio on vastuussa rakennerahastoista rahoitettavien tukiohjelmien arviointimenettelyst(cid:228), ja arviointi tapahtuu tilintarkastustuomioistuimen valvonnassa. Arviointien tuloksista tiedotetaan virallisesti j(cid:228)senvalti- oille (ja alueohjelmissa my(cid:246)s alueille), ja n(cid:228)iden tulee ilmaista kantansa tuloksiin. Valtiontukea koskevissa asioissa komissio on yhteydess(cid:228) ainoastaan kulloinkin kyseess(cid:228) olevaan j(cid:228)senvalti- oon (t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa Saksan liittovaltion viranomaisiin). Saksan liittovaltion viranomaisilta on pyydetty selvityst(cid:228) kyseess(cid:228) olevista tapauksista useilla kirjeill(cid:228). Komissio ei ole selvill(cid:228) Saksan liittovaltion ja Th(cid:252)ringenin osavaltion viranomaisten teht(cid:228)v(cid:228)njaosta, joten se ei ole tietoinen osavaltion viranomaisten mahdollisesta osallistumisesta menettelyjen tarkastamiseen ja tarkastuksen tuloksiin. Parlamentin j(cid:228)sen viittaa ilmeisesti sek(cid:228) rakennerahastosta maksettavien tukien my(cid:246)nt(cid:228)mismenette- 4. lyihin ett(cid:228) valtiontukien tutkintamenettelyihin. Rakennerahastojen osalta vuodesta 1991 nykyhetkeen saakka Th(cid:252)ringenin osavaltiolta ei ole havaittu tarpeelliseksi peri(cid:228) takaisin yhteis(cid:246)n rahoitusta. Valtiontukien tutkinnan perusteella komissio joko hyv(cid:228)ksyy tai kielt(cid:228)(cid:228) tukien my(cid:246)nt(cid:228)misen. Jos komissio ei hyv(cid:228)ksy tukea, joka on jo maksettu, tuki on palautettava. J(cid:228)senvaltion teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on ryhty(cid:228) toimenpiteisiin yrityksille lainvastaisesti maksettujen tukien takaisinperimiseksi. Rakennerahastojen ohjelmakaudesta 1994(cid:129)1999 on tehty v(cid:228)liarviointi, 5. jonka tulokset vaikuttavat kauden 2000(cid:129)2006 ohjelmaan. Seuraava v(cid:228)liarviointi on suunniteltu teht(cid:228)v(cid:228)ksi vuonna 2003. Kauden 1994(cid:129)1999 j(cid:228)lkiarviointia ei voida aloittaa, ennen kuin selvitykset kauden hankkeiden menoista on hyv(cid:228)ksytty, eli periaatteessa 31. joulukuuta 2001 j(cid:228)lkeen. Maatalousalalla tutkitaan parhaillaan kymmenkuntaa tapausta. Niiden joukossa on kaksi tapausta, jotka koskevat valtiontukien maksamista maataloustuotteiden k(cid:228)sittelyn ja markkinoille tuomisen alalla toimiville yrityksille ja joissa on aloitettu perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely (asiat 32/99 ja 73/99). Lopullinen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s n(cid:228)iden kahden valtiontuen suhteen saataneen t(cid:228)m(cid:228)n vuoden loppu- puolella. Teollisuudelle my(cid:246)nnett(cid:228)vien valtiontukien osalta komissio on aloittanut EY:n perustamissopi- muksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn useiden tukij(cid:228)rjestelyjen johdosta, joista voidaan erityisesti mainita Th(cid:252)ringer Industriebeteiligungsgesellschaft -yhdistyksen ja Th(cid:252)ringer Landesentwick- lungsgesellschaft Th(cid:252)ringer Konsolidierungsprogramm (1993(cid:129)1996), Th(cid:252)ringer Darlehnsprogramm, Th(cid:252)ringer Umlaufmittelprogramm (1993(cid:129)1996) ja Th(cid:252)rin- ger KMU-Investitionssicherungsprogramm (ennen vuotta 1997). EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 toimintamuodot -yhdistyksen tietyt sek(cid:228) 13. 3. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 81 E/11 kohdan mukainen menettely on aloitettu my(cid:246)s muutamien yksitt(cid:228)isten, teollisuusyrityksille kohdistettujen tukitoimenpiteiden johdosta. Kaikki mainitut tapaukset ovat edelleen tutkittavina, ja on vaikea sanoa, milloin ne saadaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. Komissio ei ole viel(cid:228) hyv(cid:228)ksynyt Th(cid:252)ringenia koskevaa, rakennerahastosta rahoitettavaa toimintaoh- 6. jelmaa ohjelmakaudeksi 20002006, mutta hyv(cid:228)ksyy sen pian. Ohjelmassa on huolehdittava siit(cid:228), ett(cid:228) sen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanos(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (1) mukaiset velvoitteet. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) ei siis voida arvioida, mink(cid:228) verran muutoksia nykyisiin menettelyihin on mahdollisesti teht(cid:228)v(cid:228). rakennerahastoja koskevista t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t yleisist(cid:228) uuden, t(cid:228)ytyyk(cid:246) Th(cid:252)ringenin osavaltion muuttaa toimenpiteit(cid:228), Kysymys, joilla se nykyisin saattaa yhteis(cid:246)n direktiivit osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), kuuluu Saksan kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n piiriin. Yhteis(cid:246)n ei tule puuttua j(cid:228)senvaltion ja sen alueiden keskin(cid:228)iseen toimivallan jakoon. Komissiolla ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n ole mahdollisuutta tutkia, mill(cid:228) tavoin direktiivit saatetaan osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) tietyll(cid:228) j(cid:228)senvaltion alueella. (1) EYVL L 161, 26. 6. 1999. (2001/C 81 E/012) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0936/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): James Nicholson (PPE-DE) neuvostolle (30. maaliskuuta 2000) Aihe: Jubilee 2000 Jubilee 2000 -hankkeella pyrit(cid:228)(cid:228)n maailman kaikkein k(cid:246)yhimpien maiden velkojen mit(cid:228)t(cid:246)imiseen. G7- maiden K(cid:246)lniss(cid:228) tekem(cid:228)ll(cid:228) aloitteella mit(cid:228)t(cid:246)id(cid:228)(cid:228)n noin 33 valtion velat, mutta monille muille aloitteen mukaan kiireellist(cid:228) apua tarvitseville maille ei tarjota yht(cid:228)(cid:228)n mit(cid:228)(cid:228)n. Tukeeko neuvosto Jubilee 2000-hankkeen p(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228)? Mihin toimiin neuvosto on ryhtynyt v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228)kseen maailman kaikkein k(cid:246)yhimpien maiden velkojen takaisinmaksamista koskevia vaatimuksia? Vastaus (29. syyskuuta 2000) EU ja j(cid:228)senvaltiot ovat hyvin tietoisia niist(cid:228) vaikeuksista, joita monilla k(cid:246)yhill(cid:228) mailla on niiden liiallisten velkojen vuoksi, mik(cid:228) vaikuttaa niiden kehitysn(cid:228)kymiin ja muodostaa uhan niiden poliittiselle vakaudelle ja demokratisoitumiselle. EU ja j(cid:228)senvaltiot ovat jo tehneet velkataakan kevent(cid:228)miseen liittyvi(cid:228) aloitteita eri tasoilla tai osallistuneet niihin toimivaltuuksiensa mukaisesti. Neuvosto p(cid:228)(cid:228)tti 6. hein(cid:228)kuuta 1998 osallistua kaikilta osin Maailman valuuttarahaston ja Maailmanpankin k(cid:228)ynnist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n HIPC-aloitteeseen (HIPC, voimakkaasti velkaantunut k(cid:246)yh(cid:228) maa). T(cid:228)m(cid:228) aloite perustui kansainv(cid:228)lisen rahoitusyhteis(cid:246)n sitoumukseen v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) kyseisten maiden velkataakkaa kest(cid:228)v(cid:228)lle tasolle, mik(cid:228)li asianomainen maa saavuttaa tiettyn(cid:228) aikana hyvi(cid:228) talouspoliittisia tuloksia. Ministerit hyv(cid:228)ksyiv(cid:228)t kes(cid:228)kuussa 1999 K(cid:246)lniss(cid:228) pidetyss(cid:228) G7-maiden huippukokouksessa (cid:148)laajennetun HIPC-aloitteen, joka antaa mahdollisuuden velkataakan kevent(cid:228)miseen nopeammin, perusteellisemmin ja laajemmin(cid:148). Kes(cid:228)kuussa 1999 K(cid:246)lniss(cid:228) kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti, ett(cid:228) (cid:148)k(cid:246)yhimpien maiden velkaantu- misongelmien ratkaisemiseksi on l(cid:246)ydett(cid:228)v(cid:228) kest(cid:228)v(cid:228) ratkaisu. Eurooppa-neuvosto on tyytyv(cid:228)inen pahiten


title: 2000/472/EG: Kommissionens beslut av den 29 mars 2000 om den stödordning som har införts genom "artikel 29b i lagen av den 30 december 1970 om ekonomisk tillväxt, ändrad genom förordning av den 25 juni 1992", och som Belgien har genomfört [delgivet med nr K (2000) 1007] (Text av betydelse för EES) (Endast de franska och nederländska texterna är giltiga)

eurovoc_concepts:
Belgium
EU law - national law
aid system
economic growth
terms for aid

text: L 191/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 2000 KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 29 mars 2000 om den st(cid:246)dordning som har inf(cid:246)rts genom (cid:148)artikel 29b i lagen av den 30 december 1970 om ekonomisk tillv(cid:228)xt, (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning av den 25 juni 1992(cid:148), och som Belgien har genomf(cid:246)rt [delgivet med nr K (2000) 1007] (Endast de franska och nederl(cid:228)ndska texterna (cid:228)r giltiga) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (2000/472/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT (2) med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 88. 2 f(cid:246)rsta stycket i detta, med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska sam- arbetsomr(cid:229)det, s(cid:228)rskilt artikel 62. 1 a i detta, med beaktande av r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om de n(cid:228)rmare best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r till(cid:228)mpning av artikel 93 i EG-f(cid:246)rdraget (1), s(cid:228)rskilt artikel 14 i detta, efter att i enlighet med n(cid:228)mnda artiklar ha gett ber(cid:246)rda parter tillf(cid:228)lle att yttra sig, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: I. F(cid:214)RFARANDE (1) Den 11 mars 1991 underr(cid:228)ttades kommissionen av Bel- gien i enlighet med artikel 88. 3 i f(cid:246)rdraget om ett utkast till f(cid:246)rordning avseende (cid:228)ndring av den belgiska lagen om ekonomisk tillv(cid:228)xt av den 30 december 1970 (N 144/91) (2). I artiklarna 17, 18 och 19 i utkastet f(cid:246)re- skrevs nya st(cid:246)dinstrument som skulle syfta till att st(cid:246)dja f(cid:246)retag i Vallonien vilka deltar i genomf(cid:246)randet av euro- peiska industriprojekt som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r specifika inter- nationella avtal. (3) (4) Genom en skrivelse av den 9 juli 1991 (3) godk(cid:228)nde kommissionen artiklarna 1(cid:150)16 i den vallonska f(cid:246)rord- ningen av den 25 juni 1992. Artiklarna 17, 18 och 19 i f(cid:246)rordningen hade uttryckligen uteslutits ur beslutet om godk(cid:228)nnande. Vad betr(cid:228)ffar dessa artiklar anm(cid:228)rkte kommissionen att de var alltf(cid:246)r otydliga och t(cid:228)ckte allt- f(cid:246)r skilda situationer f(cid:246)r att kommissionen skulle kunna uttala sig om dem. Kommissionen hade f(cid:246)ljaktligen betraktat anm(cid:228)lan som ofullst(cid:228)ndig och hade f(cid:246)rbeh(cid:229)llit sig r(cid:228)tten att pr(cid:246)va huruvida dessa artiklar var f(cid:246)renliga med till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifterna, som skulle delges kom- missionen fall f(cid:246)r fall, i enlighet med vad de belgiska myndigheterna (cid:229)tagit sig. I augusti 1992 (cid:246)verl(cid:228)mnade de belgiska myndigheterna till kommissionen (cid:148)f(cid:246)r k(cid:228)nnedom(cid:148) den slutgiltiga texten, s(cid:229)som den godtagits den 25 juni 1992 (4) av det val- lonska r(cid:229)det, till den f(cid:246)rordning varigenom lagen om ekonomisk tillv(cid:228)xt (cid:228)ndrades. Vid behandlingen av den slutliga texten uppdagades att vissa best(cid:228)mmelser hade (cid:228)ndrats i f(cid:246)rh(cid:229)llande till versionen i det utkast till f(cid:246)r- ordning som kommissionen uttalat sig om i en skrivelse av den 9 juli 1991 (5). Vissa (cid:228)ndringar var enbart redak- tionella medan andra p(cid:229)verkade den r(cid:228)ttsliga inneb(cid:246)r- den. I f(cid:246)rordningens slutgiltiga text slogs artiklarna 17, 18 och 19 i utkastet till f(cid:246)rordning ihop till en enda artikel 19. I artikel 19 i f(cid:246)rordningen f(cid:246)reskrevs att det skulle inf(cid:246)ras en ny artikel 29b i lagen om ekonomisk tillv(cid:228)xt av den 30 december 1970, (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordningen av den 25 juni 1992. Genom denna artikel (nedan kal- lad artikel 29b) inf(cid:246)rdes st(cid:246)dinstrument avsedda att st(cid:246)dja f(cid:246)retag i Vallonien vilka deltar i genomf(cid:246)randet av europeiska industriprojekt som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r de i punkt 1 angivna specifika internationella avtalen. (1) EGT L 83, 27. 3. 1999, s. 1. (2) Skrivelse P11/91/533/26. 864 av den 11 mars 1991, registrerad av kommissionen den 14 mars 1991, som st(cid:246)d nr N 144/91. (3) Skrivelse SG(91) D/12925. (4) Skrivelse P11/91/533/35. 050 av den 7 augusti 1992. (5) Se not 3. 27. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 191/31 (5) (6) (7) (8) (9) Till f(cid:246)ljd av att (cid:228)ndringarna i den version av ordningen som kommissionen tagit st(cid:228)llning till uppt(cid:228)cktes blev st(cid:246)det klassificerat som icke anm(cid:228)lt (NN 113/92). D(cid:228)refter beslutade de belgiska myndigheterna att genom en skrivelse av den 22 december 1992 (6) anm(cid:228)la vissa best(cid:228)mmelser i den slutliga versionen av f(cid:246)rordningen av den 25 juni 1992 som enligt dessa hade genomg(cid:229)tt betydande f(cid:246)r(cid:228)ndringar. Artikel 19 fanns inte med bland de delgivna best(cid:228)mmelserna. De belgiska myndigheterna beg(cid:228)rde (cid:228)ven att kommissionen skulle bekr(cid:228)fta att de best(cid:228)mmelser som inte hade blivit f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r n(cid:229)gra betydande f(cid:246)r(cid:228)ndringar och som kommissionen hade godtagit genom beslut av den 9 juli 1991, fortfarande kunde till(cid:228)mpas. Genom en skrivelse av den 28 januari 1993 (7) besva- rade kommissionens ansvariga denna beg(cid:228)ran med att kommissionen endast godtog genomf(cid:246)randet av de best(cid:228)mmelser i f(cid:246)rordningen av den 25 juni 1992 som var f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r beslutet om godk(cid:228)nnande av den 9 juli 1991 (8) och vars text s(cid:229)ledes inte senare hade (cid:228)ndrats. Genom en skrivelse av den 17 januari 1994 (9) infor- merade kommissionen de belgiska myndigheterna om att den hade beslutat att inte framf(cid:246)ra n(cid:229)gra anm(cid:228)rk- ningar mot de (cid:228)ndringar i f(cid:246)rordningen av den 25 juni 1992 (NN 113/92) som inte anm(cid:228)lts. Kommissionen inte framf(cid:246)ra betonade samtidigt att beslutet om att anm(cid:228)rkningar f(cid:246)rordningen inte g(cid:228)llde artikel 19 i genom vilken den nya artikel 29b inf(cid:246)rdes i lagen om ekonomisk tillv(cid:228)xt. Den 12 januari 1993 v(cid:228)nde sig kommissionen, p(cid:229) grundval av information i pressen, till de belgiska myn- digheterna med en beg(cid:228)ran om kompletterande upplys- ningar betr(cid:228)ffande ett st(cid:246)d fr(cid:229)n regionen Vallonien som delvis skulle t(cid:228)cka riskerna f(cid:246)r v(cid:228)xelkursf(cid:246)rluster. (10) De regionala myndigheterna i Vallonien besvarade denna (cid:229)tg(cid:228)rd i ett faxmeddelande den 15 mars 1993 d(cid:228)r de angav att den vallonska regeringen hade beslutat att ansl(cid:229) 315 miljoner belgiska franc f(cid:246)r att delvis t(cid:228)cka v(cid:228)xelkursavvikelser under genomf(cid:246)randet av olika pro- gram. De belgiska myndigheterna f(cid:246)rklarade att beslutet hade fattats den 4 juni 1992, inf(cid:246)r antagandet av f(cid:246)r- ordningen av den 25 juni 1992 om (cid:228)ndring av lagen om ekonomisk tillv(cid:228)xt av den 30 december 1970. Myn- digheterna preciserade faxmeddelandet borde betraktas som en underr(cid:228)ttelse i den mening som avses i artikel 88. 3 i f(cid:246)rdraget, om de praktiska for- merna f(cid:246)r ingripande som f(cid:246)reskrivs vid till(cid:228)mpning av artikel 29b och att detta fall utgjorde den f(cid:246)rsta till(cid:228)mp- ningen av den artikeln. slutligen att (11) Genom en skrivelse av den 29 mars 1993 fr(cid:229)gade kom- missionen om st(cid:246)d redan hade utbetalats i enlighet med artikel 29b. (6) Skrivelse P11/91/533/37. 107. (7) Skrivelse DG IV. E. 3-D/06258. (8) Se not 3. (9) Skrivelse SG(94) D/607. (12) Genom en skrivelse av den 30 april 1993, svarade de belgiska myndigheterna att st(cid:246)d faktiskt betalats ut i slu- tet av mars 1993. De bekr(cid:228)ftade f(cid:246)r (cid:246)vrigt att det, mycket riktigt, r(cid:246)rde sig om en f(cid:246)rsta till(cid:228)mpning av artikel 29b. (13) Genom en skrivelse av den 2 december 1993 (10) upp- lyste kommissionen de belgiska myndigheterna om sitt beslut att inleda ett f(cid:246)rfarande enligt artikel 88. 2 i f(cid:246)r- draget, betr(cid:228)ffande st(cid:246)dordningen (cid:148)artikel 29b(cid:148). (14) Beslutet att inleda f(cid:246)rfarandet offentliggjordes i Europe- iska gemenskapernas officiella tidning (11). Kommissionen anmodade d(cid:228)r ber(cid:246)rda parter att yttra sig om st(cid:246)dord- ningen. (15) Kommissionen mottog inga yttranden fr(cid:229)n ber(cid:246)rd tredje man. (16) De belgiska myndigheternas officiella svar inkom till kommissionen genom en skrivelse av den 10 februari 1994 (12). I denna skrivelse (cid:229)tog sig de belgiska myndig- heterna att i enlighet med artikel 88. 3 i f(cid:246)rdraget upp- lysa om varje plan p(cid:229) att bevilja st(cid:246)d enligt artikel 29b. De belgiska myndigheterna bekr(cid:228)ftade (cid:229)tagandet genom en skrivelse av den 6 april 1994 (13). (17) Genom en skrivelse av den 26 maj 1994 (14) kr(cid:228)vde de ansvariga p(cid:229) kommissionen att artikel 29b skulle upp- h(cid:228)vas. Genom en skrivelse av den 16 juni 1994 (15) gjorde de belgiska myndigheterna g(cid:228)llande att d(cid:229) de par- lamentariska f(cid:246)rfarandena (cid:228)r tungrodda (cid:228)r det i prakti- ken inte s(cid:229) l(cid:228)tt att upph(cid:228)va artikel 29b. Genom en skri- velse av den 30 januari 1996 underr(cid:228)ttade de belgiska myndigheterna kommissionen om sitt beslut att inleda det parlamentariska f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r att avskaffa artikel 29b. Genom en skrivelse av den 29 februari 1996 (16) tog kommissionen del av de belgiska myndigheternas beslut om att avskaffa artikel 29b. (18) Genom skrivelser av den 10 maj 1996 (17), 10 juli 1996 (18), 2 juli 1997 (19) samt den 26 november 1997 (20) informerade de belgiska myndigheterna kom- missionen om att framsteg gjorts i det parlamentariska f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r upph(cid:228)vande av artikel 29b. Genom en skrivelse av den 13 februari 1998 (21) underr(cid:228)ttade de belgiska myndigheterna kommissionen om att det val- (10) Skrivelse SG(93) D/19520. (11) EGT C 170, 23. 6. 1994, s. 5. (12) Skrivelse P11/91/533/43927. (13) Skrivelse P11/91/533/44. 740. (14) Skrivelse D/4596. (15) Skrivelse P11/91/533/45. 789. (16) Skrivelse DG IV. E. 3-D/13056. (17) Skrivelse P12/533/54. 981. (18) Skrivelse P12/55. 773. (19) Skrivelse P12/61. 758. (20) Skrivelse P12/64. 012. (21) Skrivelse P12/533/65. 339. L 191/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 2000 lonska r(cid:229)det hade avskaffat artikel 29b i lagen om eko- nomisk tillv(cid:228)xt av den 30 december 1970, (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordningen av den 25 juni 1992, samt om att beslutet hade offentliggjorts i le Moniteur belge den 4 februari 1998. (19) Genom en skrivelse av den 10 juni 1998 (22) beg(cid:228)rde kommissionens ansvariga att de belgiska myndigheterna skulle tillhandah(cid:229)lla en lista (cid:246)ver de f(cid:246)retag som (cid:229)tnjutit st(cid:246)d med till(cid:228)mpning av artikel 29b. Genom en skrivelse av den 20 augusti 1998 och en av den 9 november 1998 (23), fick kommissionen de beg(cid:228)rda upplysning- arna. II. DETALJERAD BESKRIVNING AV ST(cid:214)DET (20) I artikel 29b f(cid:246)reskrivs st(cid:246)d till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r vallonska f(cid:246)retag vilka deltar i genomf(cid:246)randet av europeiska industriprojekt som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r specifika internatio- nella avtal. St(cid:246)det kan ha f(cid:246)ljande former: a) Garanti mot v(cid:228)xelkursrisker, baserad p(cid:229) en kurs som best(cid:228)mts av den vallonska regeringen och p(cid:229) de vill- kor som denna fastst(cid:228)ller. b) Garanti mot of(cid:246)rutsedd utveckling av prisindex, p(cid:229) de villkor som den vallonska regeringen fastst(cid:228)ller. c) Finansiering i form av l(cid:229)n som kan (cid:229)terkr(cid:228)vas eller av (cid:229)taganden om att t(cid:228)cka finansieringskostnader p(cid:229) h(cid:246)gst 50 % av de tillg(cid:229)ngar som bel(cid:229)nats f(cid:246)r att verkst(cid:228)lla avtalet, p(cid:229) de villkor som den vallonska regeringen fastst(cid:228)ller. (21) I sitt beslut att inleda ett f(cid:246)rfarande i enlighet med arti- kel 88. 2 i f(cid:246)rdraget (24) gav kommissionen uttryck f(cid:246)r tvivel om huruvida st(cid:246)det var lagenligt och f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden. (22) Fr(cid:229)gan om st(cid:246)dets lagenlighet. Kommissionen ans(cid:229)g att den vallonska regeringens beslut av den 4 juni 1992 om att bevilja st(cid:246)d med till- l(cid:228)mpning av artikel 29b var olagligt d(cid:228)rf(cid:246)r att det inte hade delgetts. Kommissionen anser att ett st(cid:246)d har bevil- jats vid den tidpunkt d(cid:229) beslutet h(cid:228)rom fattats av en beh(cid:246)rig myndighet och inte vid den tidpunkt d(cid:229) st(cid:246)det effektivt erlagts (25). Faxmeddelandet fr(cid:229)n den 15 mars 1993, i vilket de belgiska myndigheterna f(cid:246)rklarade att de upplysningar som fanns d(cid:228)ri skulle betraktas som en anm(cid:228)lan i den mening som avses i artikel 88. 3 i f(cid:246)rdra- get, avs(cid:228)ndes l(cid:229)ngt efter den dag d(cid:229) de vallonska myn- digheterna hade beslutat att bevilja st(cid:246)d enligt artikel 29b (dvs. den 4 juni 1992). (23) Fr(cid:229)gan om st(cid:246)det (cid:228)r of(cid:246)renligt med den gemensamma mark- naden. Artikel 29b (garanti mot v(cid:228)xelkursrisker, garanti mot en finansiering eller of(cid:246)rutsedd utveckling av prisindex, (cid:246)vertagande av bel(cid:229)nade tillg(cid:229)ngar f(cid:246)r verkst(cid:228)llande av avtalet) gjorde det m(cid:246)jligt f(cid:246)r de belgiska myndigheterna att bevilja funktionellt st(cid:246)d i Vallonien, en region som endast till en del kan komma i (cid:229)tnjutande av st(cid:246)dord- ningen i artikel 87. 3 c i f(cid:246)rdraget. I enlighet med de gemenskapsregler som (cid:228)r till(cid:228)mpliga p(cid:229) nationellt regionalst(cid:246)d denna dag (cid:228)r funktionellt st(cid:246)d endast till(cid:229)tet i de regioner som omn(cid:228)mns i artikel 87. 3 a i f(cid:246)rdraget och enbart undantagsvis och under vissa f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar (26). III. KOMMENTARER FR¯N BELGIEN (24) Genom en skrivelse av den 10 februari 1994 (27) mot- satte sig de belgiska myndigheterna att det av dem i enlighet med artikel 29b beviljade st(cid:246)det skulle vara olagligt, under (cid:229)beropande av f(cid:246)ljande argument: a) Genom en skrivelse av den 9 juli 1991 (28) hade kommissionen godk(cid:228)nt utkastet till f(cid:246)rordning om (cid:228)ndring av lagen om ekonomisk tillv(cid:228)xt av den 30 december 1970 och samtidigt angett att den inte kunde uttala sig om artiklarna 17, 18 och 19 samt att den i varje enskilt fall skulle pr(cid:246)va om dessa artiklar var f(cid:246)renliga med den gemensamma mark- naden. b) Den slutliga versionen av den f(cid:246)rordning som anta- gits av vallonska r(cid:229)det den 25 juni 1992 skilde sig fr(cid:229)n den version av f(cid:246)rordningen som kommissio- nen hade uttalat sig om, men det var fr(cid:229)ga om mindre (cid:228)ndringar. Vad ang(cid:229)r artiklarna 17, 18 och 19 f(cid:246)rel(cid:229)g inga materiella (cid:228)ndringar. ˜ndringarna bestod fr(cid:228)mst i att tre artiklar gjorts om till en enda artikel 19. De (cid:246)vriga (cid:228)ndringarna var av rent redak- tionell karakt(cid:228)r. Genom en skrivelse av den 29 januari 1993 (29) godtog kommissionen genom- f(cid:246)randet av de (cid:229)tg(cid:228)rder som den hade godk(cid:228)nt genom en skrivelse av den 9 juli 1991. I denna skri- velse avsl(cid:246)jade kommissionen ocks(cid:229) vilka artiklar i den slutliga versionen av f(cid:246)rordningen som den betraktade som (cid:228)ndrade vad avser sakinneh(cid:229)llet och tillst(cid:229)ndsf(cid:246)r- som skulle bli farande. Dock fanns inte artikel 19 med bland dessa artiklar. f(cid:246)r ett nytt f(cid:246)rem(cid:229)l (22) Skrivelse D/52407. (23) Skrivelse P11/533/68. 255 och P11/533/69. 298. (24) Skrivelse SG(93) D/19520. (25) Kommissionens skrivelse till medlemsstaterna av den 27 april 1989 (Skrivelse SG(89) D/5521). (26) Kommissionens meddelande om metoden f(cid:246)r till(cid:228)mpning av arti- f(cid:246)rdraget p(cid:229) regionalst(cid:246)d (EGT C 212, kel 92. 3 a och c, 12. 8. 1988, s. 2) och v(cid:228)gledande direktiv om statligt st(cid:246)d med regionalt syfte (EGT C 74, 10. 3. 1998, s. 9). i (27) Se not 12. (28) Se not 3. (29) Skrivelse DG IV. E. 3-D/06258. 27. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 191/33 c) Eftersom det inte hade blivit klarlagt om artikel 19 i den slutliga versionen m(cid:229)ste pr(cid:246)vas p(cid:229) nytt, ans(cid:229)g de belgiska myndigheterna att det tillst(cid:229)nd man erh(cid:229)llit av kommissionen f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra de (cid:229)tg(cid:228)rder som blivit godk(cid:228)nda den 9 juli 1991 (cid:228)ven avs(cid:229)g denna artikel. (25) De belgiska myndigheterna kommenterade inte det av kommissionen uttryckta tvivlet om huruvida st(cid:246)dord- ningen var f(cid:246)renlig med den gemensamma marknaden. (26) Genom en skrivelse av den 13 februari 1998 (30) infor- merades kommissionen om att det vallonska r(cid:229)det hade avskaffat artikel 29b i lagen om ekonomisk tillv(cid:228)xt, (cid:228)nd- rad genom f(cid:246)rordningen av den 25 juni 1992. IV. BED(cid:214)MNING AV ST(cid:214)DET F(cid:246)rekomst av st(cid:246)d (27) Kommissionen anser att den st(cid:246)dordning som inf(cid:246)rdes genom (cid:148)artikel 29b i lagen av den 30 december 1970 om ekonomisk tillv(cid:228)xt, (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordningen av 25 juni 1992(cid:148) utg(cid:246)r ett statligt st(cid:246)d i den mening som avses i artikel 87. 1 i f(cid:246)rdraget d(cid:228)rf(cid:246)r att den uppfyller alla de villkor f(cid:246)r till(cid:228)mpning som anges i artikel 87. 1 i f(cid:246)rdraget av sk(cid:228)l som f(cid:246)ljer nedan. (28) St(cid:246)d av vilket slag det (cid:228)n (cid:228)r: St(cid:246)d enligt ordningen beviljas i form av garantier och l(cid:229)n som kan (cid:229)terkr(cid:228)vas. (29) St(cid:246)d: St(cid:246)dordningen inneh(cid:229)ller inte n(cid:229)gra best(cid:228)mmelser som tvingar mottagarna av garantierna att erl(cid:228)gga n(cid:229)gon avgift f(cid:246)r dessa. Det f(cid:246)reskrivs inte heller att mottagarna skall b(cid:228)ra n(cid:229)gra kostnader eller betala r(cid:228)nta f(cid:246)r l(cid:229)n som beviljats enligt st(cid:246)dordningen. Att garantier som st(cid:228)llts kan ge upphov till en betydande (cid:246)verf(cid:246)ring av medel till en mottagare av st(cid:246)d illustreras genom att de vallonska myndigheterna i ett faxmeddelande den 15 mars 1993 bekr(cid:228)ftade att den vallonska regeringen beslutat ansl(cid:229) 315 miljoner belgiska franc (omkring 7,8 miljoner euro) f(cid:246)r partiell t(cid:228)ckning av avvikelser mellan v(cid:228)xelkurserna. (30) St(cid:246)d som beviljas av staten eller med hj(cid:228)lp av statliga medel: I detta fall (cid:228)r det den vallonska regeringen som beviljar st(cid:246)det. St(cid:246)det finansieras (cid:228)ven via regionen Valloniens budget. (31) St(cid:246)d som gynnar vissa f(cid:246)retag: Selektivitetskriteriet uppfylls d(cid:228)rf(cid:246)r att st(cid:246)det ges uteslutande till f(cid:246)retag som (cid:228)r bel(cid:228)gna i regionen Vallonien och som deltar i europe- (30) Se not 21. (32) (33) iska industriprojekt som omfattas av specifika internatio- nella avtal. snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen: St(cid:246)det Garantierna skyddar st(cid:246)dmottagarna mot de f(cid:246)ljder som v(cid:228)xelkursernas och andra ekonomiska indikatorers (som t. ex. arbetskostnadernas) of(cid:246)rdelaktiga r(cid:246)relser kan f(cid:229) f(cid:246)r deras verksamhet. P(cid:229) detta s(cid:228)tt skyddas mottagarna mot de allm(cid:228)nna ekonomiska variablernas fluktuationer som normalt ing(cid:229)r i marknadskrafternas fria spel. Detta st(cid:246)d gynnar f(cid:246)ljaktligen st(cid:246)dmottagarna p(cid:229) ett artificiellt s(cid:228)tt i j(cid:228)mf(cid:246)relse med konkurrenterna som m(cid:229)ste konfronte- ras med samma situation men utan st(cid:246)d. Att bevilja r(cid:228)n- tefria l(cid:229)n enligt st(cid:246)dordningen gynnar p(cid:229) samma s(cid:228)tt st(cid:246)dmottagarna artificiellt i j(cid:228)mf(cid:246)relse med (cid:246)vriga kon- kurrenter som m(cid:229)ste erl(cid:228)gga marknadsr(cid:228)nta f(cid:246)r att erh(cid:229)lla finansiering med motsvarande belopp p(cid:229) kapital- marknaden. Det (cid:228)r uppenbart att om denna typ av f(cid:246)r- m(cid:229)ner ges till vissa konkurrenter i st(cid:228)llet f(cid:246)r till andra skulle detta kunna snedvrida konkurrensen. gemensamma marknaden St(cid:246)den snedvrider konkurrensen i den utstr(cid:228)ckning de p(cid:229)verkar handeln mellan medlemsstaterna: I ett fall med en st(cid:246)dord- ning som artikel 29b (till skillnad fr(cid:229)n ad hoc-st(cid:246)d) fann Europeiska gemenskapernas domstol f(cid:246)ljande: (cid:148)I motive- ringen till sitt beslut om ett st(cid:246)dprogram (cid:228)r f(cid:246)renligt med den kommissionen begr(cid:228)nsa sig till att studera ifr(cid:229)gavarande programs k(cid:228)n- netecken n(cid:228)r den bed(cid:246)mer om programmet, med h(cid:228)n- syn till st(cid:246)dets h(cid:246)ga belopp eller procentsatser, investe- ringarnas eller andra i programmet f(cid:246)reskrivna (cid:229)tg(cid:228)rders k(cid:228)nnetecken, tillf(cid:246)rs(cid:228)krar mottagarna en avsev(cid:228)rd f(cid:246)rdel i j(cid:228)mf(cid:246)relse med deras konkurrenter och (cid:228)r av den karak- t(cid:228)ren att det v(cid:228)sentligen gynnar f(cid:246)retag som deltar i han- deln mellan medlemsstater(cid:148) (kursivering tillagd) (31). kan inom alla sektorer (med Artikel 29b kan till(cid:228)mpas undantag f(cid:246)r dem p(cid:229) vilka s(cid:228)rskilda gemenskapsregler om statligt st(cid:246)d skall till(cid:228)mpas). Det (cid:228)r s(cid:229)ledes givet att st(cid:246)dordningen (cid:228)ven skulle kunna till(cid:228)mpas p(cid:229) f(cid:246)retag som (cid:228)gnar sig (cid:229)t ekonomisk verksamhet som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r handel mellan medlemsstater. Fr(cid:229)gan om st(cid:246)dets lagenlighet (34) De belgiska myndigheterna bestred i sin skrivelse av den 10 februari 1994 (32) att det st(cid:246)d de beviljat enligt arti- kel 29b skulle vara olagligt och motiverade detta med att kommissionen godk(cid:228)nt st(cid:246)det genom en skrivelse av den 28 januari 1993 (33). (31) Dom av den 4 oktober 1987 i m(cid:229)let 248/84 F(cid:246)rbundsrepubliken Tyskland mot kommissionen, Rec. 1987, s. 4013. (32) Se not 12. (33) Se not 29. L 191/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 2000 (35) Kommissionens skrivelse av den 28 januari 1993 inne- h(cid:229)ller f(cid:246)ljande stycke: (cid:148)Kommissionen har h(cid:228)rmed (cid:228)ran att meddela Er att den f(cid:246)rbinder sig att genomf(cid:246)ra de anm(cid:228)lda (cid:229)tg(cid:228)rder som blev f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r beslutet om god- k(cid:228)nnande av den 9 juli 1991 (se skrivelse SG(91) D/12925) och vilkas text givetvis inte (cid:228)ndrats ytterligare efter detta datum. (cid:148) (41) (36) Artikel 19 i f(cid:246)rordningen av den 25 juni 1992 om (cid:228)nd- ring av lagen om ekonomisk tillv(cid:228)xt av den 30 decem- ber 1970 (34) uppfyller inte n(cid:229)got av de tv(cid:229) villkor som specificerats av kommissionen: a) Besluetet om godk(cid:228)nnande av den 9 juli 1991 g(cid:228)llde endast artiklarna 1(cid:150)16 i utkastet till f(cid:246)rordning om (cid:228)ndring av lagen om ekonomisk tillv(cid:228)xt av den 30 december 1970. Artiklarna 17, 18 och 19 i utkastet till f(cid:246)rordning (artikel 19 i den slutliga versionen av f(cid:246)rordningen) hade uttryckligen uteslutits. b) De belgiska myndigheterna erk(cid:228)nde sj(cid:228)lva i sin skri- velse att artikel 19 var en av de artiklar som hade (cid:228)ndrats (obetydligt) i den slutliga versionen av den f(cid:246)rordning som antogs den 25 juni 1992 av det val- lonska r(cid:229)det. (37) I sitt beslut av den 17 januari 1994 (35), vari godk(cid:228)ndes de (cid:228)ndrade partierna i f(cid:246)rordningen av den 25 juni 1992 (NN 113/92), upprepade kommissionen att beslu- tet om godk(cid:228)nnande inte g(cid:228)llde artikel 19 i f(cid:246)rordnin- gen, varigenom den nya artikel 29b inf(cid:246)rdes i lagen om ekonomisk tillv(cid:228)xt av den 30 december 1970. Trots st(cid:246)dordningens namn, (cid:148)givande av incitament och f(cid:246)rs(cid:228)kringar som skall bidra till genomf(cid:246)randet av euro- peiska industriprojekt vilka (cid:228)r specifika internationella (cid:246)verenskommelser(cid:148), anser kommissionen att artikel 87. 3 b inte heller (cid:228)r till(cid:228)mplig: f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r a) I artikel 29a i den belgiska lagen av den 30 decem- ber 1970 om ekonomisk tillv(cid:228)xt, (cid:228)ndrad genom f(cid:246)r- ordningen av den 25 juni 1992, f(cid:246)reskrivs att de i artikel 29b i lagen n(cid:228)mnda st(cid:246)den (cid:148)kann ges av val- lonska regeringen till f(cid:246)retag i regionen som deltar i genomf(cid:246)randet av ett europeiskt industriprojekt p(cid:229) grundval av best(cid:228)mmelser angivna i ett skriftligt I avtal som ing(cid:229)tts mellan staten och regionen(cid:148). st(cid:246)dordningen preciseras inte vilka kriterier som de vallonska myndigheterna skall anv(cid:228)nda vid bed(cid:246)m- ningen av om de olika projekten eller programmen kan komma i (cid:229)tnjutande av ifr(cid:229)gavarande st(cid:246)d. Eftersom s(cid:229)dana kriterier saknas (36) g(cid:246)r kommissio- nen den bed(cid:246)mningen att st(cid:246)dordningen (cid:228)r alltf(cid:246)r vag f(cid:246)r att kunna omfattas av undantaget i artikel 87. 3 b om (cid:148)st(cid:246)d f(cid:246)r att fr(cid:228)mja genomf(cid:246)randet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse(cid:148) (understrykning tillagd) (37). b) St(cid:246)det syftar inte till att avhj(cid:228)lpa en allvarlig st(cid:246)r- ning i Belgiens ekonomi. H(cid:228)r skall (cid:228)ven erinras om att de belgiska myndigheterna inte har beg(cid:228)rt att n(cid:229)got undantag skall g(cid:246)ras f(cid:246)r st(cid:246)d- ordningen p(cid:229) grundval av artikel 87. 3 b. Fr(cid:229)gan om st(cid:246)det (cid:228)r f(cid:246)renligt med den gemen- samma marknaden (42) F(cid:246)rdragets artikel 87. 3 d (cid:228)r inte till(cid:228)mplig d(cid:228)rf(cid:246)r att st(cid:246)dordningen i fr(cid:229)ga inte (cid:228)r (cid:228)mnad att fr(cid:228)mja kulturen och bevarandet av kulturarvet. (38) (39) Efter att ha slagit fast att artikel 29b utgjorde statligt st(cid:246)d i den mening som avses i artikel 87. 1 i f(cid:246)rdraget pr(cid:246)vade kommissionen dess f(cid:246)renlighet med ett av undantagen i artikel 87. 2 i f(cid:246)rdraget och med artikel 87. 3 i f(cid:246)rdraget. I fallet artikel 29b anser kommissionen att de undantag som anges i artikel 87. 2 i f(cid:246)rdraget inte (cid:228)r till(cid:228)mpliga eftersom st(cid:246)det inte fyller n(cid:229)got av de syften som r(cid:228)knas upp i denna artikel och Belgien f(cid:246)r (cid:246)vrigt inte har fram- f(cid:246)rt n(cid:229)got argument i denna riktning. (40) Artikel 87. 3 a i f(cid:246)rdraget (cid:228)r inte till(cid:228)mplig eftersom ingen region i Vallonien n(cid:229)gonsin har uppfyllt villkoren f(cid:246)r beviljande av regionalst(cid:246)d med till(cid:228)mpning av artikel 87. 3 a i f(cid:246)rdraget. (34) Artikel 19 i f(cid:246)rordningen av den 25 juli 1992 (cid:228)ndrar lagen om ekonomisk tillv(cid:228)xt av den 30 december 1970 genom att inf(cid:246)ra en ny artikel 29b. (35) Se not 9. (43) Med h(cid:228)nsyn till f(cid:246)reg(cid:229)ende (cid:246)verv(cid:228)ganden har kommis- sionen pr(cid:246)vat st(cid:246)det med avseende p(cid:229) artikel 87. 3 c i f(cid:246)rdraget. Pr(cid:246)vningen har f(cid:246)ranlett kommissionen att g(cid:246)ra f(cid:246)ljande iakttagelser: a) Artikel 29b g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r de belgiska myndig- heterna att ge garantier eller l(cid:229)n till f(cid:246)retag obero- (36) Denna brist p(cid:229) precision (cid:228)r f(cid:246)r (cid:246)vrigt sk(cid:228)let till att kommissionen i sin skrivelse av den 9 juli 1991 (SG(91) D/12925) inte uttalade sig om st(cid:246)dordningen (d(cid:229) artiklarna 17, 18 och 19 i utkastet till f(cid:246)rordning), utan preciserade att den avstod fr(cid:229)n att pr(cid:246)va f(cid:246)r- enligheten f(cid:246)r att i st(cid:228)llet g(cid:246)ra det mot bakgrund av st(cid:246)dordning- ens konkreta till(cid:228)mpning som skulle delges kommissionen fall f(cid:246)r fall som Belgien hade (cid:229)tagit sig att g(cid:246)ra. (37) I detta sammanhang b(cid:246)r erinras om att f(cid:246)ljande s(cid:228)gs i gemen- skapsramar f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till forskning och utveckling: I samtliga fall d(cid:229) kommissionen i sin granskning kunnat konstatera att st(cid:246)d syftar till att fr(cid:228)mja genomf(cid:246)randet av ett viktigt projekt av gemensamt europeiskt intresse kan detta st(cid:246)d omfattas av undan- taget i artikel 87. 3 b (EGT C 45, 17. 2. 1996, s. 5, punkt 3. 2). 27. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 191/35 ende av varje inledande investering och varje ska- pande av arbetstillf(cid:228)llen genom vinstgivande f(cid:246)retag i den mening som avses i gemenskapsbest(cid:228)mmelser som (cid:228)r till(cid:228)mpliga p(cid:229) nationellt regionalst(cid:246)d denna dag (38). b) Med andra ord till(cid:229)ter ifr(cid:229)gavarande st(cid:246)dordning att st(cid:246)d f(cid:246)r att de belgiska myndigheterna beviljar minska st(cid:246)dmottagarnas l(cid:246)pande utgifter p(cid:229) det val- lonska territoriet i dess helhet. Denna form av st(cid:246)d utg(cid:246)r (cid:148)driftsst(cid:246)d(cid:148). c) Kommissionen har p(cid:229)pekat i flera meddelanden och s(cid:228)rskilt i meddelandet om metoden f(cid:246)r till(cid:228)mpning av artikel 92. 3 a och c p(cid:229) regionalst(cid:246)d och i sina riktlinjer om st(cid:246)d med regionalt syfte (39) att drifts- st(cid:246)d p(cid:229) grund av dess s(cid:228)rskilt snedvridande effekter endast kan betraktas som f(cid:246)renligt med den gemen- samma marknaden i de regioner som kan omfattas av artikel 87. 3 a och med f(cid:246)rbeh(cid:229)ll f(cid:246)r att vissa str(cid:228)nga villkor skall vara uppfyllda. d) Ingen zon i regionen Vallonien uppfyller de villkor som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att omfattas av artikel 87. 3 a. I sj(cid:228)lva verket omfattas Vallonien endast partiellt av artikel 87. 3 c. forskning e) R(cid:228)ckvidden f(cid:246)r artikel 29b inskr(cid:228)nker sig inte till projekt f(cid:246)r forskning och utveckling, projekt f(cid:246)r mil- j(cid:246)skydd, skapande av arbetstillf(cid:228)llen, utbildningspro- jekt, r(cid:228)ddnings- och omstruktureringsprojekt som (cid:228)r f(cid:246)renliga med gemenskapsramarna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d och utveckling (40), gemenskaps- till ramarna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till milj(cid:246)skydd (41), riktlin- jerna betr(cid:228)ffande arbetsmarknadsst(cid:246)d (42), gemen- skapsramarna f(cid:246)r utbildningsst(cid:246)d (43) eller de gemen- samma riktlinjerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till unds(cid:228)ttning och omstrukturering av f(cid:246)retag i sv(cid:229)righeter (44). St(cid:246)dordningen (cid:228)r inte heller begr(cid:228)nsad till sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag s(cid:229)som de definieras i gemen- skapsramarna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till sm(cid:229) och medels- tora f(cid:246)retag (45). Detta (cid:228)r sk(cid:228)let till att kommissionen drog den slutsatsen att det st(cid:246)d som beviljats enligt artikel 29b inte heller kan omfattas av undantaget i ovan n(cid:228)mnda rambest(cid:228)mmelser och riktlinjer. (38) Se not 26. (39) Se not 26. (40) EGT C 83, 11. 4. 1986, s. 2 och EGT C 45, 17. 2. 1996, s. 5. (41) EGT C 72, 10. 3. 1994, s. 3. (42) EGT C 334, 12. 12. 1995, s. 4. (43) EGT C 343, 11. 11. 1998, s. 10. (44) EGT C 368, 23. 12. 1994, s. 12. (45) EGT C 213, 19. 8. 1992, s. 4. (44) (45) (46) (47) f) Slutligen b(cid:246)r (cid:228)ven erinras om att de belgiska myn- digheterna inte har beg(cid:228)rt att n(cid:229)got undantag skall g(cid:246)ras till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r st(cid:246)dordningen p(cid:229) grundval av artikel 87. 3 c. Med h(cid:228)nsyn till f(cid:246)reg(cid:229)ende (cid:246)verv(cid:228)ganden drar kommis- sionen den slutsatsen att artikel 29b i lagen om ekono- misk tillv(cid:228)xt av den 30 december 1970, (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordningen av den 25 juni 1992, inte kan bli f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r n(cid:229)got av undantagen i artikel 87. 3 c. P(cid:229) grundval av den analys som framst(cid:228)llts i punkterna 39(cid:150)43 anser kommissionen att artikel 29b i lagen om ekonomisk tillv(cid:228)xt av den 30 december 1970, (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning av den 25 juni 1992, inte kan bli f(cid:246)r- m(cid:229)l f(cid:246)r n(cid:229)got av de undantag som anges i artikel 87. 2 och 87. 3 och att artikel 29b f(cid:246)ljaktligen (cid:228)r of(cid:246)renlig med den gemensamma marknaden. V. SLUTSATSER Kommissionen konstaterar att Belgien olagligen har genomf(cid:246)rt artikel 29b i den belgiska lagen om ekono- misk tillv(cid:228)xt av den 30 december 1970, (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordningen av den 25 juni 1992, i strid med artikel 88. 3 i f(cid:246)rdraget. Kommissionen konstaterar vidare att artikel 29b i den belgiska lagen om ekonomisk tillv(cid:228)xt av den 30 decem- ber 1970, (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordningen av den 25 juni 1992, (cid:228)r of(cid:246)renlig med den gemensamma marknaden. I enlighet med artikel 14 i f(cid:246)rordning (EG) nr 659/1999 och f(cid:246)r att konkurrensen skall (cid:229)terst(cid:228)llas skall allt statligt st(cid:246)d i den mening som avses i artikel 87. 1 i f(cid:246)rdraget som har beviljats med st(cid:246)d av artikel 29b, (cid:229)terkr(cid:228)vas utan dr(cid:246)jsm(cid:229)l. Det st(cid:246)d som skall (cid:229)terkr(cid:228)vas innefattar r(cid:228)nta ber(cid:228)knad p(cid:229) grundval av ett tal som (cid:228)r lika med referensr(cid:228)ntan. ¯terkravet skall ske i enlighet med de f(cid:246)rfaranden som f(cid:246)reskrivs i belgisk r(cid:228)tt, s(cid:229)vida f(cid:246)rfaran- dena till(cid:229)ter omedelbar och effektiv verkst(cid:228)llighet av kommissionens beslut. Belgien skall f(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l vidta alla de (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att s(cid:228)ker- st(cid:228)lla att kommissionens beslut verkst(cid:228)lls p(cid:229) ett effektivt s(cid:228)tt. (48) Kommissionen noterar att det vallonska r(cid:229)det redan har avskaffat artikel 29b och att detta beslut offentliggjorts i le Moniteur belge den 4 februari 1998. R(cid:229)det har s(cid:229)le- des redan avslutat sina (cid:229)tg(cid:228)rder. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 Artikel 29b i den belgiska lagen om ekonomisk tillv(cid:228)xt av den 30 december 1970, (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning av den 25 juni 1992, (cid:228)r of(cid:246)renlig med den gemensamma marknaden. L 191/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 2000 Artikel 2 Artikel 3 1. Belgien skall vidta alla (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att fr(cid:229)n st(cid:246)dmottagarna (cid:229)terkr(cid:228)va det st(cid:246)d som avses i artikel 1 och som olagligen redan utbetalats till st(cid:246)dmottagarna i enlig- het med artikel 87. 1 i f(cid:246)rdraget. 2. ¯terkravet skall ske utan dr(cid:246)jsm(cid:229)l och i enlighet med f(cid:246)r- farandena i nationell lagstiftning, f(cid:246)rutsatt att dessa f(cid:246)rfaranden g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att omedelbart och effektivt verkst(cid:228)lla detta beslut. Det st(cid:246)d som skall (cid:229)terkr(cid:228)vas skall innefatta r(cid:228)nta som l(cid:246)per fr(cid:229)n den dag st(cid:246)det stod till st(cid:246)dmottagarnas f(cid:246)rfogande till den dag det har (cid:229)terbetalats. R(cid:228)ntan skall ber(cid:228)knas p(cid:229) grundval av den referensr(cid:228)nta som anv(cid:228)nds vid ber(cid:228)kningen av bidragsekvivalenten inom ramen f(cid:246)r regionalst(cid:246)d. Belgien skall inom tv(cid:229) m(cid:229)nader fr(cid:229)n delgivningen av detta beslut underr(cid:228)tta kommissionen om vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som har vidtagits f(cid:246)r att f(cid:246)lja beslutet. Artikel 4 Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien. Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 29 mars 2000. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Mario MONTI Ledamot av kommissionen


title: Verordnung (EG) Nr. 651/2000 der Kommission vom 29. März 2000 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Weißzucker und Rohzucker in unverändertem Zustand

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: 30. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 79/15 VERORDNUNG (EG) Nr. 651/2000 DER KOMMISSION vom 29. März 2000 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Weißzucker und Rohzucker in unverändertem Zustand DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 2038/1999 des Rates vom 13. September 1999 über die gemeinsame Marktorgani- sation für Zucker (1), insbesondere auf Artikel 18 Absatz 5 Unterabsatz 2, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) Nach Artikel 18 der Verordnung (EG) Nr. 2038/1999 kann der Unterschied zwischen den Notierungen oder Preisen auf dem Weltmarkt der in Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe a) der angeführten Verordnung genannten Erzeugnisse und den Preisen dieser Erzeugnisse in der Gemeinschaft durch eine Erstattung bei der Ausfuhr ausgeglichen werden. ausgeführten Weißzucker Gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2038/1999 sind die Erstattungen für den nicht denaturierten und in unverän- dertem Zustand und Rohzucker unter Berücksichtigung der Lage auf dem Markt der Gemeinschaft und auf dem Weltzuckermarkt und insbesondere der in Artikel 19 der angeführten Verordnung genannten Preise und Kostenelemente fest- zusetzen. Nach demselben Artikel sind zugleich die wirt- schaftlichen Aspekte der beabsichtigten Ausfuhr zu berücksichtigen. Für Rohzucker ist die Erstattung für die Standardqualität festzusetzen. Diese ist in Artikel 1 der Verordnung (EWG) Nr. 431/68 des Rates vom 9. April 1968 über die Bestimmung der Standardqualität für Rohzucker und des Grenzübergangsorts der Gemeinschaft für die Berech- nung der cif-Preise für Zucker (2), geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 3290/94 (3), festgelegt worden. Diese Erstattung ist im übrigen gemäß Artikel 19 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 2038/1999 festzusetzen. Kandiszucker wurde in der Verordnung (EG) Nr. 2135/ 95 der Kommission vom 7. September 1995 mit Durch- führungsvorschriften für die Gewährung von Ausfuhrer- stattungen im Zuckersektor (4) definiert. Die so berech- nete Erstattung muß bei aromatisiertem oder gefärbtem Zucker für dessen Saccharosegehalt gelten und somit für 1 v. H. dieses Gehalts festgesetzt werden. Die Lage auf dem Weltmarkt oder die besonderen Erfor- dernisse bestimmter Märkte können es notwendig machen, die Erstattung für Zucker nach der Bestimmung in unterschiedlicher Höhe festzusetzen. In besonderen Fällen kann der Erstattungsbetrag durch Rechtsakte anderer Art festgesetzt werden. Die Erstattung wird alle zwei Wochen festgesetzt. Sie kann zwischenzeitlich geändert werden. Die Anwendung dieser Regeln auf die gegenwärtige Marktlage im Zuckersektor und insbesondere die Notie- rungen und Preise für Zucker in der Gemeinschaft und auf dem Weltmarkt führt dazu, die im Anhang angege- benen Erstattungsbeträge festzusetzen. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Zucker — (4) (5) (6) (7) (8) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Erstattungen bei der Ausfuhr in unverändertem Zustand der in Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe a) der Verordnung (EG) Nr. 2038/1999 genannten und nicht denaturierten Erzeugnisse werden wie im Anhang angegeben festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 30. März 2000 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 29. März 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 252 vom 25. 9. 1999, S. 1. (2) ABl. L 89 vom 10. 4. 1968, S. 3. (3) ABl. L 349 vom 31. 12. 1994, S. 105. (4) ABl. L 214 vom 8. 9. 1995, S. 16. L 79/16 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 30. 3. 2000 zur Verordnung der Kommission vom 29. März 2000 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Weißzucker und Rohzucker in unverändertem Zustand ANHANG Erzeugniscode 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Betrag der Erstattung — in EUR/100 kg — 43,23 42,67 43,23 42,67 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4699 — in EUR/1 % Saccharose × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — in EUR/100 kg — 46,99 48,60 46,39 1701 99 90 9100 0,4699 — in EUR/1 % Saccharose × 100 kg — (1) Dieser Betrag gilt für Rohzucker mit einem Rendementwert von 92 v. H. Wenn der Rendementwert des ausgeführten Rohzuckers von 92 v. H. abweicht, wird der anwendbare Erstattungsbetrag gemäß den Bestimmungen von Artikel 19 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 2038/1999 errechnet. (2) Diese Festsetzung wurde ausgesetzt durch die Verordnung (EWG) Nr. 2689/85 der Kommission (ABl. L 255 vom 26. 9. 1985, S. 12), geändert durch die Verordnung (EWG) Nr. 3251/85 (ABl. L 309 vom 21. 11. 1985, S. 14)


title: PREGUNTA ESCRITA P-1029/00 de Fernando Fernández Martín (PPE-DE) a la Comisión. Conflicto del plátano.

eurovoc_concepts:
EU production
United States
economic consequence
import policy
trade dispute
tropical fruit

text: 20. 2. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 53 E/59 Sin embargo, nada impedir(cid:237)a a una jurisdicci(cid:243)n de un Estado candidato a la adhesi(cid:243)n inspirarse en la jurisprudencia del Tribunal en un Æmbito determinado en la medida en que un Acuerdo de Asociaci(cid:243)n celebrado entre la Comunidad y un tercer pa(cid:237)s contenga una disposici(cid:243)n que remita al Derecho comunitario. As(cid:237) pues, por ejemplo, el segundo pÆrrafo del art(cid:237)culo 63 del Acuerdo europeo que establece una asociaci(cid:243)n con Polonia estipula que toda prÆctica contraria a dicho art(cid:237)culo se evaluarÆ sobre la base de los criterios derivados de la aplicaci(cid:243)n de las normas de los art(cid:237)culos (81, 82 y 88 del Tratado CE). Esto significa solamente que es necesario incluir los conceptos de acuerdo restrictivo de la competencia, de abuso de posici(cid:243)n dominante o de ayuda estatal segœn lo dispuesto en los art(cid:237)culos 81, 82 y 88 (antiguos art(cid:237)culos 85, 86 y 93) del Tratado CE. Esta referencia a los art(cid:237)culos del Tratado CE no tiene como efecto hacer al Tribunal competente para resolver con carÆcter prejudicial los litigios surgidos en los pa(cid:237)ses candidatos. Los (cid:243)rganos jurisdiccionales nacionales de estos pa(cid:237)ses siguen siendo los œnicos competentes para resolver litigios en estos pa(cid:237)ses relativos a la aplicaci(cid:243)n de los acuerdos de asociaci(cid:243)n. El Tribunal podr(cid:237)a ser competente para decidir con carÆcter prejudicial sobre una cuesti(cid:243)n de interpre- taci(cid:243)n del Acuerdo de Asociaci(cid:243)n a petici(cid:243)n de una jurisdicci(cid:243)n del pa(cid:237)s candidato si una clÆusula en este sentido hubiera sido prevista expresamente por el propio acuerdo. Conviene observar que ningœn Acuerdo de Asociaci(cid:243)n con un pa(cid:237)s candidato prevØ actualmente tal clÆusula. En general, un desacuerdo relativo a la aplicaci(cid:243)n de un Acuerdo de Asociaci(cid:243)n entre la Comunidad y un tercer pa(cid:237)s puede presentarse al Consejo de Asociaci(cid:243)n si tal procedimiento estÆ previsto por el propio acuerdo. Tal es el caso de los acuerdos europeos y, en especial, del Acuerdo con Polonia, que prevØ en su art(cid:237)culo 105 que todo desacuerdo entre la Comunidad y Polonia sobre su aplicaci(cid:243)n puede ser presentado al Consejo de Asociaci(cid:243)n por una u otra parte, que puede resolver el desacuerdo v(cid:237)a decisi(cid:243)n. En caso de que no sea posible solventar el desacuerdo, un recurso al arbitraje estÆ previsto. Por œltimo, la Comisi(cid:243)n desea llamar la atenci(cid:243)n sobre el hecho de que nacionales de pa(cid:237)ses terceros, incluidos los de los pa(cid:237)ses candidatos a la adhesi(cid:243)n, pueden presentar recursos ante el Tribunal de Primera Instancia contra las instituciones comunitarias si se cumplen las condiciones de admisibilidad de estos recursos. En efecto, las v(cid:237)as de recursos directos abiertas por los art(cid:237)culos 230,232 y 235 del Tratado CE (antiguos art(cid:237)culos 173,175 y 178) no exigen que la parte demandante, sea una persona f(cid:237)sica o jur(cid:237)dica, tenga la nacionalidad de un Estado miembro. (2001/C 53 E/069) PREGUNTA ESCRITA P-1029/00 de Fernando FernÆndez Mart(cid:237)n (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (29 de marzo de 2000) Asunto: Conflicto del plÆtano En las œltimas semanas se ha conocido a travØs de distintas fuentes la posibilidad de un acercamiento de posiciones entre la Comisi(cid:243)n Europea y el Gobierno de los Estados Unidos para la resoluci(cid:243)n del conflicto del plÆtano. Dicho acercamiento pivotar(cid:237)a sobre una propuesta de distribuci(cid:243)n del contingente realizada por la Comisi(cid:243)n Europea, que asignar(cid:237)a el 80 % de los contingentes denominados A y B a aquellos operadores llamados primarios, segœn referencia hist(cid:243)rica posterior a 1993 (en su mayor(cid:237)a los que introduc(cid:237)an plÆtano d(cid:243)lar con anterioridad a esa fecha, esto es, principalmente las multinacionales americanas). El 20 % restante se repartir(cid:237)a a otros (nuevos) operadores. Segœn distintas fuentes, la propuesta de acuerdo remitida a los EEUU podr(cid:237)a incluir como elemento de base el paso automÆtico al sistema de aranceles tras la finalizaci(cid:243)n de un per(cid:237)odo transitorio. ¿CuÆl es el estado actual de estas negociaciones, especialmente en lo que se refiere a la asignaci(cid:243)n de contingentes y a la duraci(cid:243)n del per(cid:237)odo transitorio? ¿Es consciente la Comisi(cid:243)n de que el paso automÆtico a un sistema de aranceles («Tariff only») podr(cid:237)a suponer el fin de producciones comunitarias de plÆtano? C 53 E/60 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 20. 2. 2001 Respuesta del Sr. Lamy en nombre de la Comisi(cid:243)n (29 de mayo de 2000) DespuØs de que la Organizaci(cid:243)n Mundial del Comercio (OMC) ha determinado la incompatibilidad de algunos aspectos del rØgimen comunitario actual del plÆtano (rØgimen que ya hab(cid:237)a sido revisado tras el fallo de la OMC sobre el rØgimen previo), la Comisi(cid:243)n propuso en noviembre de 1999 un enfoque del problema en dos fases para modificar las normas de importaci(cid:243)n de plÆtanos: un sistema de contingentes arancelarios (CA) que se establecer(cid:237)a de forma temporal y al que sustituir(cid:237)a una tarifa œnica en enero de 2006. La gesti(cid:243)n del sistema CA, en especial por lo que se refiere a la asignaci(cid:243)n de licencias, es actualmente objeto de amplia discusi(cid:243)n por parte de todos los afectados. A falta de acuerdo entre todos los interesados sobre la asignaci(cid:243)n de licencias, la propuesta de la Comisi(cid:243)n prevØ la posibilidad de establecer un sistema de tarifa œnica inmediatamente. Paralelamente a las consultas con todos los pa(cid:237)ses que exportan plÆtanos a la Comunidad, incluidos los pa(cid:237)ses de `frica, el Caribe y Pac(cid:237)fico (ACP) as(cid:237) como con los operadores comerciales y los productores comunitarios, la Comisi(cid:243)n estÆ tambiØn manteniendo conversaciones bilaterales con los Estados Unidos (EE. UU. ). La œltima reuni(cid:243)n se celebr(cid:243) en Washington el 30 de marzo de 2000. Hasta ahora, sin embargo, no ha sido posible convenir una soluci(cid:243)n mutuamente aceptable para el conflicto del plÆtano. El principal problema en la elaboraci(cid:243)n de una propuesta de la Comisi(cid:243)n para establecer un sistema CA sigue siendo la cuesti(cid:243)n de c(cid:243)mo deben atribuirse los permisos de importaci(cid:243)n a los operadores. La mayor parte de los operadores parece estar a favor de una distribuci(cid:243)n de licencias basada en el rendimiento hist(cid:243)rico durante un per(cid:237)odo representativo, pero la dificultad estriba en que no pueden llegar a acuerdos sobre un solo per(cid:237)odo aceptable a todos. Los EE. UU. insisten en un per(cid:237)odo de referencia anterior a 1993, es decir un per(cid:237)odo previo al establecimiento del mercado interior del plÆtano. Esta posici(cid:243)n aparece reflejada en la llamada propuesta del Caribe. Sin embargo, Ecuador se muestra a favor de un per(cid:237)odo muy reciente, pero en cualquier caso posterior a 1993, mientras que los pa(cid:237)ses ACP abogan por un per(cid:237)odo que abarque tanto la Øpoca anterior como la posterior a 1993. En lo que respecta a «un cambio automÆtico» a un sistema s(cid:243)lo de aranceles, esto estÆ ya previsto en la propuesta de la Comisi(cid:243)n y no forma parte como tal de las conversaciones con los EE. UU. Con respecto a la producci(cid:243)n comunitaria, es importante observar que el grupo de expertos de la OMC nunca ha puesto en cuesti(cid:243)n el sistema de pago compensatorio en el sector comunitario de plÆtano. La Comisi(cid:243)n opina que la renta agr(cid:237)cola del productor europeo de plÆtano puede quedar garantizada por este sistema de ayuda actual, que asegura, por lo tanto, la continuaci(cid:243)n de la producci(cid:243)n comunitaria de plÆtano. (2001/C 53 E/070) PREGUNTA ESCRITA E-1030/00 de Niels Busk (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (4 de abril de 2000) Asunto: Timbres aduaneros de terceros pa(cid:237)ses Teniendo en cuenta la respuesta de la Comisi(cid:243)n a mi pregunta (E-0203/00) (1), ¿puede indicar la Comisi(cid:243)n si tiene la intenci(cid:243)n de adoptar medidas para que la Organizaci(cid:243)n Mundial de Aduanas realice una actualizaci(cid:243)n permanente de los timbres aduaneros vigentes en todo el Mundo? ¿Considera la Comisi(cid:243)n que el valor de control real de los timbres aduaneros (cid:129)que pueden robarse, copiarse o utilizarse de forma il(cid:237)cita(cid:129) estÆ en una relaci(cid:243)n razonable con su significado econ(cid:243)mico? (1) DO C 26 E de 26. 1. 2001, p. 18


title: WRITTEN QUESTION E-0923/00 by Theresa Villiers (PPE-DE) to the Commission. Funding application.

eurovoc_concepts:
EU aid
European Commission
United Kingdom
application of EU law
care for the elderly
powers of the institutions (EU)
voluntary organisation

text: C 53 E/40 Official Journal of the European Communities EN 20. 2. 2001 The Commission fully recognizes the opportunity offered by the 2000 Millennium General Assembly and Summit Meeting of the United Nations to address shared international concerns for peace, sustainable development and poverty reduction. The Commission is of course open to taking on board such proposals to the extent that they are compatible with Community policies and within the limits of the Commission(cid:146)s competences. With regard to the organisational aspects of reform and strengthening the United Nations to increase efficiency and accountability, the Commission plays its role in the coordination with regard to Community decision-making in this area, as well as in the external representation of the Community(cid:146)s position on these issues. (2001/C 53 E/045) WRITTEN QUESTION E-0923/00 by Theresa Villiers (PPE-DE) to the Commission (29 March 2000) Subject: Funding application The group Research into Ageing were promised an EU grant almost 4 years ago? They have yet to receive the funding which they were promised. The reference numbers of the agreements are SOC 96 102180 and SOC 97 101790. Research into Ageing ws subsequently informed that the grants could not be made until the judgment on case C-239/96 was received from the European Court of Justice. This case challenged the Commission(cid:146)s call for applications for grants from budget line B3-4104, concerning elderly people. The UK withdrew case C-239/96 in October 1998. The grants made conditional on the outcome of the case (including SOC 96 102180 and SOC 97 101790) have yet to be paid. When will the Research into Ageing group receive its funding pursuant to SOC 96 102180 and SOC 97 101790? Surely, this is contrary to the established Community principle of (cid:145)legitimate expectation(cid:146)? Will the Commission please give general clarification as to when the grants made conditional on the outcome of C-239/96 will be paid? What action does the Commission intend to take in light of the withdrawal of C-239/96? Will all conditional grants now be paid out and how does the Commission intend to avoid similar unacceptable delays in the future? Answer given by Mrs Diamantopoulou on behalf of the Commission (26 May 2000) The two agreements mentioned by the Honourable Member were only concluded conditionally, following cases brought by the United Kingdom (cases C-239/96 and C-240/96) and in accordance with the consequent order made by the President of the Court of justice. These cases challenged the Commission(cid:146)s call for applications for grants from two budget lines, concerning elderly people (B3-4104) and social exclusion (B3-4103) respectively. These challenges were made on similar grounds to case C-106/96 also brought by the United Kingdom, where on 12 May 1998 the Court found against the Commission. This ruling was followed by the Inter-Institutional Agreement of 13 October 1998 between the Parliament, the Council and the Commission on the legal bases and implementation of the Community budget (1). Having regard to these considerations and in particular to the very close similarity between the expenditure contemplated by the above-mentioned conditional agreement and that in case C-106/96, the Commission was regrettably left with no choice but to refrain from making the payments concerned. The Commission is writing to Research into Ageing and all organisations with similar agreements to inform them of the position. 20. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 53 E/41 Regarding future action, the introduction of a mandate for Community action to help combat social exclusion by the Amsterdam Treaty has clarified the basis for action in this area, and as set out in the Commission(cid:146)s communication (cid:145)Building an Inclusive Europe(cid:146) (2) the Commission intends to present proposals for Community action implementing this new mandate. This will provide a solid basis for future Community action helping to combat social exclusion. (1) OJ C 344/1, 12. 11. 1998. (2) COM(2000) 79 final. (2001/C 53 E/046) WRITTEN QUESTION E-0925/00 by Joan Colom i Naval (PSE) to the Commission (25 March 2000) Subject: Stockholm Declaration on education about the Holocaust What steps has the Commission taken to act on the Stockholm Declaration on education about the Holocaust in the EU and the Member States? (2001/C 53 E/047) WRITTEN QUESTION E-1000/00 by Glyn Ford (PSE) to the Commission (31 March 2000) Subject: Stockholm Declaration What is the Commission proposing to do to ensure implementation of the Stockholm Declaration on the teaching of the Shoa? Joint answer to Written Questions E-0925/00 and E-1000/00 given by Mrs Reding on behalf of the Commission (4 May 2000) The Commission attaches the greatest importance to the fight against racism, xenophobia and anti- Semitism and, in general terms, to encouraging attitudes and values making for respect, acceptance and tolerance in multicultural social contexts in particular. As regards Community action in the field of school education, the Comenius chapter of the Socrates programme provides for transnational cooperation for the purpose of intercultural education involving teaching establishments and other actors with a relevant interest. Over the five years during which Socrates I was in place, around 100 transnational projects a year were launched in this field. In Socrates II, the intercultural dimension (cid:129) including the nurturing of attitudes and values underlying a pluralist society (cid:129) is given greater emphasis and is becoming one of the features common to school initiatives, training projects for those working in education, and the Comenius Networks. It should, however, be stressed that the organisation and make-up of education systems in the Community are a matter for the Member States alone


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0962/00 di Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) alla Commissione. Produzione di nocciole in Catalogna.

eurovoc_concepts:
Catalonia
Spain
aid to agriculture
common agricultural policy
nut

text: C 46 E/92 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/095) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0962/00 di Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) alla Commissione (29 marzo 2000) Oggetto: Produzione di nocciole in Catalogna La Catalogna, nell(cid:146)ambito della Spagna e dell(cid:146)Unione europea, produce importanti quantit(cid:224) di nocciole e frutta secca. Oltre il 90 % della produzione di nocciole spagnola Ł concentrata in Catalogna, dove esistono comuni in cui vi Ł dedicato l(cid:146)85 % della superficie coltivata. La nocciola catalana Ł stata costretta a competere con le nocciole provenienti dalla Turchia, dagli Stati Uniti e dall(cid:146)Africa settentrionale, paesi che hanno visto prosperare le importazioni del prodotto in Europa grazie al basso prezzo di mercato, facendo s(cid:236) che gli agricoltori europei produttori di nocciole incontrassero gravi difficolt(cid:224) a competere. Negli ultimi anni l(cid:146)OCM degli ortofrutticoli ha istituito un sistema di aiuti diretti alle nocciole raccolte durante le campagne 1997/1998, 1998/1999 e 1999/2000 onde garantire redditi minimi ai produttori, mentre la campagna 1999/2000 costituir(cid:224) l(cid:146)ultimo raccolto che beneficer(cid:224) dell(cid:146)aiuto comunitario, con una perdita di capacit(cid:224) di reddito per un settore importante per gli agricoltori catalani. ¨ al corrente la Commissione dell(cid:146)importanza della nocciola in Catalogna? Quali misure intende la Commissione adottare onde garantire il mantenimento del reddito dei produttori catalani di nocciole? l(cid:146)aiuto diretto alla nocciola Ha previsto la Commissione che l(cid:146)OCM dei prodotti ortofrutticoli rinnovi previsto all(cid:146)articolo 55 del regolamento (CE) 2200/96 (1) per le campagne 1997/1998, 1998/1999 e 1999/ 2000? (1) GU L 297 del 21. 11. 1996, pag. 1. Risposta comune data dal sig. Fischler in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-0955/00 e E-0962/00 (10 maggio 2000) La maggior parte della zona di produzione della frutta a guscio in Catalogna ha beneficiato del sostegno finanziario concesso per dieci anni in virtø del titolo II bis del regolamento (CEE) n. 1035/72 del Consiglio, del 18 maggio 1972, relativo all(cid:146)organizzazione comune dei mercati nel settore degli ortofrutticoli (1), per migliorare la produttivit(cid:224) e la competitivit(cid:224) di tali colture. La sovvenzione a livello comunitario nel settore della frutta a guscio nell(cid:146)ambito di questo regime Ø stata di 725 milioni di € per il periodo dal 1990 al 1999. Si prevede un ulteriore sostegno superiore a 250 milioni di € fino al 2006 a favore dei programmi di miglioramento ancora in fase di esecuzione. Quasi tutta l(cid:146)area di produzione di nocciole in Catalogna ha usufruito degli aiuti forfettari specifici alle nocciole accordati per il triennio 1997-2000 a norma dell(cid:146)articolo 55 del regolamento (CE)n. 2200/96 del Consiglio, del 28 ottobre 1996, relativo all(cid:146)organizzazione comune dei mercati nel settore degli ortofrutti- coli (2). Era stato stabilito che tali misure dovessero sempre essere temporanee e decrescenti in modo da trasferire progressivamente la responsabilit(cid:224) finanziaria ai produttori. Dal 1997, Ł disponibile un aiuto a favore di nocciole e carrube, nonchØ di tutti gli altri prodotti del settore degli ortofrutticoli, grazie al regime dei fondi di esercizio previsto dal regolamento (CE) n. 2200/96, del Consiglio, che sostiene tutti gli ortofrutticoli commercializzati tramite le organizzazioni di produttori. 13. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 46 E/93 Gli Stati membri possono anche includere le nocciole nei propri programmi di sviluppo rurale alle condizioni previste dal regolamento (CE) n. 1257/1999, del Consiglio, del 17 maggio 1999, sul sostegno allo sviluppo rurale da parte del Fondo europeo agricolo di orientamento e di garanzia (FEAOG) e che modifica ed abroga taluni regolamenti (3). (1) GU L 118 del 20. 5. 1972. (2) GU L 297 del 21. 11. 1996. (3) GU L 160 del 26. 6. 1999. (2001/C 46 E/096) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0960/00 di Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) alla Commissione (29 marzo 2000) Oggetto: Promozione delle attivit(cid:224) delle societ(cid:224) a capitale di rischio nell(cid:146)Unione europea Il capitale di rischio costituisce la principale formula di finanziamento per le imprese che cominciano le loro attivit(cid:224) o avviano nuovi investimenti ad alto rischio e con un elevato potenziale di benefici. Tuttavia, le attivit(cid:224) delle societ(cid:224) europee a capitale di rischio sono molto inferiori a quelle degli Stati Uniti, i cui investimenti sono quasi il doppio rispetto a quelli delle societ(cid:224) dell(cid:146)Unione europea. Come pensa la Commissione di incentivare le attivit(cid:224) di investimento delle societ(cid:224) a capitale di rischio dell(cid:146)Unione europea, in modo da incrementarne in modo rilevante gli investimenti nelle piccole e medie imprese comunitarie, e cos(cid:236) raggiungere il livello delle societ(cid:224) a capitale di rischio degli Stati Uniti? Risposta data dal sig. Bolkestein in nome della Commissione (16 maggio 2000) La Commissione condivide pienamente la preoccupazione dell(cid:146)onorevole parlamentare in merito allo scarso sviluppo del capitale di rischio o «venture capital» in Europa, anche se la situazione sta cominciando a migliorare. PerchØ si registrino ulteriori miglioramenti, e per assicurare che le imprese in rapida espansione possano ottenere il capitale di rischio necessario, la Commissione si sta impegnando ad accelerare l(cid:146)attuazione del piano d(cid:146)azione per il capitale di rischio (1). Per raggiungere tale obiettivo Ł necessaria un(cid:146)intensa cooperazione da parte degli Stati membri e del settore privato; hanno un importante ruolo da svolgere anche la Banca europea per gli investimenti (BEI) e il Fondo europeo per gli investimenti (FEI). Il Consiglio europeo di Lisbona ha sottolineato la necessit(cid:224) di eliminare entro il 2003 tutte le barriere indicate nel piano d(cid:146)azione per il capitale di rischio (cid:129) un chiaro segnale dell(cid:146)importanza politica che riveste ora tale questione. La comunicazione della Commissione sul capitale di rischio (2) Ł stata approvata nell(cid:146)aprile del 1998. Il piano d(cid:146)azione allegato alla comunicazione Ł stato ampiamente sottoscritto dal vertice europeo di Cardiff (giugno 1998) e dal Parlamento: esso elenca sei tipi di barriere da eliminare nella Comunit(cid:224), ossia la frammentazione del mercato, le barriere normative, gli ostacoli fiscali, la mancanza di progetti validi, la scarsit(cid:224) di risorse umane e le barriere culturali. Una prima analisi dell(cid:146)attuazione del piano d(cid:146)azione per il capitale di rischio Ł stata effettuata dalla Commissione nell(cid:146)ottobre del 1999. La Commissione ha messo in evidenza nella sua comunicazione alcune misure normative da adottare nel 2000 per accelerare tale attuazione, e proposto alcuni esempi di buona prassi per incoraggiare le riforme in tutti gli Stati membri. La Commissione inoltre controller(cid:224) e valuter(cid:224) regolarmente l(cid:146)attuazione di tale piano. Va anche osservato che uno degli obiettivi del piano d(cid:146)azione eEurope della Commissione (novembre 1999) Ł quello di triplicare la disponibilit(cid:224) di capitali d(cid:146)avviamento entro il 2003. Il piano d(cid:146)azione eEurope definitivo sar(cid:224) presentato per l(cid:146)approvazione al Consiglio europeo di Feira nel giugno 2000. (1) COM(1999) 493 def. (2) GU C 175 del 21. 6. 1999


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-0989/00 di Jean-Claude Martinez (TDI) alla Commissione. Preferenza comunitaria per la frutta con guscio, le castagne e le carrube.

eurovoc_concepts:
EU financing
nut

text: C 53 E/50 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 20. 2. 2001 La quantit(cid:224) di materiale nucleare ad uso civile trattato all(cid:146)interno dell(cid:146)Unione europea Ł aumentata del 2. 240 % dalla data di adozione della risoluzione cui fa riferimento l(cid:146)onorevole parlamentare e contempora- neamente gli impianti nucleari si sono fatti piø complessi. Gi(cid:224) nel 1989 la Commissione aveva informato il Consiglio della necessit(cid:224) di incrementare in maniera significativa il numero degli ispettori e nel maggio 2000 questo Ł stato portato da 234 a 274. La Commissione ha inoltre adottato severe misure di razionalizza- zione, tra cui l(cid:146)utilizzo di sistemi di controllo della sicurezza automatizzati. La Commissione ha affrontato gran parte dei problemi segnalati nell(cid:146)articolo 7 della risoluzione. In 3. particolare, sono state eseguite ispezioni senza preavviso ogniqualvolta le condizioni logistiche ed economiche lo hanno consentito, la protezione dei dati Ł stata assicurata mediante la separazione fisica delle basi dati Euratom dalla rete della Commissione ed Ł stata attuata una politica per il controllo dei residui nucleari. 4. La Commissione ha intrapreso una revisione generale di tutte le attivit(cid:224) di propria competenza il suo previste dal trattato Euratom. Il collocamento dell(cid:146)ufficio «Controllo di sicurezza dell(cid:146)Euratom», funzionamento e le priorit(cid:224) ad esso assegnate fanno parte integrante di tale revisione: solo dopo il completamento di quest(cid:146)ultima la Commissione potr(cid:224) trarre le proprie conclusioni. (2001/C 53 E/057) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0989/00 di Jean-Claude Martinez (TDI) alla Commissione (29 marzo 2000) Oggetto: Preferenza comunitaria per la frutta con guscio, le castagne e le carrube In Europa la produzione di mandorle, nocciole, castagne e carrube viene effettuata da circa 300 000 famiglie, tuttavia l(cid:146)Unione europea registra un deficit notevole, al punto di essere il primo importatore mondiale di mandorle provenienti al 74 % dagli Stati Uniti, di nocciole prodotte per il 75 % dalla Turchia, o di noci coltivate in California o in Cina. Il calo dei dazi doganali, fino al limite minimo del 2 % in seguito agli accordi di Marrakesh, mette a repentaglio ed espone al rischio di sparizione completa le nostre aziende, le quali hanno costi di produzione che non possono scendere al livello dei prezzi di dumping sociale e ambientale della Turchia, della Cina o degli Stati Uniti. D(cid:146)altra parte i mandorli, i castagni o i noccioli costituiscono foreste che proteggono il suolo e l(cid:146)ambiente e sono un fattore che crea posti di lavoro ed equilibrio rurale. In dieci anni l(cid:146)Unione europea ha investito 725 milioni di euro nel settore, ma oggi non Ł previsto un solo aiuto specifico. Intende la Commissione prevedere, anche soltanto a titolo delle politiche per l(cid:146)ambiente e il mondo rurale, un equo finanziamento di un(cid:146)attivit(cid:224) la cui soppressione comporterebbe come effetto indotto costi molto piø alti di quelli oggi richiesti da un accompagnamento ragionevole? Quali misure concrete, mirate ed efficaci intende la Commissione attuare? Risposta data dal sig. Fischler a nome della Commissione (29 maggio 2000) Il settore della frutta a guscio ha beneficiato per dieci anni di un aiuto specifico concesso a norma delle disposizioni del titolo II bis del regolamento (CEE) n. 1035/72 del Consiglio, del 18 maggio 1972, relativo all(cid:146)organizzazione comune dei mercati nel settore degli ortofrutticoli (1), per migliorare la produttivit(cid:224) e la competitivit(cid:224) di tali colture. La sovvenzione comunitaria Ł stata di 725 milioni di euro per il periodo dal 1990 al 1999. Un ulteriore sostegno superiore a 250 milioni di euro Ł previsto fino al 2006 a favore dei programmi di miglioramento ancora in fase di esecuzione. Un aiuto forfetario specifico alle nocciole Ł stato accordato dal 1997 al 2000. Tale aiuto era destinato ad essere temporaneo e decrescente in modo da trasferire gradualmente la responsabilit(cid:224) finanziaria ai produttori. 20. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 53 E/51 Come per tutti gli altri prodotti del settore degli ortofrutticoli, l(cid:146)aiuto pu(cid:242) essere concesso alla frutta a guscio nell(cid:146)ambito del regime dei fondi di esercizio previsto dal regolamento (CE) n. 2200/96 del Consiglio, del 22 ottobre 1996, relativo all(cid:146)organizzazione comune dei mercati nel settore degli ortofrutticoli (2), che prevede un sostegno finanziario per tutti gli ortofrutticoli commercializzati tramite le organizzazioni di produttori. Infine, tenendo conto degli aspetti ambientali e sociali della produzione di frutta a guscio, Ł evidente che gli Stati membri possono includere tale prodotto nei propri programmi di sviluppo rurale rispettando le condizioni previste dal regolamento (CE) n. 1257/1999 del Consiglio, del 17 maggio 1999, sul sostegno allo sviluppo rurale da parte del Fondo europeo agricolo di orientamento e di garanzia (FEAOG) e che modifica ed abroga taluni regolamenti (3). (1) GU L 118 del 20. 5. 1972. (2) GU L 297 del 21. 11. 1996. (3) GU L 160 del 26. 6. 1999. (2001/C 53 E/058) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1001/00 di Glyn Ford (PSE) alla Commissione (31 marzo 2000) Oggetto: Risarcimento alle imprese danneggiate dalla controversia sulle banane tra UE e USA Intende la Commissione risarcire quelle imprese all(cid:146)interno dell(cid:146)UE che hanno subito ripercussioni a causa delle tariffe USA imposte come diretta conseguenza della controversia sulle banane tra UE e USA e, in caso affermativo, in quale misura? (2001/C 53 E/059) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1002/00 di Glyn Ford (PSE) alla Commissione (31 marzo 2000) Oggetto: Implicazioni della controversia sulle banane tra UE e USA La Commissione Ł consapevole degli effetti dannosi della controversia sulle banane tra UE e USA per diverse imprese all(cid:146)interno dell(cid:146)UE? Intende la Commissione agire celermente per porre fine alla contro- versia e in tal modo assicurare la salvaguardia di posti di lavoro nell(cid:146)intera UE? (2001/C 53 E/060) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1003/00 di Glyn Ford (PSE) alla Commissione (31 marzo 2000) Oggetto: Ripercussioni sulle imprese della guerra delle banane tra l(cid:146)UE e gli USA Quando ha programmato la Commissione di incontrare le controparti statunitensi per trovare finalmente una soluzione alla dannosa guerra della banane tuttora in corso tra l(cid:146)UE e gli USA e quando prevede che la controversia verr(cid:224) conclusa in modo soddisfacente per tutte le parti in causa?