title: Propuesta de decisión del Consejo relativa a la creación de un Comité de protección social

eurovoc_concepts:
committee (EU)
cooperation policy
exchange of information
report
social security

text: C 274 E/12 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 26. 9. 2000 Propuesta de Decisi(cid:243)n del Consejo relativa a la creaci(cid:243)n de un ComitØ de protecci(cid:243)n social (2000/C 274 E/02) (Texto pertinente a efectos del EEE) COM(2000) 134 final (cid:151) 2000/0055(CNS) (Presentada por la Comisi(cid:243)n el 15 de marzo de 2000) EL CONSEJO DE LA UNI(cid:211)N EUROPEA, DECIDE: Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Art(cid:237)culo 1 Vista la propuesta de la Comisi(cid:243)n, Visto el dictamen del Parlamento Europeo, Visto el dictamen del ComitØ Econ(cid:243)mico y Social, Visto el dictamen del ComitØ de las Regiones, Considerando lo siguiente: (1) En su Comunicaci(cid:243)n «Una estrategia concertada para mo- dernizar la protecci(cid:243)n social», de 14 de julio de 1999 [COM(1999) 347 final], la Comisi(cid:243)n Europea hac(cid:237)a una serie de propuestas para mejorar la cooperaci(cid:243)n en el campo de la protecci(cid:243)n social, entre otras cosas, mediante la creaci(cid:243)n de un grupo de funcionarios de alto nivel. (2) El Parlamento Europeo ha emitido un dictamen favorable respecto de la Comunicaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n y de la crea- ci(cid:243)n de ese grupo en su Resoluci(cid:243)n sobre la Comunicaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n «Una estrategia concertada para modernizar la protecci(cid:243)n social» (A5-0033/2000). (3) En sus Conclusiones de 17 de diciembre de 1999 sobre la intensificaci(cid:243)n de la cooperaci(cid:243)n para modernizar y mejorar la protecci(cid:243)n social (DO 2000/C 8/7), el Consejo subrayaba la necesidad de la cooperaci(cid:243)n para modernizar la protecci(cid:243)n social, una cooperaci(cid:243)n basada en un diÆlogo estructurado y continuo y en el seguimiento e intercambio de informaci(cid:243)n, experiencia y buenas prÆcticas entre los Estados miembros. (4) En esas mismas Conclusiones, el Consejo: (cid:151) secundaba la sugerencia de la Comisi(cid:243)n de que se esta- blezca un mecanismo para una cooperaci(cid:243)n reforzada que tenga su origen en los trabajos de un grupo de fun- cionarios de alto nivel para la aplicaci(cid:243)n de esta acci(cid:243)n; (cid:151) subrayaba que este tipo de cooperaci(cid:243)n debe cubrir todas las formas de protecci(cid:243)n social y ayudar a los Estados miembros, cuando sea necesario, a mejorar y consolidar sus sistemas de protecci(cid:243)n social, incluida la financiaci(cid:243)n, de acuerdo con sus prioridades nacionales; (cid:151) atribu(cid:237)a especial importancia a que esta nueva coopera- ci(cid:243)n encaminada a mejorar y modernizar la protecci(cid:243)n social sea una actuaci(cid:243)n coherente, paralela e interrela- cionada con la estrategia europea para el empleo y el diÆlogo macroecon(cid:243)mico; (cid:151) destacaba el papel de los interlocutores sociales en la modernizaci(cid:243)n de la protecci(cid:243)n social. 1. Por la presente Decisi(cid:243)n se crea un ComitØ consultivo de protecci(cid:243)n social (en adelante, el «ComitØ») con el fin de fo- mentar a escala comunitaria la cooperaci(cid:243)n en materia de protecci(cid:243)n social. 2. Las tareas de este ComitØ serÆn, entre otras: (cid:151) hacer un seguimiento de las pol(cid:237)ticas de los Estados miem- bros y de la Comunidad en materia de protecci(cid:243)n social; (cid:151) facilitar el intercambio de informaci(cid:243)n, experiencia y bue- nas prÆcticas entre los Estados miembros y entre Østos y la Comisi(cid:243)n; (cid:151) preparar un informe anual sobre la protecci(cid:243)n social que deberÆ presentar al Consejo, en el que se describan los avances en la consecuci(cid:243)n de los objetivos establecidos por esta instituci(cid:243)n comunitaria. A petici(cid:243)n del Consejo o de la Comisi(cid:243)n, el ComitØ podrÆ preparar otros informes o dictÆmenes, o efectuar cualquier otra labor dentro de su Æmbito de competencia. 3. Cuando sea apropiado, el ComitØ colaborarÆ con otros organismos y comitØs que se ocupen de cuestiones relacionadas con la pol(cid:237)tica social y econ(cid:243)mica. En el cumplimiento de su mandato, el ComitØ establecerÆ 4. los contactos apropiados con los interlocutores sociales. Art(cid:237)culo 2 El ComitØ estarÆ compuesto por dos representantes de cada Estado miembro y dos representantes de la Comisi(cid:243)n, que podrÆn contar con la ayuda de dos sustitutos. Art(cid:237)culo 3 El ComitØ elegirÆ su presidente de entre los representantes 1. de los Estados miembros, por periodo no renovable de dos aæos. La Comisi(cid:243)n se encargarÆ de las labores de secretar(cid:237)a del 2. ComitØ. 3. El ComitØ establecerÆ su propio reglamento interno. 4. Las reuniones del ComitØ serÆn convocadas por el presi- dente, bien a iniciativa suya, bien a petici(cid:243)n de al menos la mitad de sus miembros


title: WRITTEN QUESTION E-0753/00 by Avril Doyle (PPE-DE) to the Commission. Regional funding for southeast Ireland.

eurovoc_concepts:
Leinster
eligibility criteria
less-favoured region

formats: html pdf print

text: C 46 E/38 Official Journal of the European Communities EN 13. 2. 2001 Joint answer to Written Questions E-0745/00 and E-0746/00 given by Mr Nielson on behalf of the Commission (17 April 2000) The Commission is presently reviewing the Community(cid:146)s past experiences in the field of health, human immunedeficiency virus/acquired immune deficiency syndrome (HIV/AIDS) and population and presenting orientations for the Community(cid:146)s future efforts. This exercise is part of the general discussion and reformulation of the Community development policy and the related discussion on a poverty action plan, a gender action plan and a review of priorities in social policy areas. Informal discussions have taken place with the experts from Member States and some other major partners. In general, the orientations have been well received, and will now be discussed in management, before wider consultations. The policy orientations will of course also become available for discussions in Parliament, but should be considered within the larger framework referred above. As regards management of the specific budget line mentioned by the Honourable Member, considerations will be given to human resources and technical assistance within the context of the overall exercise of policy and resource priority setting that is ongoing. Part of this exercise will be addressed in the follow up on the white paper (1) on reform of the Commission. In this framework the distribution of human and financial resources will be part of an overall exercise on priority setting and distribution of resources which will be completed by September 2000. (1) COM(2000) 200 final. (2001/C 46 E/043) WRITTEN QUESTION E-0753/00 by Avril Doyle (PPE-DE) to the Commission (13 March 2000) Subject: Regional funding for southeast Ireland Being in mind that the southeast region of Ireland has been classified as an Objective 1 in transition area, would the Commission pay special attention to the region while negotiating the dispersal of the various funding programmes in the light of recent figures published (1) by the Central Statistics Office of Ireland and which show that the region is not benefiting from the growth in the Irish economy as much as many other areas in Ireland hitherto classified as more needy? (1) Published on 21 February 2000. Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (11 May 2000) The classification of the Southern and Eastern region of Ireland as an Objective 1 region in transition provides scope for more balanced economic growth across the region. A dedicated operational programme (the Southern and Eastern operational programme) with planned expenditure of almost € 4 000 million will complement expenditure through the inter-regional operational programmes in the region of € 31 000 million. Sub-regions found to be lagging behind in terms of infrastructure and industry or services will be targeted with differentiated assistance according to need with a view to eliminating imbalances within the region as a whole


title: 2000/225/CE: Raccomandazione del Consiglio, del 13 marzo 2000, di dare atto alla Commissione dell'esecuzione delle operazioni del Fondo europeo di sviluppo (1989) (settimo FES) per l'esercizio 1998

eurovoc_concepts:
ACP-EU Convention
EDF
European Commission
development aid
management

text: L 71/26 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 18. 3. 2000 RACCOMANDAZIONE DEL CONSIGLIO del 13 marzo 2000 di dare atto alla Commissione dell'esecuzione delle operazioni del Fondo europeo di sviluppo (1989) (settimo FES) per l'esercizio 1998 (2000/225/CE) IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, vista la quarta convenzione ACP-CEE firmata a Lomé il 15 dicembre 1989, modificata dall'accordo firmato a Maurizio il 4 novembre 1995, vista la decisione 91/482/CEE del Consiglio, del 25 luglio 1991, relativa all'associazione dei paesi e territori d'oltremare alla Comunità economica europea (1), visto l'accordo interno relativo al finanziamento e alla gestione degli aiuti della Comunità (2), firmato a Bruxelles il 16 luglio 1990, in particolare l'articolo 33, paragrafo 3, visto il regolamento finanziario, del 29 luglio 1991, applicabile al settimo Fondo europeo di sviluppo (3), in particolare gli articoli da 69 a 77, avendo esaminato il conto di gestione e il bilancio concernenti le operazioni del Fondo europeo di sviluppo (1989) (settimo FES), chiusi al 31 dicembre 1998, nonché la relazione della Corte dei conti sull'esercizio 1998 corredata delle risposte della Commissione (4), considerando quanto segue: (1) (2) Ai sensi dell'articolo 33, paragrafo 3, dell'accordo interno, il Parlamento europeo, su raccomanda- zione del Consiglio, dà atto alla Commissione della gestione del Fondo europeo di sviluppo (1989) (settimo FES). L'esecuzione, da parte della Commissione, dell'insieme delle operazioni del Fondo europeo di sviluppo (1989) (settimo FES) durante l'esercizio 1998 è stata soddisfacente, RACCOMANDA al Parlamento europeo di dare atto alla Commissione dell'esecuzione delle operazioni del Fondo europeo di sviluppo (1989) (settimo FES) per l'esercizio 1998. Fatto a Bruxelles, addì 13 marzo 2000. Per il Consiglio Il Presidente J. PINA MOURA (1) GU L 263 del 19. 9. 1991, pag. 1. (2) GU L 229 del 17. 8. 1991, pag. 288. (3) GU L 266 del 21. 9. 1991, pag. 1. (4) GU C 349 del 3. 12. 1999, pag. 181


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0764/00 från Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen. Rapport från European Round Table of Industrialists om lagstadgade pensioner.

eurovoc_concepts:
economic consequence
financing method
labour market
pension scheme
population ageing
supplementary pension

text: 21. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 330 E/213 Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Margot Wallstr(cid:246)m (14 mars 2000) Kommissionen h(cid:228)nvisar ledamoten till sitt svar p(cid:229) hennes skriftliga fr(cid:229)ga E-0243/00 (1). (1) Se sida 108. (2000/C 330 E/248) SKRIFTLIG FR¯GA E-0764/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (13 mars 2000) ˜mne: Rapport fr(cid:229)n European Round Table of Industrialists om lagstadgade pensioner En arbetsgrupp fr(cid:229)n European Round Table of Industrialists med Carlo De Denedetti som ordf(cid:246)rande har nyligen till kommissionens ordf(cid:246)rande Romano Prodi (cid:246)verl(cid:228)mnat sina slutsatser om finansieringen av lagstadgade pensioner inom Europeiska unionen. Enligt arbetsgruppens medlemmar (cid:228)r de lagstadgade pensionerna en bromskloss f(cid:246)r den ekonomiska tillv(cid:228)xten i Europa. Medlemmarna talar f(cid:246)r systemet med privata pensioner som ett alternativ. Jag skulle g(cid:228)rna vilja f(cid:229) kommissionens svar p(cid:229) f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Vilka (cid:228)r f(cid:246)rfattarna till rapporten fr(cid:229)n European Round Table of Industrialists om lagstadgade pensioner i Europeiska unionens femton medlemsstater? 2. Vilka sitter med i European Round Table of Industrialists? 3. Vilka slutsatser har European Round Table of Industrialists kommit fram till n(cid:228)r det g(cid:228)ller finansier- ingen av de lagstadgade pensionerna i Europeiska unionens femton medlemsstater (ordagrant citat, tack)? 4. Inst(cid:228)mmer kommissionen i de slutsatser som gjorts i rapporten fr(cid:229)n European Round Table of Industrialists om finansieringen av de lagstadgade pensionerna i Europeiska unionens femton medlemsstater? a) Om s(cid:229) (cid:228)r fallet: anser kommissionen att de nuvarande de lagstadgade pensionerna i Europeiska unionens femton medlemsstater helt eller delvis b(cid:246)r ers(cid:228)ttas med privata pensioner? b) Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet: f(cid:246)respr(cid:229)kar kommissionen att de lagstadgade pensionerna b(cid:246)r beh(cid:229)llas i den form de nu har i Europeiska unionens femton medlemsstater? Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 april 2000) 1. och 2. p(cid:229) fr(cid:229)gorna m(cid:229)ste ledamoten d(cid:228)rf(cid:246)r v(cid:228)nda sig direkt till European round table of industrialists. Kommissionen ansvarar inte f(cid:246)r den rapport som parlamentsledamoten n(cid:228)mner. F(cid:246)r att f(cid:229) svar 3. Rapporten finns tillg(cid:228)nglig p(cid:229) webbplatsen (www. ert. be). 4. Det (cid:228)r medlemsstaterna som ansvarar f(cid:246)r hur pensionssystemen utformas och f(cid:246)r deras struktur. Kommissionen har meddelat sina synpunkter p(cid:229) utformningen av pensionerna och p(cid:229) reformen av pensionssystemen i sitt meddelande (cid:148)Mot ett Europa f(cid:246)r alla (cid:229)ldrar(cid:148) av den 21 maj 1999 (1). I meddelandet understr(cid:246)ks att det effektivaste s(cid:228)ttet att motverka det hot som en (cid:229)ldrande befolkning inneb(cid:228)r f(cid:246)r pensionssystemens h(cid:229)llbarhet (cid:228)r att v(cid:228)nda den trend som g(cid:229)r mot f(cid:246)rtidspensionering och att h(cid:246)ja syssels(cid:228)ttningsgraden bland alla i aktiv (cid:229)lder. Det (cid:228)r viktigt att f(cid:246)r(cid:228)ndringarna g(cid:246)r det m(cid:246)jligt och motiverande f(cid:246)r arbetstagare att arbeta l(cid:228)ngre och att v(cid:228)lja ett senare och mer gradvist uttr(cid:228)de fr(cid:229)n arbetsmarknaden, f(cid:246)r detta kommer att ge l(cid:228)gre pensionskostnader och extra int(cid:228)kter samt bidra till tillv(cid:228)xten p(cid:229) ett mer produktivt s(cid:228)tt. Det (cid:228)r viktigare att pensionssystemen (cid:228)r syssels(cid:228)ttningsfr(cid:228)mjande (cid:228)n om de (cid:228)r fonderingsssystem eller f(cid:246)rdelningssystem. C 330 E/214 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 11. 2000 Det (cid:228)r m(cid:246)jligt att finansiering av (cid:229)lderspensioner genom fonderingssystem kommer att f(cid:229) st(cid:246)rre betydelse, men pensioner som finansieras genom f(cid:246)rdelningssystem kommer f(cid:246)rmodligen (cid:228)ven i forts(cid:228)ttningen att utg(cid:246)ra den st(cid:246)rsta delen av de totala inkomsterna f(cid:246)r pensionstagarna i de flesta medlemsstater. Man kan vidare inte anta att demografiska f(cid:246)r(cid:228)ndringar inte skulle p(cid:229)verka fonderingssystemen, (cid:228)ven om det (cid:228)r sv(cid:229)rare att f(cid:246)rutse effekterna av dessa f(cid:246)r(cid:228)ndringar p(cid:229) tillg(cid:229)ngarnas v(cid:228)rde och p(cid:229) avkastningarna (cid:228)n effekterna p(cid:229) f(cid:246)rdelningssystemens finansiella balans. Trots detta anser kommissionen att man p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) kan vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att g(cid:246)ra fonderings- systemen effektivare. Flera konkreta f(cid:246)rslag har lagts fram i meddelandet (cid:148)Att skapa en inre marknad f(cid:246)r kompletterande pensionsskydd (cid:129) Resultaten av samr(cid:229)det om gr(cid:246)nboken om kompletterande pensions- skydd p(cid:229) den inre marknaden(cid:148) (2) av den 11 maj 1999. F(cid:246)rslagen g(cid:228)ller bland annat liberalisering av best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r investering och f(cid:246)rvaltning s(cid:229) att man kan dra f(cid:246)rdel av gemenskapsomfattande kapitalmarknader, m(cid:246)jlighet f(cid:246)r pensionsfonder att f(cid:246)rvalta pensionsplaner (cid:246)ver gr(cid:228)nserna och m(cid:246)jlighet att (cid:246)verf(cid:246)ra kompletterande pensionsr(cid:228)ttigheter. Som ett f(cid:246)rsta steg har kommissionen f(cid:246)r avsikt att f(cid:246)re mitten av 2000 anta ett f(cid:246)rslag till direktiv om pensionsfonder. I direktivet skall man f(cid:246)reskriva str(cid:228)nga normer f(cid:246)r den offentliga tillsynen f(cid:246)r att skydda de framtida pensionstagarnas r(cid:228)ttigheter. Direktivet skall ocks(cid:229) inneh(cid:229)lla investeringsbest(cid:228)mmelser som till(cid:229)ter pensionsfonderna att optimera resultaten och s(cid:228)ker- heten n(cid:228)r det g(cid:228)ller investeringar. Direktivet skall ocks(cid:229) syfta till (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande av de nationella tillsynssystemen s(cid:229) att gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande anslutning m(cid:246)jligg(cid:246)rs. I meddelandet (cid:148)En samordnad strategi f(cid:246)r att modernisera social trygghet(cid:148) (3) av den 14 juli 1999 betonade kommissionen behovet av (cid:148)att g(cid:246)ra pensionerna s(cid:228)kra och pensionssystemen h(cid:229)llbara(cid:148). Detta fick st(cid:246)d av r(cid:229)det, som den 17 december 1999 anmodade att en grupp best(cid:229)ende av tj(cid:228)nstem(cid:228)n p(cid:229) h(cid:246)g niv(cid:229) skulle inr(cid:228)ttas f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra de (cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)reslogs i meddelandet. Gruppen har nu inr(cid:228)ttats p(cid:229) tillf(cid:228)llig grund, och en av de f(cid:246)rsta fr(cid:229)gorna som den har beslutat att inrikta sig p(cid:229) (cid:228)r pensioner. Kommissionen har antagit ett f(cid:246)rslag till r(cid:229)dets beslut om formellt inr(cid:228)ttande av gruppen (4). Vid Europeiska r(cid:229)dets s(cid:228)rskilda m(cid:246)te i Lissabon den 23-24 mars 2000 fick gruppen i uppdrag att utreda pensionssystemens h(cid:229)llbarhet p(cid:229) l(cid:229)ng sikt. (1) KOM(1999) 221 slutlig. (2) KOM(1999) 134 slutlig. (3) KOM(1999) 347 slutlig. (4) KOM(2000) 134 slutlig. (2000/C 330 E/249) SKRIFTLIG FR¯GA E-0795/00 fr(cid:229)n Stephen Hughes (PSE) till kommissionen (16 mars 2000) ˜mne: Lucent Technologies I mitten av 1999 avskedades Angela Elliot Mathis, brittisk medborgare i chefsst(cid:228)llning och styrelsemedlem vid Lucent Technologies i Belgien. Upps(cid:228)gningen skedde utan f(cid:246)reg(cid:229)ende varning och ingen motivering gavs. Hon hade utanf(cid:246)r Belgien rekryterats till bolaget bara 13 m(cid:229)nader tidigare p(cid:229) basis av sina utm(cid:228)rkta meriter inom IT-sektorn och hennes insatser under tj(cid:228)nstg(cid:246)ringen i f(cid:246)retaget ger heller ingen f(cid:246)rklaring till varf(cid:246)r hon sades upp. Under belgisk lag hade hon under de villkor som g(cid:228)llde inget skydd och inga som helst r(cid:228)ttigheter vad upps(cid:228)gningen betr(cid:228)ffar. H(cid:229)ller kommissionen med om att det (cid:228)r troligt att allt f(cid:228)rre personer i framtiden kommer att utnyttja m(cid:246)jligheten att flytta vart de vill och arbeta var de vill i Europa om inte ett visst minimum av sociala garantier, som till exempel n(cid:228)r det g(cid:228)ller individuella upps(cid:228)gningar, inf(cid:246)rs i hela EU? Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 april 2000) N(cid:228)r det g(cid:228)ller skyddet mot individuella upps(cid:228)gningar i anknytning till f(cid:246)r arbetstagare f(cid:246)reskrivs i artikel 7 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 1612/68 av den 15 oktober 1968 om arbetskraftens fri r(cid:246)rlighet


title: QUESTION ÉCRITE E-0762/00 posée par Sebastiano Musumeci (UEN) à la Commission. Aide humanitaire destinée à la population érythréenne.

eurovoc_concepts:
EU aid
Eritrea
humanitarian aid

text: 26. 1. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 26 E/107 En dØfinitive, la Commission considŁre que cette Øtude a contribuØ (cid:224) clarifier des aspects importants de la structure et du fonctionnement actuels du marchØ communautaire de longes de thon (principales entreprises, canaux d(cid:146)approvisionnement) ainsi que de l(cid:146)Øvolution du secteur (cid:224) court et moyen terme. Cette demande croissante de longes a ØtØ satisfaite en partie par le biais d(cid:146)importations, en augmentation constante, (cid:224) partir de pays tiers. La Commission en dØduit que la tendance lourde dans le marchØ communautaire des produits de la pŒche, qui consiste en une dØpendance de plus en plus accrue des pays tiers pour l(cid:146)approvisionnement en matiŁre premiŁre, se vØrifie aussi pour le marchØ du thon. L(cid:146)Øtude confirme aussi que l(cid:146)utilisation des longes de thon par les entreprises communautaires, comme matiŁre premiŁre pour la production des conserves, contribue (cid:224) amØliorer la compØtitivitØ de celles-ci, tant sur le plan interne que sur le marchØ international. L(cid:146)Øtude met en Øvidence, et la Commission partage cet avis, que cette amØlioration de la compØtitivitØ est d(cid:146)autant plus nØcessaire que certaines industries communautaires de la conserve de thon devront effectuer des ajustements structurels afin d(cid:146)assurer leur viabilitØ (cid:224) long terme. Finalement, la Commission retient l(cid:146)existence d(cid:146)un dØficit d(cid:146)approvisionnement, limitØ, mais rØel, qui peut intervenir de fa(cid:231)on saisonniŁre dans le marchØ communautaire de ce produit. La Commission a prØsentØ pour l(cid:146)annØe 2000, et comme les annØes prØcØdentes, des propositions pour l(cid:146)ouverture d(cid:146)un contingent limitØ pour longes de thon. Le Conseil a, (cid:224) son tour, dØcidØ de l(cid:146)ouverture de ces contingents. (cid:192) moyen terme, le Conseil et la Commission ont souscrit le 17 dØcembre 1999 un accord par lequel un contingent pluriannuel de 4 000 tonnes au droit de 6 % sera ouvert pour la pØriode 2001-2003. Ce contingent permettra aux industries communautaires de faire face au dØficit dont il est question ci-dessus. Il servira aussi (cid:224) faciliter, aux entreprises communautaires qui doivent effectuer des changements structurels, la transition vers une compØtitivitØ accrue dans les marchØs communautaire et international. (2001/C 26 E/132) QUESTION (cid:201)CRITE E-0762/00 posØe par Sebastiano Musumeci (UEN) (cid:224) la Commission Objet: Aide humanitaire destinØe (cid:224) la population ØrythrØenne (13 mars 2000) Le conflit qui oppose l(cid:146)(cid:201)rythrØe et l(cid:146)(cid:201)thiopie depuis mai 1998 a fait de nombreuses victimes de part et d(cid:146)autre et a entra(cid:238)nØ la dØportation de dizaines de milliers de civils. L(cid:146)Union europØenne devrait, en coopØration avec les Nations unies, intervenir de fa(cid:231)on plus dØcisive dans la rØgion et convaincre l(cid:146)(cid:201)thiopie d(cid:146)accepter pleinement l(cid:146)accord-cadre de paix Øtabli par l(cid:146)OUA, d(cid:146)une part, et accro(cid:238)tre l(cid:146)aide humanitaire aux populations victimes du conflit, d(cid:146)autre part. (cid:201)tant donnØ que l(cid:146)Union europØenne n(cid:146)a garanti que 40 % de l(cid:146)aide humanitaire demandØe par les autoritØs ØrythrØennes et que cette aide arrive (cid:224) destination avec de sØrieux retards, la Commission pourrait-elle indiquer: 1. 2. si elle ne juge pas nØcessaire d(cid:146)augmenter l(cid:146)aide humanitaire destinØe aux victimes du conflit, et quelles mesures elle a prises ou entend prendre afin d(cid:146)accØlØrer la livraison de cette aide? RØponse donnØe par M. Nielson au nom de la Commission (4 avril 2000) Depuis le dØclenchement des hostilitØs entre l(cid:146)(cid:201)thiopie et l(cid:146)(cid:201)rythrØe, la Commission a participØ activement, notamment par l(cid:146)intermØdiaire de son Office humanitaire (ECHO), (cid:224) la fourniture d(cid:146)aide aux populations touchØes par la guerre en (cid:201)rythrØe. La Commission soutient un grand nombre d(cid:146)activitØs humanitaires concernant l(cid:146)eau et des mesures d(cid:146)assainissement, l(cid:146)alimentation supplØmentaire, les abris, la distribution de nourriture et d(cid:146)articles non alimentaires. Cette aide est particuliŁrement indispensable pour quelque 200 000 personnes dØplacØes et dØportØes rassemblØes dans des camps. C 26 E/108 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 26. 1. 2001 En 1999, la Commission a fourni une aide humanitaire d(cid:146)un montant de 9,8 millions d(cid:146)euros en faveur des populations vulnØrables touchØes par la guerre entre l(cid:146)(cid:201)thiopie et l(cid:146)(cid:201)rythrØe. Ce montant a ØtØ rØparti comme suit: 3,5 millions pour l(cid:146)(cid:201)thiopie et 6,3 millions pour l(cid:146)(cid:201)rythrØe. La CommunautØ est donc un des principaux donateurs d(cid:146)aide humanitaire aux populations dØplacØes et dØportØes en (cid:201)rythrØe. La Commis- sion est consciente que son approche doit Œtre impartiale. Les besoins humanitaires et les circonstances en (cid:201)rythrØe requiŁrent, nØanmoins, une aide plus globale. La Commission continuera (cid:224) suivre de prŁs la situation humanitaire en (cid:201)rythrØe. Si celle-ci se dØtØriorait, la Commission Øtudierait la nØcessitØ d(cid:146)adapter son programme d(cid:146)aide. (2001/C 26 E/133) QUESTION (cid:201)CRITE P-0767/00 posØe par Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (9 mars 2000) Objet: Programmes de soutien de la dØmocratie et des droits des minoritØs en Turquie La Commission pourrait-elle fournir la liste prØcise des projets de soutien et de protection des minoritØs turques et/ou des projets qui ont trait (cid:224) la question kurde que, ces trois derniŁres annØes, l(cid:146)Union europØenne a soutenus dans le cadre du programme de dØmocratisation MEDA? Ce n(cid:146)est assurØment pas sans Øtonnement que l(cid:146)on constate que le mot minoritØ n(cid:146)appara(cid:238)t dans aucun descriptif de projet du programme MEDA 1996-1999,alors que les informations disponibles donnent (cid:224) penser qu(cid:146)une confØrence au moins consacrØe (cid:224) la question kurde a bØnØficiØ d(cid:146)un soutien financier. La Commission pense-t-elle Œtre en mesure de parrainer, (cid:224) compter de l(cid:146)an 2000, des projets de protection et d(cid:146)appui explicites des droits culturels, sociaux et Øconomiques des minoritØs qui sont mis en (cid:156)uvre en Turquie mŒme ou, le cas ØchØant, en dehors? Est-elle disposØe (cid:224) exercer les pressions diplomatiques nØcessaires pour que le dØroulement de ces projets s(cid:146)effectue sans heurt? RØponse donnØe par M. Verheugen au nom de la Commission (23 mars 2000) Dans le cadre du programme de dØmocratisation MEDA 1996-1999 (ligne budgØtaire B-7050) et concernant la Turquie, la Commission a financØ les deux projets (cid:224) prØsent achevØs. Un premier projet visait (cid:224) consolider la sociØtØ civile, les droits de l(cid:146)homme et la dØmocratie en Turquie (120 000 €) et avait ØtØ soumis par la Fondation pour la recherche sur les problŁmes de sociØtØ (TOSAV), qui a pour but de promouvoir la modØration dans les communautØs turque et kurde. Un autre projet, relatif (cid:224) la formation des personnels des organisations syndicales et (cid:224) la mise sur pied d(cid:146)une commission de surveillance des syndicats en Turquie (150 000 €), a ØtØ prØsentØ par la ConfØdØration des syndicats progressistes de Turquie (DISK). La Commission n(cid:146)a pas inclu le terme «minoritØ» dans le descriptif des projets spØcifiques parce qu(cid:146)en Turquie ce vocable a une portØe juridique trŁs spØcifique, hØritØe des instruments juridiques internationaux des annØes 1920 (TraitØ de Lausanne), qui ne s(cid:146)applique qu(cid:146)(cid:224) trois groupes minoritaires reconnus (les Grecs, les Juifs et les ArmØniens). Les autres groupes, qui dans un (cid:201)tat membre peuvent Œtre qualifiØs de minoritØs (les musulmans alevi, les chrØtiens suriani, les Kurdes, les Laz, etc) n(cid:146)ont pour l(cid:146)instant pas ce statut en Turquie. La confØrence (cid:224) laquelle l(cid:146)Honorable Parlementaire fait allusion est probablement celle qui a ØtØ organisØe en juin 1998 par la TOSAV en collaboration avec le «Centre d(cid:146)Øtudes appliquØes sur les nØgociations internationales (CANSIN)». Cette confØrence s(cid:146)Øtait tenue au centre international de confØrences de l(cid:146)institut oeucumØnique ((cid:224) Bossey (cid:129) CØligny) sur le thŁme suivant: «Le dialogue: une rencontre des leaders d(cid:146)opinion turcs et kurdes en Europe». L(cid:146)Honorable Parlementaire notera par ailleurs qu(cid:146)au cours de la pØriode 1992-1998, la Commission a financØ un certain nombre de projets sur la ligne budgØtaire B-704, consacrØe (cid:224) la promotion du respect des droits de l(cid:146)homme en Turquie. La Commission transmet directement (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire et au secrØtariat du Parlement une liste de ces projets


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0646/00 af Michl Ebner (PPE-DE) til Rådet. Belgiens og Frankrigs adfærd over for Østrig.

eurovoc_concepts:
Austria
Belgium
France
bilateral relations
extreme right
speech

text: 18. 4. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 113 E/1 I (Meddelelser) EUROPA-PARLAMENTET BESVAREDE SKRIFTLIGE FORESP(cid:216)RGSLER (2001/C 113 E/001) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0645/00 af Michl Ebner (PPE-DE) til R(cid:229)det (13. marts 2000) Om: Det portugisiske r(cid:229)dsformandskabs erkl(cid:230)ring Den 31. januar 2000 offentliggjorde det portugisiske r(cid:229)dsformandskab p(cid:229) vegne af fjorten EU-medlems- stater (alle undtagen (cid:216)strig) en erkl(cid:230)ring, hvori r(cid:229)dsformandskabet tilkendegiver (1) ikke at ville fremme eller acceptere nogen som helst officielle bilaterale kontakter p(cid:229) politisk plan med en łstrigsk regering med deltagelse af FP(cid:214) (2) ikke at ville stłtte łstrigske kandidater til poster i internationale organisationer og (3) kun at ville modtage de łstrigske ambassadłrer i EU(cid:146)s hovedst(cid:230)der p(cid:229) teknisk plan. Portugals premier- minister og udenrigsminister har desuden over for de łstrigske myndigheder tilkendegivet, at der fremover ikke vil blive tale om nogen »business as usual« i de bilaterale forbindelser med en regering med deltagelse af FP(cid:214). I denne forbindelse rejser der sig spłrgsm(cid:229)let: om det portugisiske r(cid:229)dsformandskabs erkl(cid:230)ring er udtryk for et v(cid:230)sentligt paradigmeskift 1. i forbindelserne mellem medlemsstaterne, som i fremtiden ikke l(cid:230)ngere vil v(cid:230)re pr(cid:230)get af et samarbejde mellem femten, men af fjorten medlemsstaters konfrontation med en medlemsstat; 2. om en s(cid:229)dan »uforholdsm(cid:230)ssig«, overdreven reaktion er berettiget over for en medlemsstat, der uden for enhver tvivl kan betegnes som et land, der er (cid:229)bent over for omverdenen, og som et stabilt demokrati, hvor menneskerettighederne og de grundl(cid:230)ggende frihedsrettigheder er sikret i forfatningen og beskyttes af et uafh(cid:230)ngigt retsv(cid:230)sen; 3. om r(cid:229)dsformandskabets erkl(cid:230)ring ikke m(cid:229) tilbagevises alene af den grund, at den blev afgivet uden forudg(cid:229)ende dialog med den łstrigske regering og derfor egentlig i bund og grund er i modstrid med det europ(cid:230)iske princip om dialog; om erkl(cid:230)ringen endelig ikke błr oph(cid:230)ves, da koalitionspartnerne uden undtagelse har tilkendegivet, 4. at de tilslutter sig EU(cid:146)s grundl(cid:230)ggende v(cid:230)rdier? (2001/C 113 E/002) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0646/00 af Michl Ebner (PPE-DE) til R(cid:229)det (13. marts 2000) Om: Belgiens og Frankrigs adf(cid:230)rd over for (cid:216)strig P(cid:229) internationalt plan l(cid:230)gger Belgien og Frankrig demonstrativt afstand til (cid:216)strig. Diplomater fra Belgien og Frankrig boykottede den 10. februar i Wien den tale, den nye łstrigske udenrigsminister, Benita Ferrero-Waldner, holdt i Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa C 113 E/2 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 4. 2001 (OSCE). De forlod deres pladser under talen. Efter at den fungerende formand for OSCE, Ferrero-Waldner, havde afsluttet sin tale og forladt salen, vendte diplomaterne tilbage til arbejdsmłdet. P(cid:229) et uformelt EU-ministermłde i Lissabon den 11. februar forlod Belgiens og Frankrigs arbejdsministre straks salen, da deres łstrigske kollega tog ordet. Det ligger (cid:229)benbart Belgien og Frankrig meget p(cid:229) sinde i de europ(cid:230)iske og internationale forbindelser at indfłre en ny form for samarbejde og en ny kultur i den politiske dialog. Deres strategi med at isolere en enkelt medlemsstat begrunder de med, at man er bekymret over, at menneskerettighederne og minorite- ternes rettigheder kan v(cid:230)re i fare i (cid:216)strig p(cid:229) grund af Frihedspartiets (FP(cid:214)s) deltagelse i den nye centrum- hłjre regering i Wien. 1. Agter R(cid:229)det fremover at acceptere denne nye form for samarbejde, n(cid:229)r det efter R(cid:229)dets opfattelse er hensigtsm(cid:230)ssigt? 2. P(cid:229) det uformelle młde mellem arbejds- og socialministrene i Lissabon skulle EU(cid:146)s s(cid:230)rlige topmłde om besk(cid:230)ftigelsespolitikken i marts have v(cid:230)ret forberedt. Vil vigtige politiske emner (cid:129) som besk(cid:230)ftigel- sespolitikken i allerhłjeste grad er det (cid:129) fremover blive tilsidesat af Frankrig og Belgien, n(cid:229)r der byder sig en mulighed for at isolere en hidtil meget p(cid:229)lidelig partner p(cid:229) en m(cid:229)de, der opn(cid:229)r stor d(cid:230)kning i medierne? Samlet svar p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-0645/00 og E-0646/00 (20. november 2000) De foranstaltninger, som det (cid:230)rede medlem henviser til, er omhandlet i en erkl(cid:230)ring, som den portugisiske premierminister har fremsat p(cid:229) 14 medlemsstaters vegne. R(cid:229)det er ikke bundet af denne erkl(cid:230)ring. R(cid:229)det har ikke udtalt sig om dette spłrgsm(cid:229)l, og det er derfor ikke i stand til at besvare det (cid:230)rede medlems forespłrgsler. (2001/C 113 E/003) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0728/00 af Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) til Kommissionen (17. marts 2000) Om: D(cid:230)mningsbyggeriet i Vuotos i det nordlige Finland Der er stor bekymring i det nordlige Sverige for, at d(cid:230)mningsbyggeriet i Vuotos i det nordlige Finland vil for(cid:229)rsage miljłskader i form af kraftigt łgede udslip af n(cid:230)ringsstoffer og tungmetaller i Den Botniske Bugt. frygtes blandt andet, at koncentrationen af methylkviksłlv kan blive łget med 20-30 %. Dette Det indeb(cid:230)rer naturligvis, at kviksłlvindholdet fisk fra svenske farvande łges. Det er planen, at et moseomr(cid:229)de p(cid:229) 240 km2 l(cid:230)gges under vand. Flere svenske myndigheder har protesteret mod bygnings- planerne. i Har Kommissionen haft mulighed for at studere dette byggeri, og har man undersłgt, om det opfylder kravene i EU(cid:146)s direktiv om vurdering af indvirkning p(cid:229) miljłet?


title: Règlement (CE) n° 534/2000 de la Commission du 13 mars 2000 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: 14. 3. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 65/1 I (Actes dont la publication est une condition de leur applicabilité) RÈGLEMENT (CE) No 534/2000 DE LA COMMISSION du 13 mars 2000 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (2) les valeurs forfai- En application des critères susvisés, taires à l'importation doivent être fixées aux niveaux repris à l'annexe du présent règlement, vu le traité instituant la Communauté européenne, (CE) no 3223/94 de la Commission du vu le règlement 21 décembre 1994 portant modalités d'application du régime à l'importation des fruits et légumes (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1498/98 (2), et notamment son article 4, paragraphe 1, considérant ce qui suit: (1) Le règlement (CE) no 3223/94 prévoit, en application des résultats des négociations commerciales multilaté- rales du cycle d'Uruguay, les critères pour la fixation par la Commission des valeurs forfaitaires à l'importation des pays tiers, pour les produits et les périodes qu'il précise dans son annexe. A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les valeurs forfaitaires à l'importation visées à l'article 4 du règlement (CE) no 3223/94 sont fixées comme indiqué dans le tableau figurant en annexe. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 14 mars 2000. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 13 mars 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 337 du 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 du 15. 7. 1998, p. 4. L 65/2 FR Journal officiel des Communautés européennes 14. 3. 2000 du règlement de la Commission, du 13 mars 2000, établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes ANNEXE Code NC Code des pays tiers (1) (EUR/100 kg) Valeur forfaitaire à l'importation 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 204 624 999 052 068 628 999 220 999 052 204 628 999 052 204 212 600 624 999 052 220 600 999 388 400 404 508 512 528 720 728 999 388 400 512 528 624 999 100,0 165,4 132,7 116,8 109,1 134,8 120,2 163,4 163,4 103,9 54,0 141,9 99,9 44,1 36,8 42,0 40,9 52,6 43,3 30,6 69,6 73,6 57,9 130,7 80,7 81,0 85,9 88,4 98,2 64,2 93,4 90,3 86,7 113,2 73,1 69,1 67,3 81,9 (1) Nomenclature des pays fixée par le règlement (CE) no 2543/1999 de la Commission (JO L 307 du 2. 12. 1999, p. 46). Le code «999» représente «autres origines»


title: Verordening (EG) nr. 555/2000 van de Raad van 13 maart 2000 betreffende de uitvoering van acties in het kader van de pretoetredingsstrategie voor de Republiek Cyprus en de Republiek Malta

eurovoc_concepts:
Cyprus
Malta
accession to the European Union
cooperation policy

text: 16. 3. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 68/3 VERORDENING (EG) Nr. 555/2000 VAN DE RAAD van 13 maart 2000 betreffende de uitvoering van acties in het kader van de pretoetredingsstrategie voor de Republiek Cyprus en de Republiek Malta DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, inzonderheid op artikel 308, (9) Cyprus en Malta kunnen voor acties van regionaal belang tevens in aanmerking komen voor financiering uit de MEDA-begrotingslĳn. Gezien het voorstel van de Commissie, Gezien het advies van het Europees Parlement (1), Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) De Raad heeft in maart en april 1995 besloten dat de onderhandelingstoetredingen met Cyprus en Malta zes maanden na afloop van de intergouvernementele confe- rentie zouden beginnen. De Europese Raad van Luxemburg van december 1997 heeft een bĳzondere pretoetredingsstrategie voor Cyprus vastgesteld en was van oordeel dat de toetreding van Cyprus aan alle gemeenschappen ten goede dient te komen en dient bĳ te dragen tot de rust onder de burgerbevolking en tot verzoening. De Commissie heeft, na de Europese Raad van Wenen van december 1998, die zich verheugd toonde over het besluit van Malta om zich opnieuw kandidaat te stellen voor toetreding tot de Europese Unie, in februari 1999 een geactualiseerde versie van haar advies van 1993 ingediend. De Raad heeft in maart 1999 de Commissie verzocht zo spoedig mogelĳk adequate suggesties te doen om een specifieke pretoetredingsstrategie voor Malta te bepalen. Voor Cyprus en Malta moet een partnerschap voor toetreding worden vastgesteld volgens de in Verordening (EG) nr. 622/98 (2) beschreven bepalingen voor de kandidaat-lidstaten in Midden- en Oost-Europa om de bĳstand van de Europese Gemeenschap te concentreren op de prioriteiten en doelstellingen met het oog op de toetreding. De bepalingen van deze verordening zĳn gebaseerd op door de Europese Raad van Kopenhagen van 1993 geformuleerde politieke criteria, met name eerbiediging van de democratische beginselen, de rechtsstaat, de rechten van de mens en de fundamentele vrĳheden, internationaal recht, welke alsmede naleving van het fundamentele elementen van het beleid van de Europese Unie en haar lidstaten zĳn. De met Cyprus en Malta gesloten financiële protocollen zĳn op 31 december 1999 verstreken. Vanaf 2000 komt deze verordening voor een periode van vĳf jaar in de plaats van de financiële protocollen met Cyprus en Malta. (1) Advies uitgebracht op 17 februari 2000 (nog niet verschenen in het Publicatieblad). (2) Verordening (EG) nr. 622/98 van de Raad van 16 maart 1998 betreffende de hulp aan de kandidaat-lidstaten in het kader van de pretoetredingsstrategie, en inzonderheid de invoering van partner- schappen voor de toetreding (PB L 85 van 20. 3. 1998, blz. 1). (10) De voor de toepassing van deze verordening noodzake- lĳke maatregelen worden vastgesteld overeenkomstig Besluit 1999/468/EG van de Raad van 28 juni 1999 tot vaststelling van de voorwaarden die gelden voor de uitoefening van aan de Commissie verleende uitvoerings- bevoegdheden (3). (11) Er wordt in deze verordening voor de gehele looptĳd ervan een financieel referentiebedrag opgenomen in de zin van punt 34 van het Interinstitutioneel Akkoord van 6 mei 1999 tussen het Europees Parlement, de Raad en de Commissie over de begrotingsdiscipline en de verbe- tering van de begrotingsprocedure (4), waarbĳ de in het Verdrag vastgestelde bevoegdheden van de begrotings- autoriteit onverlet blĳven. (12) De uitvoering van deze verordening draagt bĳ tot de verwezenlĳking van de doelstellingen van de Gemeen- schap. Het Verdrag voorziet voor de goedkeuring van deze verordening niet in andere bevoegdheden dan die van artikel 308, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 1. De pretoetredingsstrategie van de Europese Unie ten behoeve van Cyprus en Malta is met name gebaseerd op: — de oprichting van toetredingspartnerschappen met Cyprus en Malta; — steunverlening voor prioritaire acties met het oog op de voorbereiding tot de toetreding, zoals deze gedefinieerd zĳn in het kader van de partnerschappen met deze landen, en die het resultaat zĳn van de analyse van de situatie van elk land, waarbĳ rekening wordt gehouden met de politieke en economische criteria en de verplichtingen van het lidmaat- schap van de Europese Unie als gedefinieerd door de Euro- pese Raad; — deelname aan bepaalde programma's en communautaire instanties. 2. De Raad neemt op voorstel van de Commissie met gekwa- lificeerde meerderheid van stemmen een besluit over de begin- selen, prioriteiten, tussentĳdse doelstellingen en voorwaarden van de onderscheiden toetredingspartnerschappen, zoals deze aan Cyprus en Malta worden voorgelegd, alsook over belang- rĳke wĳzigingen die daarin naderhand worden aangebracht. (3) PB L 184 van 17. 7. 1999, blz. 23. (4) PB C 172 van 18. 6. 1999, blz. 1. L 68/4 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 16. 3. 2000 Artikel 2 Voor de in artikel 1 vermelde doelstellingen bedraagt het finan- ciële referentiebedrag voor de toepassing van deze verordening 95 miljoen EUR voor een periode die afloopt op 31 december 2004. De kredieten worden jaarlĳks door de begrotingsautori- teit binnen de grenzen van de financiële vooruitzichten goedge- keurd. Artikel 3 Niet alleen de nationale en regionale Cyprische en Maltese overheid komen in aanmerking voor samenwerkingsprojecten en acties, maar ook plaatselĳke autoriteiten, regionale organisa- traditionele gemeen- ties, overheidsorganen, plaatselĳke of schappen, bedrĳfsorganisaties, coöperaties en de civiele samen- leving, met name organisaties die de sociale partners vertegen- woordigen, zonder organisaties winstoogmerk en niet-gouvernementele organisaties. stichtingen, associaties, Artikel 4 Op de volgende gebieden, ter indicatie, kan financiële bĳstand in de vorm van schenkingen worden verleend aan samenwer- kingsprojecten en -acties: — technische bĳstand, opleiding of andere vormen van dienst- verlening, levering en werkzaamheden; voorts worden audits verricht alsmede evaluatie en controlemissies in het kader van de in artikel 1 vermelde doelstellingen; — in het geval van Cyprus, elke actie die bĳdraagt tot de verzoening tussen de beide gemeenschappen. Artikel 5 1. De financiering door de Gemeenschap is mogelĳk voor onder meer uitgaven voor investeringen, met uitzondering van de aankoop van gebouwen en voor vaste kosten (onder meer administratie-, onderhouds- en exploitatiekosten), met dien verstande dat projecten erop gericht moeten zĳn dat de begun- stigden de vaste kosten zelf op zich kunnen nemen. 2. Voor alle samenwerkingsmaatregelen geldt dat de in artikel 3 genoemde partners een financiële bĳdrage moeten leveren afhankelĳk van de mogelĳkheden van de betrokken partners en de aard van de maatregel. In specifieke gevallen kan, wanneer de partner een niet-gouvernementele organisatie of een in de Gemeenschap gevestigde organisatie is, een bĳdrage in natura worden geleverd. 3. Mogelĳkheden voor cofinanciering met andere kapitaalver- schaffers, met name de lidstaten, kunnen worden onderzocht. 4. De Commissie kan in overleg met de lidstaten alle noodza- kelĳke initiatieven nemen om zorg te dragen voor goede coör- dinatie met de andere betrokken kapitaalverschaffers. Artikel 6 betreffende de toekenning van pretoetredingshulp aan Cyprus of Malta. Artikel 7 1. De Commissie voert de communautaire steunverlening uit overeenkomstig het transparantiebeginsel en het Financieel Reglement van toepassing op de algemene begroting van de Europese Gemeenschappen, inzonderheid artikel 114. 2. De pretoetredingssteun bestrĳkt tevens de uitgaven met betrekking tot het toezicht, de controle en de evaluatie van de uitgevoerde maatregelen. 3. Bĳ de voorafgaande evaluatie van projecten en program- ma's wordt rekening gehouden met de volgende factoren: a) de doelmatigheid en uitvoerbaarheid van projecten en programma's; b) het milieu; c) de institutionele ontwikkeling die nodig is om de doelstel- lingen van de projecten en programma's te bereiken; d) de ervaring die is opgedaan bĳ gelĳksoortige projecten en programma's; culturele, sociale, en genderaspecten. 4. Op basis van een analyse per geval van het vermogen op het gebied van het beheer van de nationale en sectorale programma's/projecten alsmede van de financiële controlepro- cedures en de structuren in verband met de overheidsfinanciën, kan de Commissie besluiten af te wĳken van de eis inzake de in lid 3 genoemde procedure voor voorafgaande goedkeuring en een gedecentraliseerd beheer van de steun toe te vertrouwen aan de uitvoerende instanties van de kandidaat-lidstaten. Een dergelĳke afwĳking is afhankelĳk van: a) minimale evaluatiecriteria van de capaciteit van uitvoerende instanties van de kandidaat-lidstaten om de steun te beheren, alsmede de minimale voorwaarden die van toepas- sing zĳn op deze instanties welke zĳn vermeld in de bĳlage bĳ deze verordening; b) specifieke voorwaarden met name met betrekking tot het uitschrĳven van een aanbesteding, de schifting en evaluatie van offertes, het gunnen van opdrachten en de uitvoering van communautaire richtlĳnen op het gebied van overheids- opdrachten, die worden neergelegd in de financieringsover- eenkomsten met elk van de begunstigde landen. 5. De besluiten met betrekking tot de projecten en program- ma's waarvan de financiering uit hoofde van deze verordening meer dan 300 000 EUR per project en programma bedraagt, worden vastgesteld volgens de procedure van artikel 8, lid 2. De Commissie stelt het in artikel 8 bedoelde comité op beknopte wĳze op de hoogte van de financieringsbesluiten die zĳ wil nemen met betrekking tot de projecten en programma's dan waarmee 300 000 EUR. Deze informatie wordt uiterlĳk een week voordat het besluit wordt genomen meegedeeld. van minder gemoeid bedrag een is Wanneer een voor het blĳven toekennen van pretoetredings- hulp essentieel element ontbreekt, en met name wanneer de in de associatieovereenkomsten neergelegde verbintenissen niet worden nagekomen en/of wanneer onvoldoende vooruitgang wordt geboekt bĳ de naleving van de criteria van Kopenhagen, kan de Raad op voorstel van de Commissie met gekwalificeerde meerderheid van stemmen, passende maatregelen nemen 6. De Commissie is bevoegd om zonder advies van het in artikel 8 bedoelde comité haar goedkeuring te verlenen aan aanvullende schenkingen die nodig zĳn om uit hoofde van deze projecten en programma's voorzienbare of geregistreerde overschrĳdingen te dekken, wanneer de overschrĳding of het aanvullend bedrag niet meer bedraagt dan 20 % van de aanvan- kelĳk bĳ het financieringsbesluit vastgestelde schenking. 16. 3. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 68/5 7. Alle in het kader van deze verordening gesloten financie- ringsovereenkomsten of -contracten bepalen dat de Commissie en de Rekenkamer kunnen overgaan tot controles ter plaatse volgens de gebruikelĳke modaliteiten die door de Commissie zĳn vastgesteld in het kader van de geldende bepalingen, in het bĳzonder die van het Financieel Reglement dat van toepassing is op de algemene begroting van de Europese Unie. 8. Wanneer de acties gepaard gaan met financieringsovereen- komsten tussen de Gemeenschap enerzĳds en Cyprus en Malta anderzĳds, wordt daarin bepaald dat betalingen van belas- tingen, rechten en heffingen niet door de Gemeenschap worden gefinancierd. 9. De deelneming aan de aanbestedingen en contracten staat op gelĳke voorwaarden open voor alle natuurlĳke en rechtsper- sonen uit de lidstaten en Cyprus en Malta. 10. De leveringen zĳn van oorsprong uit de lidstaten of uit Cyprus en Malta. Artikel 8 1. De Commissie wordt bĳgestaan door het comité van artikel 9, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 3906/89 van de Raad (hierna „het comité” genoemd). 3. Het comité stelt zĳn reglement van orde vast. Artikel 9 Eenmaal per jaar wordt in het kader van een bĳeenkomst van het in artikel 8 bedoelde comité van gedachten gewisseld naar aanleiding van een uiteenzetting door de vertegenwoordiger van de Commissie van de algemene richtsnoeren voor acties die in het komende jaar moeten worden uitgevoerd. Artikel 10 De Commissie voert op gezette tĳden evaluaties uit van door de Gemeenschap gefinancierde acties om na te gaan of de doelstellingen die bĳ deze acties worden nagestreefd zĳn bereikt en om richtsnoeren op te stellen ter verbetering van de doelmatigheid van toekomstige acties. De Commissie dient bĳ het in artikel 8 bedoelde comité een samenvatting in van de evaluaties die dit comité eventueel kan onderzoeken. De evalua- tieverslagen worden op verzoek aan de lidstaten en aan het Europees Parlement toegezonden. Artikel 11 De Commissie legt jaarlĳks een volledige evaluatie van de door de Gemeenschap in het kader van deze verordening gefinan- cierde acties voor aan het Europees Parlement en aan de Raad, vergezeld van suggesties met betrekking tot de toekomst van deze verordening en, zo nodig, voorstellen voor wĳzigingen. 2. Wanneer naar dit artikel wordt verwezen, zĳn de artikelen 4 en 7 van Besluit 1999/468/EG van toepassing. Artikel 12 De in artikel 4 van Besluit 1999/468/EG bedoelde periode wordt vastgesteld op drie maanden. Deze verordening treedt in werking op de derde dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 13 maart 2000. Voor de Raad De Voorzitter J. PINA MOURA L 68/6 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 16. 3. 2000 BĲLAGE MINIMALE CRITERIA EN VOORWAARDEN VOOR GEDECENTRALISEERD BEHEER DOOR DE UITVOERENDE INSTANTIES VAN DE KANDIDAAT-LIDSTATEN (ARTIKEL 7) 1. Minimale evaluatiecriteria voor de capaciteit van uitvoerende instanties van de kandidaat-lidstaten om de steun te beheren Onderstaande criteria worden door de Commissie toegepast om te bepalen welke uitvoerende instanties in de kandidaat-lidstaten in staat zĳn tot gedecentraliseerd beheer van de toegekende steun: a) beschikken over een goed opgezet systeem voor fondsenbeheer, een volwaardig reglement van orde en duidelĳk afgebakende institutionele en persoonlĳke verantwoordelĳkheden; b) gescheiden bevoegdheden om belangenverstrengeling bĳ aanbestedingen en betalingen te vermĳden; c) voor de vastgestelde taken is voldoende personeel inzetbaar. Dit personeel moet beschikken over de vereiste kwalificaties en ervaring en voor de uitvoering van de communautaire programma's terdege zĳn opgeleid. 2. Minimale voorwaarden voor gedecentraliseerd beheer door uitvoerende instanties in de kandidaat-lidstaten Een uitvoerende instantie in een kandidaat-lidstaat kan met gedecentraliseerd beheer worden belast (door de Commissie wordt achteraf controle verricht) wanneer aan onderstaande voorwaarden is voldaan: a) de instantie moet aantonen dat zĳ beschikt over een doeltreffend systeem voor interne controle, waarbĳ tevens in onafhankelĳke audit is voorzien, alsmede over een doeltreffend systeem voor boekhoudkundige en financiële rapportage dat aan internationaal erkende normen voor financiële controle voldoet; b) een recente financiële en operationele audit moet aantonen dat communautaire steun en nationale steun van vergelĳkbare aard doeltreffend en met inachtneming van de daarvoor geldende termĳnen worden beheerd; c) de uitvoerende instantie moet aan een betrouwbare nationale financiële controle onderworpen zĳn; d) de voorschriften voor aanbestedingen moeten zĳn goedgekeurd door de Commissie, die daarmee erkent dat deze voorschriften voldoen aan de vereisten van titel IX van het Financieel Reglement van toepassing op de algemene begroting van de Europese Unie; e) de nationaal ordonnateur moet de volledige financiële aansprakelĳkheid voor het beheer van de middelen aanvaarden. Deze aanpak doet geen afbreuk aan het recht van de Commissie en de Rekenkamer om op de uitgaven controle uit te oefenen


title: PERGUNTA ESCRITA E-0748/00 apresentada por John McCartin (PPE-DE) à Comissão. Código de segurança contra incêndios aplicável aos aparelhos de televisão.

eurovoc_concepts:
European social policy
competence of the Member States
fire protection
television equipment

text: 28. 12. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 374 E/147 As Æguas residuais das grandes instala(cid:231)ıes industriais sªo objecto da Directiva 96/61/CE do Conselho, de 24 de Setembro de 1996, relativa (cid:224) preven(cid:231)ªo e ao controlo integrados da polui(cid:231)ªo (2). As instala(cid:231)ıes existentes beneficiam de um per(cid:237)odo de transi(cid:231)ªo atØ 2007 para darem cumprimento (cid:224) directiva. A descarga de subst(cid:226)ncias Ø contemplada pela Directiva 76/769/CEE do Conselho, de 27 de Julho de 1976, relativa (cid:224) aproxima(cid:231)ªo das disposi(cid:231)ıes legislativas, regulamentares e administrativas dos Estados-membros respeitantes (cid:224) limita(cid:231)ªo da coloca(cid:231)ªo no mercado e da utiliza(cid:231)ªo de algumas subst(cid:226)ncias e prepara(cid:231)ıes perigosas (3), bem como pelas suas directivas-filhas relativas a subst(cid:226)ncias como o mercœrio, o cÆdmio e outras. As fontes importantes de descarga de Æguas residuais ainda nªo abrangidas pela legisla(cid:231)ªo supramencio- nada serªo objecto da iminente directiva-quadro relativa (cid:224) Ægua (segunda leitura do Parlamento Europeu em Fevereiro de 2000; concilia(cid:231)ªo e adop(cid:231)ªo final previstas para o segundo ou o terceiro trimestres de 2000). O seu principal objectivo consiste em alargar a protec(cid:231)ªo a todas as Æguas, alcan(cid:231)ar ou manter um «bom estado» dentro de um prazo estabelecido, gerir as Æguas com base nas bacias hidrogrÆficas, abordar de forma combinada os critØrios de emissªo e os critØrios de qualidade e envolver mais estreitamente os cidadªos nos processos de planeamento e de tomada de decisıes. A Comissªo deu in(cid:237)cio, em 1999, a uma avalia(cid:231)ªo das medidas tomadas pelos Estados-membros com vista (cid:224) primeira fase de aplica(cid:231)ªo da Directiva 91/271/CEE (prazo: 31 de Dezembro de 1998), assim como a uma avalia(cid:231)ªo da designa(cid:231)ªo de zonas sens(cid:237)veis. Os resultados serªo conhecidos ainda no decurso deste ano. A Comissªo tomarÆ todas as medidas necessÆrias para aplicar a legisla(cid:231)ªo na eventualidade de incumprimento. No que respeita aos casos conhecidos (Bruxelas, Milªo), a Comissªo encetou jÆ processos por infrac(cid:231)ªo em 1999. Os prazos estabelecidos para as esta(cid:231)ıes de tratamento das Æguas residuais urbanas entrarem em funcionamento sªo 31 de Dezembro de 1998, 31 de Dezembro de 2000 e 31 de Dezembro de 2005, consoante o tamanho da aglomera(cid:231)ªo e as caracter(cid:237)sticas das Æguas receptoras. Para as grandes instala(cid:231)ıes industriais, o ano-limite Ø 2007. Os prazos aplicÆveis (cid:224)s fontes de polui(cid:231)ªo abordadas unicamente pela directiva-quadro relativa (cid:224) Ægua (subst(cid:226)ncias prioritÆrias) serªo decididos pelo Parlamento e pelo Conselho quando esta directiva for efectivamente adoptada. A Comunidade presta igualmente apoio financeiro significativo (cid:224) constru(cid:231)ªo de esta(cid:231)ıes de tratamento de Æguas residuais em pontos menos conhecidos, atravØs, por exemplo, do Fundo de Coesªo (mais de 3 800 milhıes de euros entre 1993 e 1999). Por outro lado, no contexto da assistŒncia financeira prØ-adesªo, as infra-estruturas de tratamento de Æguas residuais serªo uma das prioridades do instrumento estrutural de prØ-adesªo, criado pelo Regulamento (CE) no 1267/1999 do Conselho, de 21 de Junho de 1999 (4). (1) (2) (3) (4) JO L 135 de 30. 5. 1991. JO L 257 de 10. 10. 1996. JO L 262 de 27. 9. 1976 (Edi(cid:231)ªo Especial Portuguesa: cap. 13, fasc. 5, p. 208). JO L 161 de 26. 6. 1999. (2000/C 374 E/173) PERGUNTA ESCRITA E-0748/00 apresentada por John McCartin (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (13 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: C(cid:243)digo de seguran(cid:231)a contra incŒndios aplicÆvel aos aparelhos de televisªo Existem ind(cid:237)cios de que determinados aparelhos de televisªo comercializados na UE tŒm mais probabilida- des de se inflamarem em caso de incŒndio, reduzindo assim de forma drÆstica o tempo de fuga das pessoas. Este facto pode ter graves repercussıes em todos os lares europeus que possuam televisªo, e especialmente nos hospitais, onde os c(cid:243)digos de seguran(cid:231)a contra incŒndios nªo prevŒem a evacua(cid:231)ªo imediata dos doentes. A Comissªo dispıe de estat(cid:237)sticas relativas (cid:224) taxa de incŒndios na UE causados por aparelhos de televisªo ou em que estes estejam implicados? C 374 E/148 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 28. 12. 2000 Se de momento nªo existirem estat(cid:237)sticas relativas (cid:224) seguran(cid:231)a contra incŒndios dos aparelhos de televisªo, poderÆ a Comissªo assegurar que as corpora(cid:231)ıes de bombeiros registem o envolvimento dos mesmos nos incŒndios que forem chamados a extinguir? PoderÆ a Comissªo proceder a um registo dos modelos espec(cid:237)ficos de televisores implicados nos incŒndios, a fim de clarificar quais os tipos de aparelho que representam um risco de incŒndio para os lares europeus? Resposta dada por Erkki Liikanen em nome da Comissªo (18 de Abril de 2000) A Comissªo dÆ grande prioridade (cid:224)s questıes relacionadas com a seguran(cid:231)a contra incŒndios. AtØ (cid:224) data, a Comissªo nªo recebeu estat(cid:237)sticas relativas (cid:224) incidŒncia de incŒndios em que estejam implicados televisores. A seguran(cid:231)a dos televisores Ø regulamentada pela Directiva 73/23/CEE, relativa ao material elØctrico destinado a ser utilizado dentro de certos limites de tensªo (directiva «Baixa Tensªo») (1). Em resposta (cid:224) pergunta do Senhor Deputado, a Comissªo discutirÆ a questªo da seguran(cid:231)a contra incŒndios em que estejam implicados televisores com as entidades nacionais responsÆveis pela aplica(cid:231)ªo da referida directiva, na reuniªo de coopera(cid:231)ªo administrativa da directiva «Baixa Tensªo», marcada para 26 e 27 de Abril de 2000. A reuniªo permitirÆ igualmente que os Estados-membros troquem informa(cid:231)ıes sobre casos de incŒndio em que estejam implicados televisores. Note-se que compete aos Estados-membros estabelecer e aplicar pol(cid:237)ticas de protec(cid:231)ªo contra incŒndios, que poderªo incluir tambØm a recolha de dados estat(cid:237)sticos relativos aos incidentes. Se houver suspeita de que um produto abrangido pela directiva «Baixa Tensªo» apresenta um perigo potencial de incŒndio, a Comissªo coordenarÆ as ac(cid:231)ıes necessÆrias de aplica(cid:231)ªo da mesma directiva por parte das entidades nacionais competentes. Para mais informa(cid:231)ıes na matØria, convida-se o Senhor Deputado a consultar a resposta da Comissªo (cid:224) pergunta escrita P-0828/00, de Chris Davies (2). (1) (2) JO L 77 de 26. 3. 1973. JO C 330 E de 21. 11. 2000, p. 216. (2000/C 374 E/174) PERGUNTA ESCRITA E-0750/00 apresentada por John McCartin (PPE-DE) ao Conselho (15 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Legisla(cid:231)ªo neerlandesa sobre a interrup(cid:231)ªo voluntÆria da gravidez TerÆ o Conselho conhecimento das altera(cid:231)ıes propostas (cid:224) legisla(cid:231)ªo neerlandesa no sentido de permitir o aborto ap(cid:243)s as 24 semanas de gravidez por motivos de malforma(cid:231)ªo do feto? Considera o Conselho que tal lei seria contrÆria ao artigo 6o dos Tratados? Resposta (18 de Maio de 2000) A legisla(cid:231)ªo nacional sobre a interrup(cid:231)ªo voluntÆria da gravidez nªo estÆ abrangida pelo artigo 6o do Tratado da Uniªo Europeia, que se aplica unicamente a ac(cid:231)ıes empreendidas, ou a instrumentos legais e outros actos jur(cid:237)dicos aprovados ou pela Uniªo ou pelas Comunidades Europeias


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0765/00 υποβολή: Bart Staes (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Φορολογικές μεταρρυθμίσεις στη Μεσημβρινή Αφρική.

eurovoc_concepts:
Botswana
EU aid
Lesotho
Namibia
Swaziland
aid programme
tax reform

text: 13. 2. 2001 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 46 E/39 (2001/C 46 E/044) GRAPTH ERVTHSH E-0765/00 ypobolh·: Bart Staes (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (13 Marti·oy 2000) Ue·ma: Φορολογικε΄ς µεταρρυθµι΄σεις στη Μεσηµβρινη΄ Αφρικη΄ Απαντω΄ντας στη γραπτη΄ ερω΄τηση Ε-2382/99 (1), ο επι΄τροπος Poul Nielson δηλω΄νει ο΄τι «η Κοινο΄τητα ει΄ναι διατεθειµε΄νη να βοηθη΄σει τη Μποτσουα΄να, τη Ναµι΄µπια, το Λεσο΄το και τη Σουαζιλα΄νδη, ω΄στε να υλοποιη΄σουν τις φορολογικε΄ς µεταρρυθµι΄σεις που απαιτου΄νται για τη διαφοροποι΄ηση των πο΄ρων τους». Κατα΄υτο΄ν τον τρο΄πο θα µπορε΄σουν οι χω΄ρες αυτε΄ς να ωφεληθου΄ν απο΄ τις οικονοµικε΄ς συνε΄πειες της Συµφωνι΄ας Ελευθε΄ρου Εµπορι΄ου µεταξυ΄ της Κοινο΄τητας και της Νο΄τιας Αφρικη΄ς. Ποια΄ συγκεκριµε΄να µε΄τρα προτι΄θεται να λα΄βει η Επιτροπη΄ προκειµε΄νου να βοηθη΄σει α) τη Μποτσουα΄να, β) 1. το Λεσο΄το, γ) τη Ναµι΄µπια και δ) τη Σουαζιλα΄νδη στο να επιτυ΄χουν τη µεταρρυ΄θµιση του φορολογικου΄ τους συστη΄µατος; Με ποιο΄ν τρο΄πο προτι΄θεται η Επιτροπη΄ να εφαρµο΄σει τα ως α΄νω µε΄τρα α) στη Μποτσουα΄να, β) στο Λεσο΄το, 2. γ) στη Ναµι΄µπια και δ) στη Σουαζιλα΄νδη; Πο΄τε σκοπευ΄ει η Επιτροπη΄ να αρχι΄σει την εφαρµογη΄ των εν λο΄γω µε΄τρων α) στη Μποτσουα΄να, β) στο 3. Λεσο΄το, γ) στη Ναµι΄µπια και δ) στη Σουαζιλα΄νδη και πο΄τε προβλε΄πεται να περατωθει΄ η ως α΄νω µεταρρυ΄θµιση των φορολογικω΄ν συστηµα΄των τους; (1) ΕΕ C 280E της 3. 10. 2000, σελ. 36. Apa·nthsh toy k. Nielson Ej ono·matow thw Epitroph·w (13 Aprili·oy 2000) Η Επιτροπη΄ θα επιθυµου΄σε να διαβεβαιω΄σει το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου ο΄τι η Κοινο΄τητα ει΄ναι ε΄τοιµη να συνδρα΄µει τη Μποτσουα΄να, το Λεσο΄το, τη Ναµι΄µπια και τη Σουαζιλα΄νδη (BLNS) στην εφαρµογη΄ της φορολογικη΄ς τους µεταρρυ΄θµισης συ΄µφωνα µε τα χρονοδιαγρα΄µµατα και τις προτεραιο΄τητες που ε΄χουν καθορι΄σει τα ι΄δια αυτα΄ κρα΄τη. Υπενθυµι΄ζεται ο΄τι δεν προβλε΄πεται, πριν απο΄ το 2006, καµι΄α φορολογικη΄ η΄ χρηµατοοικονοµικη΄ επι΄πτωση στις οικονοµι΄ες των χωρω΄ν BLNS ως αποτε΄λεσµα της εφαρµογη΄ς της συµφωνι΄ας για το εµπο΄ριο και τη συνεργασι΄α για την ανα΄πτυξη(ΣΕΣΑ). Οι περισσο΄τερες απο΄ τις δασµολογικε΄ς µειω΄σεις για τη Νο΄τιο Αφρικη΄ θα αρχι΄σουν να ισχυ΄ουν 6 χρο΄νια µετα΄ την ε΄ναρξη ισχυ΄ος της συµφωνι΄ας, και οι περισσο΄τερες περικοπε΄ς δασµω΄ν θα επε΄λθουν προς το τε΄λος της µεταβατικη΄ς περιο΄δου των δω΄δεκα ετω΄ν. Η φορολογικη΄ µεταρρυ΄θµιση των χωρω΄ν ΒLNS δεν πρε΄πει να εξετα΄ζεται µο΄νο στο πλαι΄σιο των ενδεχο΄µενων χρηµατοοικονοµικω΄ν επιπτω΄σεων της συµφωνι΄ας ΣΕΣΑ, αλλα΄ πρε΄πει επι΄σης να λαµβα΄νονται υπο΄ψη οι πιθανε΄ς συνε΄πειες των συνεχιζο΄µενων διαπραγµατευ΄σεων για τη µεταρρυ΄θµιση της τελωνειακη΄ς ε΄νωσης της Νοτι΄ου Αφρικη΄ς καθω΄ς και των εµπορικω΄ν διαπραγµατευ΄σεων για τη δηµιουργι΄α µιας ζω΄νης ελευ΄θερων συναλλαγω΄ν µεταξυ΄ των κρατω΄ν µελω΄ν της Κοινο΄τητας για την ανα΄πτυξη της Μεσηµβρινη΄ς Αφρικη΄ς (SADC). Η Επιτροπη΄ προετοιµα΄ζει ε΄να προ΄γραµµα στη΄ριξης σε στενη΄ συνεργασι΄α µε τις χω΄ρες BLNS. Το πρω΄το στα΄διο θα συνι΄σταται σε ανα΄λυση θεµα΄των προσαρµογη΄ς που προκυ΄πτουν απο΄ την ελευθε΄ρωση του εµπορι΄ου και την προετοιµασι΄α δραστηριοτη΄των ω΄στε να γι΄νει πλη΄ρης εκµετα΄λλευση των νε΄ων ευκαιριω΄ν σε συνδυασµο΄ µε την αναγκαι΄α διαδικασι΄α προσαρµογη΄ς. Το κο΄στος του σταδι΄ου αυτου΄ εκτιµα΄ται σε 6 εκατ. ευρω΄ και προβλε΄πεται να εφαρµοστει΄ για δια΄στηµα τριω΄ν ετω΄ν, απο΄ τον Ιανουα΄ριο του 2001 ε΄ως το ∆εκε΄µβριο του 2003. Ένα δευ΄τερο στα΄διο συνι΄σταται σε παροχη΄ δε΄σµης για τη συνδροµη΄ του ιδιωτικου΄ τοµε΄α ω΄στε να προωθη΄σει αυτο΄ς την ανταγωνιστικο΄τητα΄ του µε΄σω της καθιε΄ρωσης νε΄ων τεχνικω΄ν, βελτιωµε΄νης διαχει΄ρισης και εργασιακω΄ν πρακτικω΄ν και επανεκπαι΄δευσης του εργατικου΄ δυναµικου΄, καθω΄ς και για το σχεδιασµο΄, ο΄που κρι΄νεται σκο΄πιµο, µεταβατικω΄ν προγραµµα΄των στη΄ριξης του πρου¤πολογισµου΄ εντο΄ς του πλαισι΄ου συνεκτικω΄ν µακροοικονοµικω΄ν προγραµµα΄των. Ένα τρι΄το στα΄διο θα µπορου΄σε να επικεντρωθει΄ στην υλοποι΄ηση των προγραµµα΄των αυτω΄ν


title: Regionsudvalgets udtalelse om "Problemer for EU's øområder og perspektiver i lyset af udvidelsen"

eurovoc_concepts:
economic and social cohesion
peripheral region
regional disparity
regional policy
structural policy

text: C 192/42 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 8. 2002 k) Regionsudvalget anmoder Europa-Kommissionen om i løbet af to år at udsende en hvidbog om »tværeuropæisk samarbejde«, hvori de henstillinger, som fremsættes i denne udtalelse og i undersøgelsen, udbygges nærmere og konkretiseres i en sammenhængende politik. Hvidbogen kunne f. eks. udarbejdes af en arbejdsgruppe under Euro- pa-Kommissionen bestående af repræsentanter for de berørte generaldirektorater og repræsentanter for med- lemsstaterne, Regionsudvalget og de repræsentative euro- pæiske sammenslutninger af decentrale myndigheder. 27. Regionsudvalget anmoder Ministerrådet, Europa-Kom- missionen og Europa-Parlamentet om i den videre udformning af politikken for tværeuropæisk samarbejde at tage hensyn til de henstillinger, som fremsættes i denne udtalelse. Bruxelles, den 13. marts 2002. Albert BORE Formand for Regionsudvalget Regionsudvalgets udtalelse om »Problemer for EU’s øområder og perspektiver i lyset af udvidelsen« (2002/C 192/10) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til præsidiets beslutning af 12. juni 2001 om i henhold til artikel 265, stk. 5, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab at afgive en udtalelse om »Problemer for EU’s øområder og perspektiver i lyset af udvidelsen« og om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 1 »Regionalpolitik, Strukturfondene, Økonomisk og Social Samhørighed, Grænseoverskridende og Interre- gionalt Samarbejde«, under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse »Problemer for EU’s øområder og perspektiver i lyset af udvidelsen« (CdR 301/2001 rev. ), som blev vedtaget af Underudvalg 1 den 18. januar 2002 med Christos Paleologos, Borgmester i Livadia (EL/PSE), som ordfører, under henvisning til artikel 158 i Amsterdam-traktaten i kombination med artikel 154 samt erklæring nr. 30 knyttet til traktaten, under henvisning til konklusionerne af Det europæiske Råds møde i Nice i december 2000 (KOM(30) og erklæringen), under henvisning til Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv, under henvisning til Kommissionens anden rapport om økonomisk og social samhørighed, januar 2001, under henvisning til anden betænkning om ø-områdernes problemer i EU udarbejdet af Europa- Parlamentets udvalg om Regionalpolitik, marts 1998, under henvisning til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af juli 2000 om »Retningslinjer for integrerede aktioner for øområder i Den Europæiske Union i henhold til Amsterdam-traktatens artikel 158«, 12. 8. 2002 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 192/43 under henvisning til erklæringen fra konferencen i Cagliari i februar 2001 om »EU’s øområder efter Nice- traktaten«, hvori bl. a. Europa-Parlamentets og Regionsudvalgets ø-grupper deltog, under henvisning til resultaterne af konferencen afholdt af CPMR’s kommission for øområder i juli 2001 på Korsika, under henvisning til Rådets forordning (EU) nr. 1447/2001 artikel 1, stk. 2 (1), under henvisning til Den Europæiske Unions erklæring i forbindelse med proceduren for vedtagelse af Rådets forordning (EU) nr. 1447/2001, art. 1, stk. 2 (1) — på den 43. plenarforsamling den 13. -14. marts 2002 (mødet den 13. marts) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse. 1. Regionsudvalget mener, at man i EU-traktaten bør indbefatte begrebet balance og harmonisk udvikling af hele det europæiske område og henvise til de områder, som slås med permanente strukturproblemer. Regionsudvalget foreslår mere konkret en omformulering af Amsterdam-traktatens arti- kel 158 med henblik på at medtage følgende: a) b) c) synsvinklen med »geografisk samhørighed« som supple- ment til udformningen og konkretiseringen af politikker- ne for økonomisk og social samhørighed, eksplicit henvisning til de problemer, som hidrører fra permanente strukturproblemer, f. eks. ø-status, geografisk afsidesliggende og tyndt befolket, bekræftelse af de specifikke foranstaltninger, der skal træffes proportionalt med, hvor intense og hvor akkumu- lerede problemer der er tale om i hvert enkelt område. rapportens forslag og begrænsede omtale heraf skaber behov for en mere aktiv indsats og lancering af initiativer, således at dette klart og tydeligt medtages i den kommende 3. rapport fra Kommissionen. 4. Regionsudvalget beder om, at der tages hensyn til den særlige ø-dimension i forbindelse med udformningen af retningslinjer og forordninger i EU og i forbindelse med implementeringen af EU-politikker som f. eks. liberaliseringen af energimarkederne, særbeskatningen af brændstof til lufttran- sport, reformen af de transeuropæiske transport-, energi- og telenet (TEN), implementeringen af en ny fælles fiskeripolitik, landbrugspolitikken osv. Med dette sigte for øje foreslår Regionsudvalget følgende: Regionsudvalget understreger, at ø-dimensionen for at 2. lette medtænkningen af øområdernes særlige forhold i EU’s politikker bør anerkendes klart i EU’s statistiske nomenkla- tur (2), og det foreslår derfor, at der tages hensyn til Regionsud- valgets forslag om en særlig ø-nomenklatur uafhængig af befolkningsmæssige kriterier. a) Kriteriet om ø-status og udligning for fysiske ulemper bør inkluderes i kriterierne for at komme i betragtning under programmer, som støttes af forskellige EU-midler, det være sig programmer eller politikker, således at der udlignes for den større per capita-udgift i forbindelse med anlæg og drift af de grundlæggende infrastrukturer og tjenester. 3. Regionsudvalget vurderer på trods af de positive henvis- ninger i den 2. samhørighedsrapport til øområders særlige problemer samt behovet for at træffe specielle foranstaltninger tilpasset øernes særlige forhold, at fraværet af dette emne i (1) L 198 af 21. juli 2001. (2) I Kommissionens meddelelse — »Første situationsrapport om økonomisk og social samhørighed«, KOM(2002) 46 endelig, defineres øområder som et område med et areal på mindst 1 km2 med en statistisk signifikant fastboende befolkning (mindst 50 indbyggere), ikke er forbundet til kontinentet med permanente strukturer, er adskilt fra det europæiske kontinent af en strækning på mindst 1 km, og ikke omfatter en medlemsstats hovedstad. b) Der bør vedtages særlige foranstaltninger vedrørende statsstøtte samt økonomiske og skattemæssige incitamen- ter med henblik på beskyttelse af øerne, fremme af den endogene udvikling samt beskæftigelsen. Det er vigtigt at sikre, at forbrugerne betaler de samme priser og opnår samme produktkvalitet i forbindelse med grundlæggende varer som på landenes fastlandsområder. Lavere moms i følsomme sektorer, lavere beskatning af indkomster fra salg af lokale produkter og andre lokale aktiviteter, skatteundtagelse i en første periode med investeringer i følsomme sektorer (f. eks. alternative energikilder, udbyg- ning af kommunikation osv. ), støtte til virksomheder på øerne med henblik på disses fremme, også uden for det lokale marked, incitamenter til fremme af beskæftigelsen og en række lignende foranstaltninger kunne undersøges og anvendes i forbindelse med og i forhold til de behov C 192/44 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 12. 8. 2002 og den situation, der hersker på de forskellige europæiske øer. Der bør sikres tilstrækkelig regularitet, kapacitet og en rimelig pris hele året igennem for transporten til og fra øerne. Det er i hvert enkelt tilfælde vigtigt at sikre, at de forskellige foranstaltninger, der iværksættes, vil gavne hele befolkningen og ikke kun virksomheder, der befinder sig uden for øerne. ikke blot er knyttet til BNP men også kriterier vedrørende fysisk planlægning, geografiske og sociale forhold. Disse faktorer er bl. a. : perifer beliggenhed, lav befolkningstæthed, strenge vinterforhold. Inden for rammerne af den fremtidige revision af strukturfondspolitikken foreslår Regionsudvalget følgende: c) Der bør forudses en procedure, som kræver 1) undersø- gelse af lovgivningsmæssige reformer, som skal gælde for afgørende sektorer for øerne som f. eks. hjemmemarkedet, energi, miljø, transport, for at fastlægge, i hvor vidt omfang disse påvirker øernes situation negativt og 2) muligheden for at indføre undta- gelser efter særlige ordninger. landbrug osv. fiskeri, d) Man bør undersøge og implementere nye metoder for organisation og ydelse af almennyttige tjenester på højt niveau på øerne (f. eks. kommunikation, transport, energi, sundhed og undervisning, kultur (således at de liberalise- res og ikke fungerer til ugunst for øområderne på grund af den lave efterspørgsel, og Kommissionen bør vedtage passende foranstaltninger for at modvirke ekstra omkost- ninger til disse tjenester. e) Forpligtelsen til offentlig tjeneste bør udvides til også at omfatte transport til og fra øområder via et andet land. f) Kommissionen bør oprette en tværtjenstlig gruppe, såle- des at der skabes bedre samordning mellem de forskellige direktorater og de øvrige europæiske institutioner i forbindelse med implementeringen af integrerede politik- ker vedrørende juridisk forvaltning, finansieringer, incita- menter osv. Denne gruppe skal hver gang samarbejde såvel med den berørte medlemsstat som med de relevante regionale og lokale myndigheder på øerne. Arbejdet i Kommissionens generaldirektorater bør koordineres på en sådan måde, at der tages særligt hensyn til problemer af geografisk karakter (øområder, bjergområder, lav be- folkningstæthed, perifer beliggenhed etc. ) under gennem- førelsen af EU’s forskellige politikker. 5. Regionsudvalget mener, at for at de problemer, der følger med ø-status, kan tackles og udlignes, er det nødvendigt at se på særlige reformer i relation til implementeringen af strukturpolitikkerne, som skal tage hensyn til kriterier, som a) Øområder bør de facto falde ind under mål nr. 1 på baggrund af traktatens artikel 158 og erklæring nr. 30 vedføjet slutakten fra Amsterdam, der anerkender, at der skal tages hensyn til de ulemper, øområderne lider under på grund af deres status som øsamfund, og træffes tilsvarende særlige foranstaltninger til gavn for disse områder. Der bør kalkuleres med støttebeløb, som gra- dueres efter BNP i forhold til de ekstraudgifter, der følger med de strukturelle begrænsninger, og i relation til de faktorer, som forværrer og akkumulerer følgerne af øernes fjerne beliggenhed (f. eks. en ø med bjerge, tyndt befolket eller afsides beliggende ø i et øområde med meget spredte øer). b) Under udformningen af EU-initiativerne ville det være hensigtsmæssigt inden for rammerne af Interreg at forud- se et særligt program for øerne. Det er nødvendigt at give prioritet til øerne i forbindelse med tværregionalt og grænseoverskridende samarbejde og parallelt hermed at støtte samarbejdet på tværs af øerne via støtte af alle de eksisterende net og strukturer, som fremmer båndene mellem øerne. 6. Regionsudvalget tilslutter sig synspunktet om at udforme integrerede aktionsplaner for udvikling af øområder i samar- bejde med de lokale myndigheder og EU-partnerne. I den forbindelse retter Regionsudvalget følgende anmodninger til Kommissionen: a) b) Kommissionen bør hvert tredje år udarbejde og offentlig- gøre en rapport om øområdernes situation med kompara- tive data over deres konkurrenceevne, følgerne og resulta- terne af implementeringen af de forskellige EU-politikker, og der bør være en angivelse af, hvilke interventionsområ- der, der er tale om med henblik på at fjerne eller udligne øernes ulemper. Kommissionen bør fremme samarbejdet mellem en tvær- tjenstlig gruppe, der beskæftiger sig med øområder, under Kommissionen og de tilsvarende grupper i Europa- Parlamentet, Regionsudvalget, Det Økonomiske og Socia- le Udvalg samt med nettene og alle aktører så som CPMR, IMEDOC og ISLENET, der arbejder for øernes interesser, således at der udformes et integreret aktionsprogram for øerne. 12. 8. 2002 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 192/45 c) EU’s Funktionelle og Fysiske Udviklingsplan bør inkorpo- reres i en udviklingsstrategi for øområderne, og derefter bør Kommissionen udforme handlingsprogrammet og en konkret tidsplan for implementeringen af de integrerede foranstaltninger for øområderne, som tager hensyn til øernes særlige behov. Regionsudvalget understreger, at iværksættelsen af særli- 7. ge foranstaltninger, som skal udgøre en særlig støtteordning for øerne ikke kun er nødvendig, men også hastende i lyset af EU’s udvikling, så øområderne ikke risikerer at blive yderligere isoleret eller marginaliseret. Regionsudvalget beder Kommis- sionen og Det europæiske Råd om at give prioritet til en indsats over for øerne. Regionsudvalget forpligter til at samarbejde på alle mulige måder for at nå dette mål og er rede til at bidrage til fremtidige aktioner med henblik på at bakke kravene op for at nå målet om balance og bæredygtig udvikling af EU’s øområder. Bruxelles, den 13. marts 2002. Albert BORE Formand for Regionsudvalget Regionsudvalgets udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Styrkelse af den lokale dimension i den europæiske beskæftigelsesstrategi« (2002/C 192/11) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Styrkelse af den lokale dimension i den europæiske beskæftigelsesstrategi« (KOM(2001) 629 endelig), under henvisning til Kommissionens beslutning af 6. november 2001 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse herom, under henvisning til formandens beslutning af 20. november 2001 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 6 »Beskæftigelse, Økonomisk Politik, Det Indre Marked, Industri, SMV«, under henvisning til sin udtalelse om Kommissionens meddelelse om »Fra retningslinjer til handling: De nationale handlingsplaner for beskæftigelse« og Kommissionens meddelelse om »Forslag til retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik i 1999«, som blev vedtaget den 19. november 1998 (CdR 279/98 fin) (1), under henvisning til sin resolution om »Den Europæiske Beskæftigelsespagt«, som blev vedtaget den 2. juni 1999 (CdR 156/1999 fin) (2), under henvisning til sin udtalelse om »Forslag til retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik i 2000«, som blev vedtaget den 18. november 1999 (CdR 360/1999 fin) (3), (1) EFT C 51 af 22. 2. 1999, s. 59. (2) EFT C 293 af 13. 10. 1999, s. 70. (3) EFT C 57 af 29. 2. 2000, s. 17


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0764/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission. Bericht des Europäischen Runden Tisches von Unternehmen über die gesetzliche Rente.

text: 21. 11. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 330 E/213 Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (14. M(cid:228)rz 2000) Die Frau Abgeordnete wird auf die Antwort der Kommission auf ihre schriftliche Anfrage E-0243/00 (1) verwiesen. (1) Siehe Seite 108. (2000/C 330 E/248) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0764/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission (13. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Bericht des Europ(cid:228)ischen Runden Tisches von Unternehmen (cid:252)ber die gesetzliche Rente Eine Arbeitsgruppe des Europ(cid:228)ischen Runden Tisches von Unternehmen unter Vorsitz von Carlo De Benedetti hat k(cid:252)rzlich ihre Schlu(cid:223)folgerungen (cid:252)ber die Finanzierung der gesetzlichen Renten in der Europ(cid:228)ischen Union dem Pr(cid:228)sidenten der Kommission, Romano Prodi, (cid:252)bergeben. Nach Auffassung der Mitglieder der Arbeitsgruppe ist die gesetzliche Rente ein Hemmschuh f(cid:252)r das Wirtschaftswachstum in Europa. Sie bef(cid:252)rworten ein System der privaten Altersversorgung als Alternative. Kann die Kommission die folgenden Fragen beantworten: 1. Wer sind die Verfasser des Berichts des Europ(cid:228)ischen Runden Tisches von Unternehmen (cid:252)ber die Finanzierung der gesetzlichen Rente in den 15 Mitgliedstaaten der Europ(cid:228)ischen Union? 2. Wer sind die Mitglieder des Europ(cid:228)ischen Runden Tisches von Unternehmen? 3. Welches sind die Schlu(cid:223)folgerungen des Berichts des Europ(cid:228)ischen Runden Tisches von Unternehmen betreffend die Finanzierung der gesetzlichen Rente in den 15 Mitgliedstaaten der Europ(cid:228)ischen Union (bitte w(cid:246)rtliches Zitat)? 4. Stimmt die Kommission den Schlu(cid:223)folgerungen des Berichts des Europ(cid:228)ischen Runden Tisches von Unternehmen betreffend die Finanzierung der gesetzlichen Rente in den 15 Mitgliedstaaten der Europ(cid:228)ischen Union zu? a) Wenn ja, ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) die bestehende gesetzliche Rente in den 15 EU- Mitgliedstaaten langfristig ganz oder teilweise durch eine private Altersversorgung ersetzt werden mu(cid:223)? b) Wenn nein, bef(cid:252)rwortet die Kommission die Beibehaltung der gesetzlichen Rente, wie sie derzeit in den 15 EU-Mitgliedstaaten besteht? Antwort von Frau Diamantopoulou Im Namen der Kommission (17. April 2000) 1. und 2. Die Kommission zeichnet nicht f(cid:252)r den vom Herrn Abgeordneten erw(cid:228)hnten Bericht verant- wortlich. Antworten sollten daher direkt vom Europ(cid:228)ischen Runden Tisch von Unternehmen eingeholt werden. 3. Der Bericht erscheint auf der Website des Europ(cid:228)ischen Runden Tisches (www. ert. be). F(cid:252)r Gestaltung und Struktur der Rentensysteme sind ausschlie(cid:223)lich die Mitgliedstaaten verantwortlich. 4. Die Position der Kommission (cid:252)ber die Gestaltung von Rentensystemen und Rentenreformen ist in ihrer Mitteilung (cid:132)Ein Europa f(cid:252)r alle Altersgruppen(cid:147) vom 21. Mai 1999 (1) festgelegt. Hierbei wird betont, da(cid:223) der Gefahr der (cid:220)beralterung f(cid:252)r die Nachhaltigkeit der Rentensysteme am wirksamsten begegnet werden kann, indem der Trend zum vorzeitigen Ruhestand umgekehrt und die Besch(cid:228)ftigungsrate f(cid:252)r alle Personen im arbeitsf(cid:228)higen Alter angehoben wird. Mit den entscheidenden ˜nderungen sollen die Arbeitnehmer in die Lage versetzt und motiviert werden, l(cid:228)nger zu arbeiten und sich f(cid:252)r ein sp(cid:228)teres und flexibleres Ausscheiden aus dem Arbeitsmarkt zu entscheiden, da sich dadurch die Rentenkosten verringern, zus(cid:228)tz- liche Einkommen geschaffen und gr(cid:246)(cid:223)ere Produktivit(cid:228)tsanreize gegeben werden. Wichtiger als die Frage, ob sie vorfinanziert oder durch ein Umlageverfahren finanziert werden, ist, da(cid:223) die Rentensysteme arbeitnehmerfreundlich sind. C 330 E/214 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 21. 11. 2000 M(cid:246)glicherweise werden finanzielle Vorkehrungen f(cid:252)r das Alter immer wichtiger, doch machen Renten- systeme auf der Basis von Umlageverfahren voraussichtlich weiter den L(cid:246)wenanteil des Gesamteinkom- mens von Rentnern in den meisten Mitgliedstaaten aus. Ferner ist nicht davon auszugehen, da(cid:223) bei- tragsfinanzierte Rentensysteme vom demographischen Wandel unber(cid:252)hrt bleiben, obwohl die Einfl(cid:252)sse dieses Wandels auf Verm(cid:246)genswerte und Eink(cid:252)nfte schwerer zu prognostizieren sind als der Einflu(cid:223) auf das finanzielle Gleichgewicht der Umlageverfahren. Hiernach ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) auf Gemeinschaftsebene Ma(cid:223)nahmen zur Verbesserung beitragsfinanzierter Rentensysteme getroffen werden k(cid:246)nnen. Mehrere konkrete Vorschl(cid:228)ge sind in der Mitteilung (cid:132)Zu einem Binnenmarkt f(cid:252)r die zus(cid:228)tzliche Altersversorgung (cid:129) Ergebnisse der Konsultation zum Gr(cid:252)nbuch Zus(cid:228)tzliche Altersversorgung im Europ(cid:228)ischen Binnenmarkt(cid:147) (2) vom 11. Mai 1999 enthalten, einschlie(cid:223)lich Liberalisierung der Investitions- und Managementvorschriften zur besseren Nut- zung der gemeinschaftsweiten Kapitalm(cid:228)rkte, M(cid:246)glichkeit der grenz(cid:252)berschreitenden Verwaltung von Rentenpl(cid:228)nen und (cid:220)bertragbarkeit von Zusatzrentenanspr(cid:252)chen. Als ersten Schritt plant die Kommission, Mitte 2000 einen Vorschlag f(cid:252)r eine Richtlinie (cid:252)ber Rentenfonds zu verabschieden. Mit diesem Vorschlag werden strenge Aufsichtsstandards festgelegt, um die Anspr(cid:252)che k(cid:252)nftiger Rentner zu sch(cid:252)tzen; ferner enthalten sie Investitionsvorschriften, so da(cid:223) die Rentenfonds die Ertr(cid:228)ge und die Sicherheit der Investi- tionen optimieren k(cid:246)nnen. Au(cid:223)erdem sollen die nationalen Aufsichtssysteme gegenseitig anerkannt werden, um eine grenz(cid:252)berschreitende Mitgliedschaft zu erleichtern. In ihrer Mitteilung (cid:132)Eine konzertierte Strategie zur Modernisierung des Sozialschutzes(cid:147) (3) vom 14. Juli 1999 betont die Kommission, da(cid:223) es notwendig sei, (cid:132)die Renten sicher und die Rentensysteme nachhaltig zu machen(cid:147). Dies hat auch der Rat am 17. Dezember 1999 gebilligt, als er die Einsetzung einer Gruppe hoher Beamter forderte, die die in der Mitteilung vorgeschlagenen Ma(cid:223)nahmen umsetzen soll. Die Gruppe wurde jetzt ad interim eingesetzt, wobei sie sich f(cid:252)r die Rentenfrage als eines der ersten Schwerpunkte entschieden hat. Die Kommission hat einen Vorschlag f(cid:252)r eine Entschlie(cid:223)ung des Rates zur formellen Einsetzung der Gruppe verabschiedet (4). Der Europ(cid:228)ische Sondergipfel in Lissabon vom 23. -24. M(cid:228)rz 2000 hat der Gruppe die Aufgabe (cid:252)bertragen, die langfristige Erhaltung der Rentensysteme zu unter- suchen. (1) KOM(1999) 221 endg. (2) KOM(1999) 134 endg. (3) KOM(1999) 347 endg. (4) KOM(2000) 134 endg. (2000/C 330 E/249) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0795/00 von Stephen Hughes (PSE) an die Kommission (16. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Lucent Technologies Mitte 1999 wurde Angela Elliot Mathis, britische Staatsb(cid:252)rgerin und in leitender Position t(cid:228)tiges Vor- standsmitglied von Lucent Technologies in Belgien, ohne Warnung und ohne Begr(cid:252)ndung entlassen. Sie war erst 13 Monate zuvor durch Vermittlung eines (cid:132)Headhunters(cid:147) aufgrund ihrer hervorragenden Erfolge im Bereich der Informationstechnologie in das Unternehmen rekrutiert worden, und ihre Leistung f(cid:252)r das Unternehmen bietet keine Erkl(cid:228)rung f(cid:252)r ihre Entlassung. Nach belgischem Recht geno(cid:223) sie unter diesen Umst(cid:228)nden keinen Schutz und konnte keine Rechte gegen ihre Entlassung geltend machen. Teilt die Kommission die Auffassung, da(cid:223) die M(cid:246)glichkeit, sich innerhalb der EU frei zu bewegen und seinen Arbeitsort frei zu w(cid:228)hlen, immer seltener in Anspruch genommen werden wird, wenn nicht im gesamten Unionsgebiet soziale Mindestgarantien, etwa in bezug auf Einzelentlassungen, erlassen werden? Antwort von Frau Diamantopoulou im Namen der Kommission (11. April 2000) Zur Frage des Schutzes vor Einzelentlassungen im Zusammenhang mit der Freiz(cid:252)gigkeit von Arbeit- nehmern sieht Artikel 7 der Verordnung (EWG) Nr. 1612/68 des Rates vom 15. Oktober 1968 (cid:252)ber die


title: WRITTEN QUESTION E-0645/00 by Michl Ebner (PPE-DE) to the Council. Statement by the Portuguese Presidency.

eurovoc_concepts:
Austria
EU Council Presidency
Portugal
bilateral relations
extreme right

text: 18. 4. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 113 E/1 I (Information) EUROPEAN PARLIAMENT WRITTEN QUESTIONS WITH ANSWER (2001/C 113 E/001) WRITTEN QUESTION E-0645/00 by Michl Ebner (PPE-DE) to the Council (13 March 2000) Subject: Statement by the Portuguese Presidency On 31 January 2000 the Portuguese Presidency published a statement on behalf of 14 EU Member States (all except Austria), in which it says that (1) no official bilateral contacts at political level with any Austrian Government involving the FP(cid:214) are to be encouraged or accepted, (2) Austrian candidates for posts in international organisations are not to be supported, and (3) the Austrian ambassadors to the EU capitals are to be received only at technical level. Portugal(cid:146)s Prime Minister and Foreign Minister have also given the Austrian authorities to understand that it will not be (cid:145)business as usual(cid:146) in bilateral relations with any government involving the FP(cid:214) in the future. In this context I wish to ask: 1. whether the statement by the Portuguese Presidency of the Council reflects a substantial change of paradigm in relations among the Member States, which will be characterised in the future not by a spirit of cooperation among the 15 Member States, but by the opposition of 14 Member States to one; 2. whether so (cid:145)disproportionate(cid:146) a reaction, a reaction that appears exaggerated, is justified in the case of a Member State which can without any doubt be described as a liberal-minded country and a stable democracy in which human rights and fundamental freedoms are guaranteed by its constitution and protected by an independent judiciary; 3. whether the Presidency(cid:146)s statement should not be dismissed if only because it was issued without any prior dialogue with the Federal Austrian Government and is therefore, in fact, highly inconsistent with the European spirit of dialogue; whether the statement should not be withdrawn on the grounds that the partners in the coalition 4. have pledged to uphold the EU(cid:146)s fundamental values without exception. (2001/C 113 E/002) WRITTEN QUESTION E-0646/00 by Michl Ebner (PPE-DE) to the Council (13 March 2000) Subject: Belgium(cid:146)s and France(cid:146)s behaviour towards Austria Belgium and France are demonstratively distancing themselves from Austria at international level. Diplomats from Belgium and France boycotted the speech given by the new Austrian Foreign Minister, Benita Ferrero-Waldner, to the Organisation for Security and Cooperation in Europe (OSCE) in Vienna on