title: Nariadenie Komisie (ES) č. 548/2000 zo 14. marca 2000, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 94/92 o podrobných pravidlách na vykonávanie opatrení pre dovoz z tretích krajín ustanovených v nariadení (EHS) č. 2092/91

eurovoc_concepts:
Czechia
agricultural product
foodstuff
free movement of goods
human nutrition
import

text: 15/zv. 5 SK Úradný vestník Európskej únie 69 32000R0548 L 67/12 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 15. 3. 2000 NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 548/2000 zo 14. marca 2000, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 94/92 o podrobných pravidlách na vykonávanie opatrení pre dovoz z tretích krajín ustanovených v nariadení (EHS) č. 2092/91 KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 2092/91 z 24. júna 1991 o ekologickej výrobe poľnohospodárskych výrobkov a prísluš- ných označeniach poľnohospodárskych výrobkov a potravín (1), naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 331/2000 (2), najmä na článok 11 ods. 1, keďže: (1) (2) (3) (4) Článok 11 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 2092/91 stanovuje, že s výrobkami dovezenými z tretích krajín sa môže obcho- dovať len v tom prípade, ak pochádzajú z tretej krajiny, ktorá je zaradená v zozname zostavenom v súlade s pod- mienkami článku 11 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 2092/91. Taký zoznam sa nachádza v prílohe k nariadeniu Komisie (EHS) č. 94/92 (3), naposledy zmenenému a doplnenému nariadením (ES) č. 1367/98 (4). Česká republika predložila Komisii žiadosť o zaradenie na zoznam uvedený v článku 11 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 2092/91 spolu s informáciami vyžadovanými podľa článku 2 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 94/92. Preverovanie týchto informácií a následná diskusia s prí- slušnými orgánmi Českej republiky viedli k záveru, že pra- vidlá výroby a kontroly sú v tejto krajine totožné s pravid- lami stanovenými v nariadení (EHS) č. 2092/91. (EHS) č. 2092/91 sa skončí 30. júna 2000, preto je potrebné ju ďalej predĺžiť, v snahe pokračovať v dovoze. Pokiaľ ide o Izrael a Argentínu, predĺženie doby sa prehod- notí na základe vykonaných alebo plánovaných kontrol- ných návštev v týchto krajinách. Maďarské orgány oznámili zmenu názvu maďarského kon- trolného subjektu Biokultura, ktorý je tiež potrebné zara- diť do prílohy. Pre Austráliu, Izrael a Švajčiarsko sa vyžadujú niektoré technické aktualizácie. Opatrenia prijaté v tomto nariadení sú v súlade so stano- viskom výboru zriadeného podľa článku 14 nariadenia (EHS) č. 2092/91, (5) (6) (7) PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Príloha k nariadeniu (EHS) č. 94/92 sa týmto mení a dopĺňa tak, ako je uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu. Článok 2 Doba trvania zaradenia Argentíny, Austrálie, Maďarska a Izraela na zoznam podľa článku 11 ods. 1 nariadenia Toto nariadenie nadobudne účinnosť tretí deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 14. marca 2000 Za Komisiu Franz FISCHLER člen Komisie (1) Ú. v. ES L 198, 22. 7. 1991, s. 1. (2) Ú. v. ES L 48, 19. 2. 2000, s. 1. (3) Ú. v. ES L 11, 17. 1. 1992, s. 14. (4) Ú. v. ES L 185, 30. 6. 1998, s. 11. 70 SK Úradný vestník Európskej únie 15/zv. 5 PRÍLOHA 1. Nasledujúci text sa vloží za text týkajúci sa Austrálie: „ČESKÁ REPUBLIKA: 1. Kategórie produktov: a) nespracované rastlinné výrobky v zmysle článku 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (EHS) č. 2092/91; b) potraviny zložené z podstatnej časti z jednej alebo viacerých prísad rastlinného pôvodu v zmysle článku 1 ods. 1 písm. b) nariadenia (EHS) č. 2092/91. 2. Pôvod: Produkty kategórie 1 písm. a) a ekologicky vypestované prísady produktu 1 písm. b) sa dopestovali v Českej republike. 3. Kontrolný subjekt: KEZ o. p. s. 4. Subjekt vydávajúci osvedčenia: — Oddelenie štrukturálnej politiky a ekológie (Ministerstvo pôdohospodárstva) — KEZ o. p. s. 5. Trvanie zaradenia: do 30. júna 2003. “ 2. Bod 5 textu týkajúceho sa Argentíny, Austrálie, Maďarska a Izraela sa nahrádza takto: „5. Trvanie zaradenia: do 30. júna 2003. “ 3. Body 3 a 4 textu týkajúceho sa Maďarska sa nahrádzajú takto: „3. Kontrolný subjekt: Biokontroll Hungária Közhasnú Társaság (Biokontroll Hungária Kht) a Skal 4. Subjekt vydávajúci povolenie: Biokontroll Hungária Közhasnú Társaság a Skal (kancelária v Maďarsku). “ 4. V bode 3 textu týkajúceho sa Austrálie sa názov kontrolného subjektu „Australian Quarantine Inspection Service (AQIS)“ nahrádza takto: „Australian Quarantine and Inspection Service (AQIS) (Department of Agriculture, Fisheries and Forestry)“ 5. Bod 3 textu týkajúceho sa Izraela sa nahrádza takto: „Kontrolný subjekt: Plant Protection and Inspections Services (PPIS) (Ministry of Agriculture and Rural Development). “ 6. Bod 3 textu týkajúceho sa Švajčiarska sa nahrádza takto: „3. Kontrolný subjekt: Institut für Marktökologie (IMO), bio. inspecta AG a Schweizerische Vereinigung für Qualitäts und Management-Systems (SQS). “


title: Risoluzione legislativa del Parlamento europeo sulla posizione comune del Consiglio in vista dell'adozione della direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio relativa agli impianti portuali di raccolta per i rifiuti prodotti dalle navi e i residui del carico (11195/1/1999 – C5-0251/1999 — 1998/0249(COD))

eurovoc_concepts:
anti-pollution device
harbour installation
marine pollution
pollution from ships
prevention of pollution
waste management

formats: pdf print

text: 29. 12. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 377/37 2. Impianti portuali di raccolta per i rifiuti prodotti dalle navi e i residui del carico ***II Martedì 14 marzo 2000 A5-0043/2000 Risoluzione legislativa del Parlamento europeo sulla posizione comune del Consiglio in vista del- l’adozione della direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio relativa agli impianti portuali di raccolta per i rifiuti prodotti dalle navi e i residui del carico (11195/1/1999 % C5-0251/1999 % 1998/0249(COD)) (Procedura di codecisione: seconda lettura) Il Parlamento europeo, (cid:17) vista la posizione comune del Consiglio (11195/1/1999 (cid:17) C5-0251/1999) (1), (cid:17) vista la sua posizione in prima lettura (2) sulla proposta della Commissione al Parlamento europeo e al Consiglio (COM(1998) 452) (3), (cid:17) vista la proposta modificata della Commissione (COM(1999) 149) (4), (cid:17) visto l’articolo 251, paragrafo 2, del trattato CE, (cid:17) visto l’articolo 80 del suo regolamento, (cid:17) vista la raccomandazione per la seconda lettura della commissione per la politica regionale, i trasporti e il turismo (A5-0043/2000), 1. modifica come segue la posizione comune; 2. incarica la sua Presidente di trasmettere la posizione del Parlamento al Consiglio e alla Commissione. POSIZIONE COMUNE DEL CONSIGLIO EMENDAMENTI DEL PARLAMENTO (Emendamento 1) Considerando 12 (12) è possibile migliorare l’efficacia degli impianti portuali di raccolta imponendo alle navi di comunicare la necessità di uti- impianti; è opportuno che tale notifica fornisca lizzare tali informazioni anche per una gestione dei rifiuti all’insegna del- l’efficienza e della pianificazione; i rifiuti prodotti dai pesche- recci e dalle imbarcazioni da diporto possono essere gestiti dagli impianti portuali di raccolta senza comunicazioni prelimi- nari; (12) è possibile migliorare l’efficacia degli impianti portuali di raccolta imponendo alle navi di comunicare la necessità di uti- impianti; è opportuno che tale notifica fornisca lizzare tali informazioni anche per una gestione dei rifiuti all’insegna del- l’efficienza e della pianificazione; i rifiuti prodotti dai pesche- recci e dalle imbarcazioni da diporto omologate per un mas- simo di 12 passeggeri possono essere gestiti dagli impianti portuali di raccolta senza comunicazioni preliminari; (Emendamento 2) Considerando 14 bis (nuovo) (14 bis) limitati di le navi che producono quantitativi rifiuti dovrebbero ricevere un trattamento più favorevole nei sistemi di recupero dei costi; criteri comuni agevole- rebbero l’identificazione di tali navi; (1) GU C 10 del 13. 1. 2000, pag. 14. (2) GU C 150 del 28. 5. 1999, pag. 432 e GU C 54 del 25. 2. 2000, pag. 79. (3) GU C 271 del 31. 8. 1998, pag. 79. (4) GU C 148 del 28. 5. 1999, pag. 7. C 377/38 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 29. 12. 2000 Martedì 14 marzo 2000 POSIZIONE COMUNE DEL CONSIGLIO EMENDAMENTI DEL PARLAMENTO (Emendamento 3) Articolo 3, comma unico bis (nuovo) Gli Stati membri adottano misure per assicurare che le navi escluse dall’ambito di applicazione della presente direttiva a norma del precedente comma, lettera a), confe- riscano i rifiuti da esse prodotti ed i residui del carico in modo conforme, nella misura del ragionevole e del prati- cabile, alla presente direttiva. (Emendamento 4) Articolo 6, paragrafo 1, parte introduttiva 1. Il comandante di una nave diversa da un peschereccio o da un’imbarcazione da diporto che sia diretta verso un porto situato nella Comunità compila, in maniera fedele e accurata, il modulo di cui all’allegato II e notifica tali informazioni all’au- torità o all’organismo designato a tal fine dallo Stato membro in cui si trova il porto. 1. Il comandante di una nave diversa da un peschereccio o da un’imbarcazione da diporto omologata per un massimo di 12 passeggeri che sia diretta verso un porto situato nella Comunità compila, in maniera fedele e accurata, il modulo di cui all’allegato II e notifica tali informazioni all’autorità o all’or- ganismo designato a tal fine dallo Stato membro in cui si trova il porto. (Emendamento 5) Articolo 7, paragrafo 3 bis (nuovo) 3 bis. Gli Stati membri possono redigere un elenco di imbarcazioni tradizionali a vela (natanti da diporto) che possono essere escluse dal conferimento delle acque bian- che e nere per motivi storico-culturali e tecnici (impossi- bilità di installare dispositivi tecnici senza danneggiare le caratteristiche storico-culturali dell’imbarcazione). (Emendamento 6) Articolo 8, paragrafo 2, lettera a) a) Tutte le navi che approdano nei porti di uno Stato mem- bro contribuiscono ai costi di cui al paragrafo 1, a prescin- dere dall’effettivo uso degli impianti. Tra le disposizioni applicabili a tal fine si possono annoverare l’incorpora- zione delle tariffe nei diritti portuali o una tariffa standard distinta per i rifiuti. Le tariffe possono essere differenziate in funzione, ad esempio, della categoria, del tipo e della dimensione della nave; a) tutte le navi che approdano nei porti di uno Stato membro contribuiscono in misura sostanziale, vale a dire almeno per il 90 %, ai costi di cui al paragrafo 1, a pre- scindere dall’effettivo uso degli impianti. Tra le disposizioni applicabili a tal fine si possono annoverare l’incorpora- zione delle tariffe nei diritti portuali o una tariffa standard distinta per i rifiuti. Le tariffe possono essere differenziate in funzione, ad esempio, della categoria, del tipo e della dimensione della nave; (Emendamento 7) Articolo 8, paragrafo 3 bis (nuovo) 3 bis. I vari sistemi di recupero dei costi di cui al para- grafo 2 non devono avere ripercussioni negative sull’am- biente marino, sui flussi dei rifiuti o sulla concorrenza fra i porti. Qualora ciò dovesse accadere, la Commissione pre- senterà una proposta di modifica della presente direttiva. 29. 12. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 377/39 POSIZIONE COMUNE DEL CONSIGLIO EMENDAMENTI DEL PARLAMENTO Martedì 14 marzo 2000 (Emendamento 8) Articolo 11, paragrafo 2, parte introduttiva Per le ispezioni riguardanti navi diverse dai pescherecci e 2. dalle imbarcazioni da diporto: 2. Per le ispezioni riguardanti navi diverse dai pescherecci e dalle imbarcazioni da diporto omologate per un massimo di 12 passeggeri: (Emendamento 9) Articolo 11, paragrafo 2, lettera b) b) Tale ispezione, se del caso, può essere effettuata nell’ambito della direttiva 95/21/CE. b) Tale ispezione, se del caso, viene effettuata nell’ambito della direttiva 95/21/CE applicando l’obbligo di ispe- zione di almeno il 25 % delle navi previsto da tale direttiva. (Emendamento 10) Articolo 11, paragrafo 3 3. Gli Stati membri fissano, nella misura necessaria, le pro- cedure di controllo atte a garantire la conformità alle prescri- zioni applicabili della presente direttiva per i pescherecci e le imbarcazioni da diporto. 3. Gli Stati membri fissano, nella misura necessaria, le pro- cedure di controllo atte a garantire la conformità alle prescri- zioni applicabili della presente direttiva per i pescherecci e le imbarcazioni da diporto omologate per un massimo di 12 passeggeri. (Emendamento 11) Articolo 12, paragrafo 1, lettera g bis) (nuova) g bis) garantiscono che le navi non subiscano ritardi impianti imputabili all’inadeguatezza degli indebiti, portuali di raccolta o di gestione dei rifiuti; in caso di ritardi le navi devono ottenere un adeguato inden- nizzo. (Emendamento 12) Articolo 12, paragrafo 3 3. Gli Stati membri e la Commissione collaborano per crea- re un adeguato sistema informativo al fine di una migliore indi- viduazione delle navi che non hanno proceduto al conferi- mento dei rifiuti prodotti e dei residui del carico a norma della presente direttiva. 3. Gli Stati membri e la Commissione collaborano, unita- mente ai porti, per creare un adeguato sistema informativo e di controllo, che comprenda quanto meno l’intera Comu- nità, al fine di: % controllare le navi autorizzate, a norma dell’articolo 9, paragrafo 1, a conferire rifiuti e residui del carico in uno scalo successivo, % migliorare l’individuazione delle navi che non hanno pro- ceduto al conferimento dei rifiuti prodotti e dei residui del carico a norma della presente direttiva e (cid:17) verificare se sono stati conseguiti gli obiettivi di cui all’arti- colo 1 della direttiva. Ai fini di detta verifica la Commissione utilizza i dati for- niti dal sistema creato per la relazione di cui all’articolo 8, paragrafo 2, lettera c). C 377/40 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 29. 12. 2000 Martedì 14 marzo 2000 POSIZIONE COMUNE DEL CONSIGLIO EMENDAMENTI DEL PARLAMENTO (Emendamento 13) Articolo 12, paragrafo 3 bis (nuovo) 3 bis. Gli Stati membri e la Commissione collaborano nella definizione di criteri comuni per identificare le navi di cui all’articolo 8, paragrafo 2, lettera c). (Emendamento 14) Articolo 14, paragrafo 1 La Commissione è assistita dal comitato istituito in base 1. all’articolo 12, paragrafo 1 della direttiva 93/75/CEE (4) 2. Quando è fatto riferimento al presente paragrafo si applica la procedura di regolamentazione di cui all’articolo 5 della decisione 1999/468/CE, nel rispetto dell’articolo 8 della stessa. Il periodo di cui all’articolo 5, paragrafo 6, della decisione 1999/ 468/CE è fissato a tre mesi. (4) GU L 247 del 5. 10. 1993, pag. 19. Direttiva modificata da ultimo dalla direttiva 98/74/CE (GU L 276 del 13. 10. 1998, pag. 7). La Commissione è assistita da un comitato di regolamenta- zione conforme all’articolo 5 della decisione del Consiglio 1999/468/CE. Si applicano gli articoli 7 e 8 di detta deci- sione. Il periodo di cui all’articolo 5, paragrafo 6 della decisione 1999/468/CE è fissato a tre mesi. (Emendamento 15) Articolo 16, paragrafo 1, primo comma 1. Gli Stati membri mettono in vigore le disposizioni legisla- tive, regolamentari e amministrative necessarie per conformarsi alla presente direttiva entro … (5). Essi ne informano immedia- tamente la Commissione. 1. Gli Stati membri mettono in vigore le disposizioni legisla- tive, regolamentari e amministrative necessarie per conformarsi alla presente direttiva entro … (5). essi ne informano immedia- tamente la Commissione. (5) Ventiquattro mesi dopo l’entrata in vigore della presente direttiva. (5) Diciotto mesi dopo l’entrata in vigore della presente direttiva. 3. Controlli tecnici su strada dei veicoli commerciali ***II A5-0040/2000 Risoluzione legislativa del Parlamento europeo sulla posizione comune del Consiglio in vista del- l’adozione della direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio relativa ai controlli tecnici su strada dei veicoli commerciali circolanti nella Comunità (11287/1/1999 % C5-0323/1999 % 1998/ 0097(COD)) (Procedura di codecisione: seconda lettura) Il Parlamento europeo, (cid:17) vista la posizione comune del Consiglio (11287/1/1999 (cid:17) C5-0323/1999) (1), (cid:17) vista la sua posizione in prima lettura (2) sulla proposta della Commissione al Parlamento europeo e al Consiglio (COM(1998) 117) (3), (1) GU C 29 dell’1. 2. 2000, pag. 1. (2) GU C 150 del 28. 5. 1999, pag. 27 e GU C 54 del 25. 2. 2000, pag. 79. (3) GU C 190 del 18. 6. 1998, pag. 10


title: Beretning fra Kommissionen - 23. Årsberetning fradet rådgivende udvalg for sikkerhed, hygiejne og sundhedsbeskyttelse på arbejdspladsen (1998)

eurovoc_concepts:
activity report
advisory committee (EU)
occupational health
occupational safety

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 14. 03. 2000 KOM(2000) 132 endelig BERETNING FRA KOMMISSIONEN 23. ÅRSBERETNING FRADET RÅDGIVENDE UDVALG FOR SIKKERHED, HYGIEJNE OG SUNDHEDSBESKYTTELSE PÅ ARBEJDSPLADSEN 1998 BERETNING FRA KOMMISSIONEN 23. ÅRSBERETNING FRADET RÅDGIVENDE UDVALG FOR SIKKERHED, HYGIEJNE OG SUNDHEDSBESKYTTELSE PÅ ARBEJDSPLADSEN 1998 2 INDHOLDSFORTEGNELSE 1. UDVALGETS BAGGRUND OG OPGAVER. 5 1. 1. 1. 2. Oprettelse, kompetence og mandat. 5 Struktur og procedurer. 5 2. AKTIVITETER I 1998. 6 2. 1. 2. 2. Det rådgivende udvalgs 22. årsberetning. 7 Vedtagne udkast til udtalelser. 7 2. 2. 1. Udvalgets udtalelse (dokument 5213/98) om etablering af harmoniserede standarder for produkter til opsamling af spildevand (udkast til mandat 37/97 til CEN/CENLEC) og til gulvbelægning (udkast til mandat 38/97 til CEN/CENLEC)7 2. 2. 2. Udvalgets udtalelse (bilag II til dokument 0124/99) om Kommissionens midtvejsrapport om fællesskabsprogrammet for sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen (1996-2000) (KOM(98/0511). 7 2. 2. 3. udtalelse Udvalgets af om iværksættelse uddannelsesafsnittet for sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen (1996-2000) - Anbefalinger vedrørende uddannelse inden for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, som også tager hensyn til de unges behov i deres egenskab af fremtidige arbejdstagere. 10 (dokument fællesskabsprogrammet 730/2/97) i 2. 2. 4. Udvalgets udtalelse (dokument 5832/1/98) om Kommissionens forslag vedrørende metoder til at vurdere de økonomiske og sociale virkninger af den gældende lovgivning på arbejdsmiljøområdet og om en procedure for evalueringen af EF-direktiverne på arbejdsmiljøområdet ved hjælp af de foreslåede metoder og de metoder, der i forvejen anvendes i medlemsstaterne10 2. 2. 5. Udvalgets udtalelse om arbejdsprogrammet for 1999 for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur i Bilbao. 12 3. ARBEJDET I GRUPPERNE /STRUKTUREN VED ÅRETS UDGANG. 12 3. 1. Arbejdsgrupper, som var aktive i 1998 og fortsætter i 1999. 12 3. 1. 1. 3. 1. 2. 3. 1. 3. Standardisering. 12 Fastsættelse af grænseværdier for eksponering. 13 Selvstændige. 13 3. 1. 4. Tværfaglige tjenester for beskyttelse og forebyggelse / lægelig kontrol med arbejdstagerne. 13 3. 1. 5. 3. 1. 6. 3. 1. 7. Forebyggelse af vold på arbejdspladsen. 14 Maskiner. 14 System til forvaltning af arbejdsmiljøet. 14 3. 2. Opløsning af arbejdsgrupper. 14 3 3. 2. 1. 3. 2. 2. 3. 2. 3. Stilladser. 14 Uddannelse. 14 Økonomisk og social vurdering af arbejdsmiljølovgivningen. 15 4. SAMARBEJDE MED ANDRE ORGANER. 15 4. 1. 4. 2. Det stående udvalg. 15 Udvalget af Arbejdstilsynschefer. 15 4. 3. Det Videnskabelige Udvalg vedrørende Grænseværdier for Erhvervsmæssig Eksponering for Kemiske Agenser. 16 4. 4. 4. 5. 4. 6. 4. 7. 4. 8. Arbejdsmarkedets parter. 16 Det Faglige Tekniske Bureau. 16 Den Internationale Arbejdsorganisation. 16 Det Europæiske Institut i Dublin. 16 Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur i Bilbao. 16 BILAG A. 17 BILAG B. 19 BILAG C. 24 BILAG D. 29 4 1. UDVALGETS BAGGRUND OG OPGAVER 1. 1. Oprettelse, kompetence og mandat Rådet fandt, at der var behov for et stående udvalg til at bistå Kommissionen med at forberede og gennemføre aktiviteter på arbejdsmiljøområdet og lette samarbejdet mellem de nationale forvaltninger og arbejdstagernes og arbejdsgivernes faglige organisationer. Det er baggrunden for, at Rådet ved en afgørelse af 27. juni 1974 (74/325/EØF) nedsatte et Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen. I henhold til artikel 2, stk. 2, i ovennævnte afgørelse har udvalget navnlig til opgave: (1) (2) (3) (4) på grundlag af oplysninger, som stilles til dets rådighed, at foranstalte udveksling af synspunkter og erfaringer vedrørende eksisterende eller påtænkte ordninger; at medvirke til udarbejdelsen af en fælles holdning til problemer, der melder sig inden for sikkerhed, hygiejne og sundhedsbeskyttelse på arbejdspladsen samt i prioriteringen af Fællesskabets opgaver, og af de foranstaltninger, der er nødvendige for disse opgavers gennemførelse; at henlede Kommissionens opmærksomhed på de områder, inden for hvilke det forekommer nødvendigt, at der erhverves ny viden og iværksættes egnede aktioner med hensyn til uddannelse og forskning; inden for rammerne af Fællesskabets handlingsprogrammer og i samarbejde med Det Stående Udvalg for Bedriftssikkerhed og Sundhedsforhold i Kulminer at fastlægge: – Kriterierne og målene for bekæmpelse af alle risici for arbejdsulykker og al fare for sundheden inden for virksomheder; – de metoder, der gør det muligt for virksomhederne og for deres personale at bedømme og forbedre beskyttelsesniveauet; (5) at bidrage til, at de nationale forvaltninger og arbejdstagernes og arbejdsgivernes faglige organisationer gøres bekendt med Fællesskabets initiativer for derved at fremme samarbejdet og støtte sådanne initiativer fra deres side, som tilsigter en udveksling af indvundne erfaringer og en fastlæggelse af regler for god praksis. 1. 2 Struktur og procedurer Udvalget er et trepartsorgan bestående af et antal faste medlemmer, således at der tilkommer hver medlemsstat to repræsentanter for regeringen, to repræsentanter for arbejdstagernes faglige organisationer og to repræsentanter for arbejdsgivernes faglige organisationer. For hvert fast medlem udnævnes en suppleant. Udvalgets faste medlemmer og suppleanter udnævnes af Rådet, som til orientering offentliggør listen over disse i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Udvalgets formand er et medlem af Kommissionen eller ved forfald en tjenestemand i Kommissionen udpeget af formanden. 5 Udvalget kan nedsætte arbejdsgrupper med et udvalgsmedlem som formand. Grupperne præsenterer deres arbejdsresultater i form af rapporter på et udvalgsmøde. Udvalget udarbejder hvert år en beretning, som Kommissionen fremsender til Europa- Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og til Det Rådgivende Udvalg for Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab. Udvalget vedtager sine udtalelser med absolut flertal af de afgivne stemmer. Udvalget er beslutningsdygtigt, når to tredjedele af medlemmerne er til stede. Udvalget har fastsat sin forretningsorden, som er trådt i kraft efter at være blevet godkendt af Rådet den 30. april 1976 efter indstilling fra Kommissionen. Repræsentanterne for regeringerne og for arbejdstagernes og arbejdsgivernes faglige organisationer er organiseret i tre særskilte interessegrupper, som hver udpeger en talsmand. Talsmændene deltager i deres respektive interessegruppers møder og i møderne i udvalget, hvor de redegør for deres gruppes holdning. Kontakten mellem medlemmerne af regeringsrepræsentanternes interessegruppe varetages af et medlem af udvalget, der repræsenterer regeringen i det land, som har formandskabet i af Rådet. Kontakten mellem arbejdsgivernes Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i Europa (UNICE), og for arbejdstagernes vedkommende er det den faglige arbejdstagerorganisation på fællesskabsplan, som er udpeget af interessegruppen, nemlig Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS), der bistår med koordinationer af synspunkterne. repræsentanter i udvalget varetages Udvalgets og arbejdsgruppernes Sekretariatet hører under Generaldirektorat V (kontor V/F/5). sekretariatsfunktioner varetages af Kommissionen. 2. AKTIVITETER I 1998 Den 7. juli 1997 udpegede Rådet efter indstilling fra medlemsstaterne udvalgets faste medlemmer og suppleanter for perioden fra den 7. juli 1997 til den 6. juli 2000, efter at den foregående mandatperiode, der gik fra den 4. marts 1994 til den 3. marts 1997, var udløbet. Listen over medlemmer i 1998 findes i bilag B. I 1998 havde udvalget to møder i Luxembourg, henholdsvis i april og november. På hvert møde orienterede Kommissionen udvalget om udviklingen i samtlige sager vedrørende sundhed, sikkerhed og hygiejne på arbejdspladsen. Dagen før udvalgets møder blev der afholdt møder i de tre interessegrupper. Desuden blev der afholdt to ekstra møder i årets løb. Udvalgets arbejde er i 1998 forløbet parallelt med Kommissionens aktiviteter i henhold til fællesskabsprogrammet 1996-2000. Arbejdsopgaverne og de prioriterede emner er blevet foreslået udvalget af arbejdsgruppen « Programmering », som har haft fire møder. Drøftelserne i de ti arbejdsgrupper, der er nedsat til at behandle de specifikke områder, hvor udvalget har ønsket at afgive udtalelse, har krævet afholdelse af 21 møder. 6 Udvalget har opløst tre grupper, hvis arbejde var afsluttet : « Stilladser », « Uddannelse » og « Social og økonomisk vurdering af arbejdsmiljølovgivningen ». Punkt 3 i nærværende beretning indeholder et kort resumé af arbejdet i grupperne. Udvalget har vedtaget en årsberetning om sine aktiviteter i 1997, vedtaget fem udtalelser, for hvilke der redegøres ganske kort i punkt 2. 2 i nærværende beretning, og gennemgået emnerne for dets arbejdsprogram for 1999. 2. 1. Det rådgivende udvalgs 22. årsberetning Dokument 5210/2/98 Udvalget vedtog på sit 56. møde den 29. april 1998 den 22. årsberetning om udvalgets arbejde i 1997. 2. 2. Vedtagne udkast til udtalelser 2. 2. 1. Udvalgets udtalelse (dokument 5213/98) om etablering af harmoniserede standarder til mandat 37/97 til for produkter CEN/CENLEC) og til gulvbelægning (udkast til mandat 38/97 til CEN/CENLEC) spildevand (udkast til opsamling af Udvalget vedtog den 29. april 1998 en udtalelse om ovennævnte udkast til standardiseringsmandat; i udtalelsen vurderes det, at de to udkast (dokument 37/97 og 38/97) ikke tager tilstrækkeligt hensyn til de arbejdsmiljøproblemer, der er forbundet med, at de omhandlede produkter indeholder farlige stoffer, og at der i nogle medlemsstater er indført forbud mod asbest. 2. 2. 2. Udvalgets udtalelse til dokument 0124/99) om Kommissionens midtvejsrapport om fællesskabsprogrammet for sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen (1996-2000) (KOM(98/0511) (bilag II Det rådgivende udvalg vedtog den 5. november følgende udtalelse, hvori det understreger ønsket om at spille en positiv rolle såvel på arbejdsmiljøområdet generelt som i forbindelse med specifikke prioriterede emner: Hvad angår nødvendigheden af at tage hensyn til udviklingen i Det Europæiske Fællesskab, erkender Det rådgivende udvalg, at midtvejsrapporten er udarbejdet på et tidspunkt, hvor Den Europæiske Union og Kommissionens interne strukturer gennemgår en stærk forandring. Den igangværende udvidelse af Den Europæiske Union, og navnlig udvidelsen med central- og østeuropæiske lande, betyder, at Kommissionen nødvendigvis skal anvende større ressourcer til foranstaltninger, der kan sætte disse lande i stand til at forbedre og forvalte deres sundheds- og sikkerhedssystemer og tilpasse sig de europæiske arbejdsmiljøstandarder. Udvalget er overbevist om, at det er den rigtige idet manglende støtte til kandidatlandene vil kunne resultere i en vej at følge, forringelse af standarderne i hele Det Europæiske Fællesskab. Udvalget understreger, at arbejdsmarkedets parter er selvskrevne til at spille en vigtig rolle i denne proces. Udvalgets medlemmer er overbeviste om, at udvalget har en opgave at varetage i forbindelse med Kommissionens indsats i forhold til ansøgerlandene, men denne rolle er endnu ikke defineret. For at sikre en åben dialog mellem udvalget og 7 ansøgerlandene foreslås det, at disse får observatørstatus i udvalget. Hermed vil der blive skabt en officiel dialogramme, således at ansøgerlandene kan få et mere præcist kendskab til de krav, de skal opfylde inden for sundhed og sikkerhed. Desuden vil udvalget kunne indkredse eventuelle problemer, som ansøgerlandene måtte støde på, og foreslå programmer, som kan hjælpe dem med at løse disse problemer. Det rådgivende udvalg erkender, at der på baggrund af udvalgets udvidelse kan være behov for at se nærmere på udvalgets struktur og arbejdsmetoder. Kommissionen opfordres til at forelægge udvalget en rapport om følgerne af udvidelsen og indvirkningen heraf på det rådgivende udvalgs tilrettelæggelse af arbejdet. For så vidt angår ændringen af beskæftigelsens karakter, er det en kendsgerning, at også arbejdsforholdene er i kraftig forandring, bl. a. med øget anvendelse af udlicitering og underleverance og et stigende antal selvstændige. Distancearbejde har ligeledes medført en gennemgribende ændring af arbejdsmetoderne med en stadig større udbredelse af hjemmearbejde til følge. Det rådgivende udvalg er sig bevidst, at det har behov for at danne sig et klarere billede af disse ændringer og deres indvirkning på arbejdstagernes sundhed og sikkerhed. Udvalget vil sørge for, at dette aspekt af arbejdsmarkedsforholdene tages i betragtning ved udarbejdelsen af dets kommende arbejdsprogram. En objektiv undersøgelse af udviklingen i beskæftigelsens karakter er en forudsætning for at udforme og iværksætte passende foranstaltninger. tæt samarbejde mellem virksomhedsledelse, Et disses repræsentanter er en forudsætning for at sikre et sikkert og sundt arbejdsmiljø. På baggrund af de aktuelle økonomiske og sociale udfordringer er det mere end nogensinde nødvendigt, at disse mekanismer fungerer effektivt. arbejdstagere og Udvalget har tillid til, at Kommissionen vil rådgive og bistå det med at sikre sundhed, sikkerhed og velfærd for alle på arbejdspladsen. Udvalget koncentrerer sig i sine overvejelser over udviklingen i arbejdsforholdene og beskæftigelsesformerne om relationen mellem arbejdsmiljø og beskæftigelsespolitik og foretrækker at overlade spørgsmålet om handicappedes muligheder på arbejdsmarkedet og førtidspensionering til andre organer med større kompetence på disse områder, som bedre vil kunne varetage disse aspekter. Det rådgivende udvalg finder, at dets indsats især skal dreje sig om at sikre overensstemmelse mellem arbejdets krav og arbejdstagernes arbejdsevne, opretholdelse af arbejdsevnen og forebyggelse af risici. "Små og mellemstore virksomheder" (SMV) spiller en stor rolle i Den Europæiske Union, og udvalget skal ved fastsættelsen af sine opgaver tage hensyn til denne vigtige virksomhedskategori. Udvalget glæder sig over Kommissionens initiativer på dette område og tilstræber ved sit virke at imødekomme SMV’ernes behov og stille nyttig information og rådgivning til rådighed for dem, bl. a. i form af eksempler på god praksis, som kan understrege fordelene ved en god forvaltning af sundheds- og sikkerhedsforholdene i SMV. 8 Udvalget er sig bevidst, at Kommissionen i henhold til Amsterdam-traktaten kan og skal høre arbejdsmarkedets parter om en række arbejdsmarkedsspørgsmål, bl. a. vedrørende arbejdsmiljø. Udvalget ønsker at få afklaret sin egen rolle i forbindelse med gennemførelsen af Amsterdam-traktatens bestemmelser. Uden at det berører arbejdsmarkedsparternes beføjelser skal det understreges, at udvalget har en vigtig opgave at varetage i forbindelse med udarbejdelsen og gennemførelsen af arbejdsmiljøpolitikken. Det er udvalgets opfattelse, at de erfaringer, der indhøstes i forbindelse med anvendelsen af Amsterdam-traktatens procedurer, vil give et bedre indblik i, hvor problemerne ligger. Udvalget er indstillet på sammen med Kommissionen foretage en undersøgelse af disse problemstillinger med henblik på at udforme effektive løsningsforslag og undgå unødigt dobbeltarbejde. Med hensyn til lovgivningen erkender udvalget, at lovgivningsprogrammet er af afgørende betydning for udmøntningen af de forebyggelsesprincipper, der er omhandlet i rammedirektivet. En nøje overvågning af lovgivningens gennemførelse i medlemsstaterne er nødvendig. Også udvalget ønsker trepartsdeltagelse i gennemførelsen og overvågningen af lovgivningen. Udvalget har fået til opgave at vurdere omfanget og arten af fællesskabslovgivningen på arbejdsmiljøområdet og lokalisere eventuelle mangler i gennemførelsen af den eksisterende lovgivning under hensyntagen til de nationale ordninger. Manglerne på europæisk og nationalt plan skal ikke altid afhjælpes ved ny lovgivning, men i nogle tilfælde måske snarere ved rådgivning, uddannelsesprogrammer, forskning og andre former for bistand og information, som kan sikre, at de fastsatte mål reelt nås. Det står klart, at Kommissionen må forbedre de metoder, den anvender ved konsekvensanalyserne, idet disse må gå længere end til det, der står skrevet, og tillige undersøge, indvirkning på virksomhedernes resultater på arbejdsmiljøområdet. i hvilket omfang den pågældende lovgivning har Hvad angår de prioriterede emner i arbejdsprogrammet kan udvalget tilslutte sig de hovedprioriteter, der er angivet i Kommissionens midtvejsrapport: lovgivningens effektivitet, udvidelsen, opretholdelse af arbejdsevnen og evnen til integration på arbejdsmarkedet (alle disse punkter er omtalt ovenfor) og nye risici. Inden for rammerne af disse emneområder har udvalget noteret sig Kommissionens prioriteter, som det vil tage i betragtning ved udarbejdelsen af arbejdsprogrammet for det kommende år. Ændringer i Kommissionens interne struktur: Foruden de forandringer, Det Europæiske Fællesskab gennemgår med hensyn til arbejdsforholdenes karakter og antallet af medlemsstater, er udvalget sig bevidst, at der også skal tages hensyn til de ændringer, der er sket i Kommissionens interne strukturer, navnlig i GD 5. findes andre organer, såsom Udvalget af Udvalget er vidende om, at der Arbejdstilsynschefer, vedrørende Kommissionen også arbejdsmiljøpolitik. Udvalget mener imidlertid, at det fortsat bør være det vigtigste trepartsorgan, der rådgiver Kommissionen i spørgsmål vedrørende fremme af sundheden, sikkerheden og velfærden på arbejdspladsen i Den Europæiske Union. rådgiver som 9 Udvalget ønsker at få en forsikring om, at dets virke ikke vil blive uforholdsmæssigt voldsomt berørt af omstruktureringen, og at de menneskelige og finansielle ressourcer, det råder over, ikke vil blive beskåret, men derimod vil afspejle det større skal varetage ifølge antal forskelligartede opgaver, udvalget og sekretariatet i nærværende fastsat arbejdsprogrammet og de prioriterede opgaver, som er udtalelse. 2. 2. 3. Udvalgets udtalelse (dokument 730/2/97) om iværksættelse af uddannelsesafsnittet i fællesskabsprogrammet for sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen (1996-2000) - Anbefalinger vedrørende uddannelse inden for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, som også tager hensyn til de unges behov i deres egenskab af fremtidige arbejdstagere Udvalget nedsatte i november 1996 arbejdsgruppe « Uddannelse », som skulle rådgive udvalget om i fællesskabsprogrammet for sikkerhed, - iværksættelsen af uddannelsesafsnittet hygiejne og sundhed på arbejdspladsen, især med henblik på forberedelse af et referencedokument, der kan danne grundlag for anbefalinger vedrørende uddannelse inden for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, og som også skal tage hensyn til de unges behov i deres egenskab af fremtidige arbejdstagere - gennemførelse af ledsageforanstaltninger på fællesskabsplan. Udvalget vedtog den 5. november 1998 en rapport, der specielt fokuserede på følgende punkter: Et udkast forebyggelse heraf ved hjælp af undervisning og uddannelse. til referencedokument om øget bevidstgørelse om erhvervsrisici og Et udkast til anbefaling vedrørende uddannelse i forebyggelse af risici. Et udkast til prioriterede emner og fremtidige aktioner. Udvalget finder, at uddannelsesaktiviteterne bør omfatte et program vedrørende risikoforebyggelse. Det foreslår derfor, at Kommissionen iværksætter initiativer og af følge aktioner med uddannelsesforanstaltninger inden for de områder, der er omtalt i de foregående kapitler, og at det rådgivende udvalg inddrages i arbejdet hermed. udvikling tilskynde henblik og på til at 2. 2. 4. Udvalgets udtalelse (dokument 5832/1/98) om Kommissionens forslag vedrørende metoder til at vurdere de økonomiske og sociale virkninger af den gældende lovgivning på arbejdsmiljøområdet og om en procedure for evalueringen af EF- direktiverne på arbejdsmiljøområdet ved hjælp af de foreslåede metoder og de metoder, der i forvejen anvendes i medlemsstaterne Det rådgivende udvalg vedtog den 5. november 1998 en udtalelse, som kan sammenfattes således: (1) Sociale og økonomiske analyser kan spille en vigtig rolle for indførelsen af kvalitetslovgivning inden for sundhed og sikkerhed. De tjener til at orientere de politiske miljøer om såvel udgifter, der som oftest skal afholdes af virksomhederne, skabe gennemsigtighed og ikke at overtage det politiske ansvar, er en pragmatisk fremgangsmåde, som står i et rimeligt forhold til den opgave, der skal løses, som sociale fordele. Da formålet er at 10 (2) (3) (4) at foretrække. I mange tilfælde vil en enkel og ukompliceret analyse med i de eksisterende forhold og de ansvarlige tjenestemænds udgangspunkt faglige vurdering kunne tilvejebringe de informationer, der er nødvendige som grundlag for en debat. De hidtidige socioøkonomiske analyser har ikke eller været regeringsgruppen. Udvalgets anbefalinger afhjælpe problemerne ved at gøre processen mere realistisk. hverken arbejdsgiver-, tilfredsstillende sigte på at arbejdstager- tager for af gennemsigtighedsmålsætningen. Følgende En tidlig analyse af lovgivningsteksten er den bedste metode til at sikre opfyldelse bør behandles hver for sig : (1) omkostninger og fordele for virksomhederne (2) fordele for arbejdstagerne (3) fordele for samfundet generelt, da de metodologiske krav varierer, afhængigt af de forskellige aspekter. aspekter for de for de Analysen skal give en gennemsigtig redegørelse anvendte basiskriterier og forudsætninger og for deres relevans for resultaterne, hvorved det bliver muligt at betragte analyseprocessen som en læreproces, der kan udbygges på grundlag af nye erfaringer. Arbejdsgruppen mener ikke, det er klogt på forhånd at opstille faste kriterier for, hvem der har beføjelse til at udarbejde sociale og økonomiske analyser, eftersom de forskellige lovgivningstyper kræver forskellige metoder, så meget mere når der skal tages højde traditioner på det forskelligartede nationale lovgivningsmæssige og sociale plan. Der må fra sag til sag findes den rette balance mellem kravet om sammenlignelighed og den fleksibilitet, der kræves for at tage hensyn til de nationale særtræk. Som oftest vil det imidlertid være nødvendigt med et sæt harmoniserede forudsætninger og en fælles metodisk tilgang. I tilfælde, hvor der er tale om manglende overensstemmelse med den eksisterende lovgivning, må der ved analysen af et direktivforslag sondres mellem de udgifter, der kræves til at bringe forholdene på niveau med de eksisterende normer, og de ekstra udgifter til gennemførelsen af de nye forslag. på peger kompetente nationale myndigheder) En økonomisk og social analyse bør gennemføres i to etaper. Den første tjener til at give de politiske beslutningstagere et samlet overblik over de udgifter og fordele, der er forbundet med den pågældende lovgivning. Kun hvis denne generelle analyse (som foretages af Kommissionens tjenestegren med ansvar for udarbejdelse af den pågældende lovgivning i samarbejde med finansielle de konsekvenser eller stor usikkerhed med hensyn til eventuelle fordele, bør Kommissionen foretage en mere gennemgribende analyse. I så fald skal der indsamles yderligere informationer i virksomhederne, og de eventuelle fordele skal analyseres mere indgående. Udvalget foreslår, at der foretages en første analyse, når et forslag er tilstrækkeligt stabilt og forelægges det rådgivende udvalg. Der er kun grund til at foretage en yderligere analyse, hvis et forslag har særligt tungtvejende konsekvenser, eller hvis den første analyse ikke indeholder fyldestgørende oplysninger om omkostninger og fordele. En efterfølgende analyse skal omfatte en høring af nationale myndigheder og arbejdsmarkedets parter vedrørende deres fortolkning af det pågældende lovforslag, navnlig vedrørende de foranstaltninger, som det påhviler arbejdsgiverne at træffe. store 11 2. 2. 5. Udvalgets udtalelse om arbejdsprogrammet for 1999 for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur i Bilbao i Rådets forordning Som fastsat af Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur blev udvalget hørt om udkastet til agenturets arbejdsprogram for 1999, udarbejdet af direktøren, før det blev forelagt for agenturets bestyrelse. Nedenstående gives et resumé af interessegruppernes synspunkter, der blev fremsat i nærværelse af agenturets direktør: om oprettelse forordningen om oprettelse De tre grupper erkender, at ånden i programmet og de ideer, det indeholder, er i overensstemmelse med af Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur, men de finder, at programmet er for ambitiøst til at kunne gennemføres, bl. a. på baggrund af at dele af det foregående program endnu ikke er gennemført. De mener, at agenturet og dets bestyrelse bør opstille en rangorden for de prioriterede arbejdsopgaver. Ved læsningen af arbejdsprogrammet for 1999 kan man få indtryk af, at samtlige problemer vil blive varetaget af agenturet, hvilket skaber en vis bekymring hos arbejdsmarkedets parter, som gerne så en mere klar og gennemsigtig afgrænsning af agenturets aktivitetsområder. Navnlig er det vigtigt med en nøje afgrænsning af agenturets og Kommissionens respektive beføjelser. Arbejdsgivergruppen ønsker en seriøse overvejelser over, hvorledes det rådgivende udvalg pålagt. om de Arbejdstagergruppen understreger for sit vedkommende, at det er nødvendigt med en mere præcis fastsættelse af procedurerne, gruppen af stedlige aktører, tidsplanen for aktionerne og deltagerne i aktionerne, og den finder desuden, at der skal udarbejdes procedurer, der gør det muligt at identificere behovene hos agenturets brugere. orienteret agenturet opgaver, holdes kan får Endelig giver en delegation udtryk for bekymring over overførslen af opgaver fra Kommissionen til agenturet og fra agenturet til medlemsstaternes forvaltninger, som i forvejen har fuldt op at gøre med at efterkomme agenturets anmodninger, og den pågældende delegation ønsker, at disse overførsler bliver mere gennemsigtige. 3. ARBEJDET I GRUPPERNE /STRUKTUREN VED ÅRETS UDGANG 3. 1. Arbejdsgrupper, som var aktive i 1998 og fortsætter i 1999 3. 1. 1. Standardisering Arbejdet i denne gruppe er af mere kontinuerlig karakter. Udvalget giver gruppen mandat til at behandle standardiseringsmandaterne, efterhånden som de forelægges af Kommissionen. Gruppen beskæftiger sig også med problemer af mere generel art, der vedrører arbejdsmiljøet i forbindelse med standardisering. Gruppen havde tre møder i 1998 og drøftede 7 udkast til mandat. Der blev udarbejdet et udkast til udtalelse om to udkast til mandat til CEN/CENELEC (se punkt 0). Gruppen forberedte desuden et udkast til udtalelse om CEN-dokumentet om en feasibilityundersøgelse vedrørende udarbejdelse af en vejledning i udvælgelse af personlige værnemidler, som vil blive forelagt til vedtagelse på udvalgets næste møde. 12 3. 1. 2. Fastsættelse af grænseværdier for eksponering Denne gruppe høres om prioriteringen af arbejdsopgaverne i forbindelse med de stoffer, for hvilke der skal fastsættes grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering. Gruppen følger arbejdet i Det Videnskabelige Udvalg vedrørende Grænseværdier for Erhvervsmæssig Eksponering om punkt Kommissionens forslag vedrørende fastsættelse af grænseværdier for eksponering på arbejdspladsen og aflægger på møderne i det rådgivende udvalg beretning om sine aktiviteter. udtalelserne forbereder 4. 3), (jf. Gruppen holdt fire møder i 1998, hvor den gennemgik et forslag til Kommissionens direktiv om etablering af en første liste over grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering til gennemførelse af Rådets direktiv 98/24 om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet med risici i forbindelse med kemiske agenser. Gruppen har til direktivforslaget at indarbejde de lister, der er indeholdt i Kommissionens direktiv 91/322 og 96/94 og listen over nye elementer, som enten allerede er undersøgt af gruppen i forbindelse med forberedelsen af den tredje liste over grænseværdier eller anbefalet af Det Videnskabelig Udvalg vedrørende Grænseværdier, men endnu ikke taget i betragtning. især undersøgt relevansen af i bilaget Gruppen fortsætter sit arbejde i 1999. 3. 1. 3. Selvstændige Gruppen blev nedsat i november 1996 og havde ét møde i 1998. Gruppen blev nedsat for at gennemgå et udkast til forslag til Rådets henstilling om anvendelsen af lovgivningen om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen på selvstændige arbejdstagere (dokument 0522/96). første rapport fremsendte Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur i Bilbao på Kommissionens vegne et spørgeskema til medlemsstaterne, hvori de anmodedes om besvare spørgsmål om, hvorledes den nationale arbejdsmiljølovgivning blev anvendt på selvstændige arbejdstagere. Medlemsstaternes svar blev fremsendt til gruppen, som foretog en ny gennemgang af Kommissionens forslag i lyset af disse yderligere informationer. Et nyt forslag til udtalelse vil blive forelagt udvalget til drøftelse og vedtagelse på det næste møde. forlængelse af gruppens I 3. 1. 4. Tværfaglige tjenester for beskyttelse og forebyggelse / arbejdstagerne lægelig kontrol med Der eksisterede tidligere to særskilte grupper for disse områder, som i november 1996 blev slået sammen til én gruppe: Gruppen har til opgave at se på problemer og erfaringer omkring etablering af tværfaglige beskyttelses- og forebyggelsestjenester for arbejdstagere i alle sektorer, alle brancher og alle virksomheder, såvel offentlige som private. Gruppen skal desuden undersøge, hvordan man i de forskellige medlemsstater fører tilsyn med arbejdstagernes helbredstilstand. Gruppen havde to møder og redaktionsgruppen ét møde i 1998. Arbejdet er langt fremme og forventes afsluttet i 1999. 13 3. 1. 5. Forebyggelse af vold på arbejdspladsen En af de foranstaltninger, der indgår i aktion 3 i fællesskabsprogrammet, er en «analyse af de nødvendige aktioner på fællesskabsplan med henblik på forebyggelse af vold på arbejdspladsen samt opfølgning af disse foranstaltninger ». Gruppen blev nedsat med henblik på en indledende drøftelse af dette problem. Gruppen holdt ikke møde i 1998. 3. 1. 6. Maskiner Denne gruppe har til opgave at forberede en udtalelse fra udvalget om et udkast til forslag til rådsdirektiv om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om maskiner. Direktiv 89/392/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om maskiner har rent faktisk haft stor betydning for arbejdsmiljøet. Ud over de direkte virkninger, der skyldes kravene til nye maskiner, er der nogle indirekte virkninger, der kan tilskrives direktiv 89/655/EØF om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet. Gruppen havde ét møde i 1998 og fortsætter sine aktiviteter i 1999. 3. 1. 7. System til forvaltning af arbejdsmiljøet rådgive og bistå Kommissionen med Gruppen er nedsat med det udarbejdelsen af retningslinjer for systemet til forvaltning af arbejdsmiljøet og fremkomme med anbefalinger om anvendelsen af disse retningslinjer. Gruppen holdt sit første møde i 1998. Den fortsætter sine aktiviteter i 1999. formål at 3. 2. Opløsning af arbejdsgrupper Udvalget besluttede at opløse tre arbejdsgrupper, hvis arbejde var afsluttet. 3. 2. 1. Stilladser Gruppen blev nedsat i maj 1996 og fik som mandat at forberede en udtalelse om et udkast til et forslag til rådsdirektiv om stilladser. Udvalget vedtog udtalelsen i 1997, og gruppen blev opløst den 29. april 1998. 3. 2. 2. Uddannelse Gruppen blev nedsat i november 1996 og fik til opgave at rådgive udvalget om iværksættelsen af uddannelsesafsnittet i programmet, især med henblik på eventuel forberedelse af et referencedokument, der kan danne grundlag for anbefalinger vedrørende uddannelse inden for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, og som også tager hensyn til de unges behov i deres egenskab af fremtidige arbejdstagere ; af desuden skulle gruppen rådgive udvalget om eventuel gennemførelse ledsageforanstaltninger på fællesskabsplan. Gruppen havde ét møde i 1997 og to i 1998. Som resultat af sit arbejde forelagde gruppen udvalget et udkast til udtalelse (punkt 2. 3) om Kommissionens dokument 98/97. Efter at udvalget havde vedtaget udtalelsen, blev gruppen opløst den 5. november 1998. 14 3. 2. 3. Økonomisk og social vurdering af arbejdsmiljølovgivningen Gruppen blev nedsat i november 1996 med det formål at forberede en udtalelse fra til at vurdere de udvalget om Kommissionens på lovgivning og økonomiske arbejdsmiljøområdet ; udvalget skulle også tage stilling til en procedure for evalueringen af EF-direktiverne på arbejdsmiljøområdet ved hjælp af de foreslåede metoder og de metoder, der i forvejen anvendes i medlemsstaterne. forslag vedrørende metoder virkninger foreslåede sociale den af Gruppen har taget udgangspunkt i en rapport, som Kommissionen havde bestilt, om « økonomisk evaluering af den europæiske arbejdsmiljølovgivning ». Det drejer sig om en analyse af de procedurer, der anvendes i øjeblikket, og de eksisterende metoder til at vurdere de økonomiske virkninger (både omkostninger og fordele) af arbejdsmiljølovgivningen på europæisk og nationalt plan og i de enkelte virksomheder. Desuden foreslås der konkrete modeller for en konsekvensanalyse på europæisk og nationalt plan, herunder en procedure, som er specielt udformet med henblik på EF-direktiverne. Gruppen havde ét møde i 1997 og to i 1998. Redaktionsgruppen holdt ét møde med henblik på at bidrage til forberedelsen af udkastet til udtalelse (punkt 2. 2). Efter at udvalget havde vedtaget udtalelsen, blev gruppen opløst den 5. november 1998. 4. SAMARBEJDE MED ANDRE ORGANER 4. 1. Det stående udvalg Det Stående Udvalg for Bedriftssikkerhed og Sundhedsforhold i Kulminer og anden Udvindingsindustri har som vigtigste opgave at følge udviklingen med hensyn til sikkerheden og sundheden i udvindingsindustrierne, forelægge medlemsstaternes regeringer konkrete forslag til forbedringer på arbejdspladsen og fremme udvekslingen af informationer. Repræsentanter for det stående udvalg har siden 1994 deltaget som observatører i det rådgivende udvalgs møder. På samme måde opfordres det rådgivende udvalg til at sende to repræsentanter for hver interessegruppe til at overvære det stående udvalgs plenarmøder som observatører. Denne fremgangsmåde sikrer en bedre informationsformidling mellem de to udvalg. De foreløbige erfaringer har vist, at der er mange fælles punkter, men samtidig bliver det stadig mere klart, at det drejer sig om to helt forskellige instanser. Det stående udvalg er sig med først udvindingsindustriernes specifikke sikkerhedsproblemer. De konkrete tekniske aspekter indtager en fremtrædende plads i udvalgets drøftelser, mens det rådgivende udvalg også er kvalificeret til at drøfte mere grundlæggende spørgsmål i relation til arbejdsmiljø. som beskæftiger orienteret fremmest teknisk organ, og et 4. 2. Udvalget af Arbejdstilsynschefer Udvalget af Arbejdstilsynschefer blev nedsat ved Kommissionens afgørelse 95/319/EF af 12. juli 1995 og består af to medlemmer fra hver medlemsstat, som repræsenterer Arbejdstilsynet. Formanden for udvalget er en repræsentant for Kommissionen. især om forelægger en årsberetning for Kommissionen om sine aktiviteter, Udvalget eventuelle problemer i forbindelse med anvendelsen af eller kontrollen med anvendelsen af den afledte fællesskabsret på arbejdsmiljøområdet. Kommissionen fremsender denne 15 beretning til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen. 4. 3. Det Videnskabelige Udvalg vedrørende Grænseværdier for Erhvervsmæssig Eksponering for Kemiske Agenser Dette videnskabelige udvalg, der blev nedsat på opfordring af Rådet ved Kommissionens afgørelse 95/320/EF af 12. juli 1995, har til opgave at undersøge de kemiske agensers helbredsmæssige virkninger for arbejdstagerne. Udvalgets arbejde følges af det rådgivende udvalg, mere specielt af arbejdsgruppen « Fastsættelse af grænseværdier for eksponering » i forbindelse med udarbejdelsen af udtalelser om udkastene til direktivforslag med henblik på gennemførelsen af Rådets direktiv 80/1107/EØF, som ændret ved direktiv 88/642/EØF. 4. 4. Arbejdsmarkedets parter En repræsentant for Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) og et medlem af Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i Europa (UNICE) indbydes til at overvære udvalgets møder. 4. 5. Det Faglige Tekniske Bureau Det Europæiske Faglige Tekniske Bureau for Sundhed og Sikkerhed (BTS) blev oprettet i 1989 af EFS for at give denne organisation mulighed for at følge det tekniske arbejde i standardiseringsorganisationerne på nært hold. BTS blev etableret med støtte fra Europa- Parlamentet, som i 1989 oprettede en budgetpost til formålet, og BTS undertegnede samme år en flerårig overenskomst med Kommissionen. BTS gennemfører undersøgelser og leverer informationer af forbindelse med det europæiske harmoniserings- og standardiseringsarbejde; BTS er også i tæt kontak med det rådgivende udvalgs arbejdsgruppe « Standardisering ». En repræsentant for BTS indbydes til at overvære udvalgets møder. relevans for arbejdsmiljøområdet i 4. 6. Den Internationale Arbejdsorganisation En repræsentant for ILO inviteres til at overvære udvalgets møder. 4. 7. Det Europæiske Institut i Dublin En repræsentant for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene Instituttets til at deltage i udvalgets møder, hvor han bl. a. præsenterer inviteres arbejdsprogram. 4. 8. Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur i Bilbao I henhold til afgørelsen om oprettelse af et Europæisk Miljøagentur får udvalget forelagt agenturets arbejdsprogram og årsberetning. 16 BILAG A RÅDETS AFGØRELSE RETSGRUNDLAG (Uddrag) Uddrag af Rådets afgørelse (74/325/EØF) af 27. juni 1974 om nedsættelse af et Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen: “RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR … ud fra følgende betragtninger :… der bør oprettes et organ, der skal bistå Kommissionen med at forberede og iværksætte aktiviteter inden for sikkerhed, hygiejne og sundhedsbeskyttelse på arbejdspladsen samt lette samarbejdet mellem de nationale forvaltninger og arbejdstagernes og arbejdsgivernes faglige organisationer. TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1: Der nedsættes et Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen, herefter benævnt « Udvalget ». Artikel 2: Udvalget har til opgave at bistå Kommissionen med forberedelse og iværksættelse af aktiviteter inden for sikkerhed, hygiejne og sundhedsbeskyttelse på arbejdspladsen… Artikel 3: (1) (2) Udvalget udarbejder hvert år en beretning om sin virksomhed. Kommissionen fremsender denne beretning til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Det Rådgivende Udvalg for Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab. Artikel 4: (1) (2) (3) Udvalget sammensættes af (. ) faste medlemmer, således at der tilkommer hver medlemsstat to repræsentanter for regeringen, to repræsentanter for arbejdstagernes faglige organisationer og to repræsentanter for arbejdsgivernes faglige organisationer. For hvert fast medlem udnævnes en suppleant. … Udvalgets faste medlemmer og suppleanter udnævnes af Rådet, som for så vidt angår repræsentanter faglige organisationer, bestræber sig på med hensyn til Udvalgets sammensætning at gennemføre en ligelig repræsentation af de forskellige berørte faglige områder. arbejdstagernes og arbejdsgivernes for 17 (4) Rådet offentliggør til orientering listen over faste medlemmer og suppleanter i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 5: De faste medlemmer og suppleanterne udpeges for en treårig periode. Denne periode kan fornyes…. Artikel 6 : (1) (2) (3) (4) Udvalgets formand er et medlem af Kommissionen eller ved forfald og undtagelsesvis en tjenestemand i Kommissionen udpeget af formanden. Formanden deltager ikke i afstemningen. Udvalget mødes efter indkaldelse fra formanden, enten på dennes initiativ eller på begæring af mindst en tredjedel af medlemmerne. Udvalget kan nedsætte arbejdsgrupper med et udvalgsmedlem som formand. Grupperne skal forelægge deres arbejdsresultat på et udvalgsmøde. form af beretninger i Repræsentanter fra Kommissionens berørte tjenestegrene deltager i Udvalgets og arbejdsgruppernes møder. Udvalgets og arbejdsgruppernes sekretariat varetages af Kommissionens tjenestegrene. Artikel 7: Udvalget er beslutningsdygtigt, når to tredjedele af dets medlemmer er til stede…. Artikel 8: Udvalget vedtager sin forretningsorden, som træder i kraft, når Rådet efter indhentet udtalelse fra Kommissionen har godkendt den…. » 18 BILAG B B2 - UDVALGETS SAMMENSÆTNING I 1998 I. REGERINGSREPRÆSENTANTER a) Faste medlemmer Belgien Danmark Tyskland HESELMANS DE VIL O. ANDERSEN ECKEROTH HORST WILMERSTADT Grækenland KAFETZOPOULOU PAPADOPOULOS Spanien Frankrig Irland Italien GOMEZ-HORTIGUELA AMILLO MARTINEZ DE LA GANDARA BOISNEL HENRY GUIGUEN WALSH Prof. LEPORE Dr. CACOPARDI Luxembourg Dr. RUME WEBER Nederlandene VOS Dr. LATERVEER Østrig Portugal Finland Sverige Dr. BREINDL Dr. SZYMANSKI RODRIGUES DA SILVA CABRAL Dr. COSTA MARINHO RANTANEN HURMALAINEN BYLUND CLOAREC Det Forenede Kongerige CLIFTON Dr. CRUICKSHANK b) Suppleanter Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien STEEN JENSEN GIESEN PISSIMISSI CASTELLA 19 FONTINOY BAHNE Dr. RÜCKERT CHRISTODOULOU NOLLA FERNANDEZ Frankrig Irland Italien PAILLARD FUREY ROBERT DONNELLAN Dr. FAVENTI Dr. ROCCA-ERCOLI Luxembourg DEMUTH HUBERTY Nederlandene MEPPELDER Dr. MIDDELPLAATS Østrig Portugal Finland Sverige Dr. FINDING JENNER PINTO MARVAO FREITAS DURAO KALLIO Madame LEHTINEN BARREFELT SVÄRD Det Forenede Kongerige WHITE HENDERSON II. ARBEJDSTAGERREPRÆSENTANTER a) Faste medlemmer Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien CYPRES RASMUSSEN FONCK POULSEN KONSTANTY ANGERMAIER POLITIS FERRER PHILIP CRONIN BENEDETTINI DRIVAS CARCOBA MARTIN WHELAN Dr. GALLI GIARDIN DE GEUS Luxembourg MILLER Nederlandene WILDERS Østrig Portugal Finland Sverige HEIDER CZESKLEBA NASCIMENTO LOPES DA COSTA FARIAS TYÖLÄJÄRVI METSÄMÄKI TENGBERG BREIDENSJÖ Det Forenede Kongerige GIBSON MELLISH 20 b) Suppleanter Belgien Danmark Tyskland VELLANDE JACOBSEN VAN DER HAEGEN AHLERS ZWINGMANN GROWITSCH Grækenland Dr. CHATZIS PAPANAYOTOU Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg DIAZ SALENGRO MRKWICKA D’ERCOLE GOEREND TORRES FERNANDEZ SEDES DEVOY STANZANI KINN Nederlandene MULLER VAN STEEBERGEN Østrig Portugal Finland Sverige REITINGER STEINER COELHAS DIONISIO MONTEIRO do MONTE SAARIKANGAS HEIKURA HILDINGSSON THULESTEDT Det Forenede Kongerige TUDOR GOWAN ROONEY OBE 21 III. ARBEJDSGIVERREPRÆSENTANTER a) Faste medlemmer Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien LEONARD DE LANGE NIELSEN GUNKEL ZIMALIS JEPSEN SCHEEL TSAMOUSSOPOULOS TEIXIDO CAMPAS MANZANO SANZ PEYRICAL O’HALLORAN CORMAN BRISCOE Dr. CHIACCHIARARELLI GIUSTI Luxembourg SAUBER Dr. METZLER Nederlandene FRENKEL SCHWENG KONING BRAUNER Østrig Portugal Finland Sverige COSTA TAVARES PENA COSTA FORSS FROSTLING KUIKKO LIND Det Forenede Kongerige Dr. ASHERSON Dr. WHITE b) Suppleanter Belgien Danmark PELEGRIN DILLEN JUHLER- KRISTOFFERSEN HOLMBOE BANG Tyskland BEEKHUIZEN KUHLMANN Grækenland ZACHARIAS KIRIAKOGGONAS Spanien Frankrig Irland Italien MUNOZ MUGICA MORENO UCELAY TASSIN CASSIDY Dr. AUBRUN ENRIGHT Dr. GRAMPELLA Dr. FREGOSO 22 Luxembourg WALERS Dr. STELMES Nederlandene KROEZEN Østrig Portugal Finland Sverige Franz DUNGL Dietmar STIMITZER FONTES MACHADO BARROSO AHTELA TELL LUOMALA BJÖRG ÖSTLUND Det Forenede Kongerige JEYNES CLARE 23 BILAG C ARBEJDSGRUPPER 1998 PROGRAMMERING Formand : JEPSEN (Arbejdsgiverrepræsentant) Næstformand : WHITE (Regeringsrepræsentant) Referent : : FONCK (Arbejdstagerrepræsentant) REGERINGS- REPRÆSENTANTER ARBEJDSGIVER- REPRÆSENTANTER ARBEJDSTAGER- REPRÆSENTANTER SZYSMANSKI / A CORMAN / F MELLISH / UK HORST / D WEBER/ L RICHARD / U. N. I. C. E. SEDES / F GIUSTI / I CARCOBA / E HURMALAINEN/FIN JEPSEN / DK CARLSLUND / E. F. S. WHITE / UK SCHEEL / D FONCK / B DEAKINS/UK VOS/NL WALSH/IRL Ansvarlig tjenestemand : ROTHER - Tlf. : +32-2-293 22 68 - DELAVAL Tlf: 32781 MASKINER Formand : GIUSTI (Arbejdsgiverrepræsentant) Næstformand : (Regeringsrepræsentant) Referent : TENGBERG (Arbejdstagerrepræsentant) REGERINGS- REPRÆSENTANTER ARBEJDSGIVER- REPRÆSEN-TANTER ARBEJDSTAGER- REPRÆSEN-TANTER ANNSTRÖM / S GAMBELLI / F BECKER / D GIUSTI / I TENGBERG / S BLAIMONT / B BULLOCK. / UK VIERENDEELS /B PORTELA PAZ / E ALVINO / I ZODER / A CUNNIGHAM / UK FRICHET-THIRION/ F BORMANS / B TOZZI / B. T. S Ansvarlig tjenestemand : Fuente - Tlf. : +32-2-293 27 39 24 GRÆNSEVÆRDIER FOR EKSPONERING Formand : Jepsen (Arbejdsgiverrepræsentant) Næstformand : Wilders (Arbejdstagerrepræsentant) Referent : : Steen (Regeringsrepræsentant) REGERINGS- REPRÆSENTANTER ARBEJDSGIVERREPR ÆSEN-TANTER ARBEJDSTAGERREPR ÆSEN-TANTER JACKSON / UK BEEKHUIZEN / D MAGNAVITA / I CAMILLETTI / I LEVY / F KONSTANTY / D HADRICH / D JEPSEN / DK GRODZKI / B STEEN / B GRAMPELLA / I MARTIN / F HURMALAINEN /FIN BORMANS / B WILDERS / NL Ansvarlig tjenestemand : Angelidis - Tlf. : +32-2-293 37 47 VOLD PÅ ARBEJDSPLADSEN Formand : GIBSON (Arbejdstagerrepræsentant) Næstformand : TSAMOUSSOPOULOS (Arbejdsgiverrepræsentant) Referent : ROCCA (Regeringsrepræsentant) REGERINGS- REPRÆSENTANTER ARBEJDSGIVER- REPRÆSENTANTER ARBEJDSTAGERREPR ÆSEN-TANTER BANERYD / S DARVILL / UK ROCCA / I SAUX / F BAHNE / DK TSAMOUSSOPOULOS EL / LENERT / A GODEFROIMONT / B THORPE / UK RICHARD / B IANUCCI / B PERIMAEKI /FIN LOPES / P GIBSON / UK DALMARK / DK Ansvarlig tjenestemand : Dr. ALVAREZ Tlf. : +32-2-293 45 47 25 SELVSTÆNDIGE Formand : HENRY (Regeringsrepræsentant) Næstformand : PELEGRIN (Arbejdsgiverrepræsentant) Referent : VOGEL (Arbejdstagerrepræsentant) REGERINGS- REPRÆSENTANTER ARBEJDS-GIVER- REPRÆSEN-TANTER ARBEJDSTAGERREPR ÆSEN-TANTER BELL/ UK PELEGRIN / B TUDOR / UK HENRY / IRL WHITE / UK HUUSKONEN /FIN RIVAILLE / F MURIE / E VOGEL / B PICCOLI / F RICHARD / B FROST / DK ROCCA / I GUNKEL / D Ansvarlig tjenestemand : DELAVAL - Tlf. : +32-2-293 27 81 UDDANNELSE Formand : GALLI (Arbejdstagerrepræsentant) Næstformand : Referent : DE LANGE (Arbejdsgiverrepræsentant) REGERINGS- REPRÆSENTANTER ARBEJDS-GIVER- REPRÆSEN-TANTER ARBEJDSTAGER- REPRÆSEN-TANTER SOAVE / UK DE LANGE / B RENHARDT / A GIUSTI / I GALLI / I PHILIP / F WOOD / IRL GUNKEL / D FREDERIKSEN / DK ARENAL / E PYKETT / UK HALLORAN / IRL RICHARD / B VOGEL / B Ansvarlig tjenestemand : Van Loon - Tlf. : +32-2-293 20 34 26 SOCIAL OG ØKONOMISK VURDERING Formand : TUDOR (Arbejdstagerrepræsentant) Næstformand : ROE (Regeringsrepræsentant) Referent : SCHEEL (Arbejdsgiverrepræsentant) REGERINGS- REPRÆSENTANTER ARBEJDSGIVER- REPRÆSENTANTER ARBEJDSTAGERREPR ÆSEN-TANTER LORD / UK SCHEEL / D TUDOR / UK NILSSON / S ASHERSON / UK D’ERCOLE / I ROE / IRL GAMBELLI / F CYPRES / B BAKKUM / NL RICHARD / B / A FRICHET / F KRISTOFFERSEN / DK SAPIR / B. T. S. Ansvarlig tjenestemand : HAIGH - Tlf. : +32-2-293 27 34 TVÆRFAGLIGE TJENESTER / LÆGELIG KONTROL Formand : TŸOLÄJÄRVI (Arbejdstagerrepræsentant) Næstformand : CORMAN (Arbejdsgiverrepræsentant) Referent: : WOOD (Regeringsrepræsentant) REGERINGS- REPRÆSENTANTER ARBEJDSGIVER- REPRÆSEN-TANTER ARBEJDSTAGERREPR ÆSEN-TANTER SAUNDERS / UK RICHARD / UNICE BENEDETTINI / I CASTELLA / E GIUSTI / I POULSEN / DK BIENECK / D CORMAN / F TŸOLÄJÄRVI /FIN ENGLUND / S JANNERFELDT / S GIARDIN / L WOOD / IRL DE LANGE / B VOGEL / B Ansvarlig tjenestemand : Dr. ALVAREZ - Tlf. : +32-2-293 45 47 27 HARMONISERING Formand : ANGERMAIER (Arbejdstagerrepræsentant) Næstformand : MEPPELDER (Regeringsrepræsentant) Referent : GIUSTI (Arbejdsgiverrepræsentant) REGERINGS- REPRÆSENTANTER ARBEJDS-GIVER- REPRÆSEN-TANTER ARBEJDSTAGERREPR ÆSEN-TANTER PILLER / A WEBER / L BARZ / D GAMBELLI / F ANGERMAIER / D GIUSTI / I SCHEEL / D GIBELLIERI / I SAPIR / BTS MEPPELDER / NL BORMANS / B TENGBERG / S TOMKINS / UK LIND / S PAZ / E Andre eksperter : MERTENS / CENELEC PLISSART, CEN BREKELMANS, Europa-Kommissionen - GD III Bruxelles VAN GHELUWE, idem BLOMQUIST, idem Ansvarlig tjenestemand : LOMMEL - Tlf. : +32-2-293 38 71 SYSTEM TIL FORVALTNING AF ARBEJDSMILJØET Formand : RÜCKERT (Regeringsrepræsentant) Næstformand : JEPSEN (Arbejdsgiverrepræsentant) Referent : RASMUSSEN (Arbejdstagerrepræsentant) REGERINGS- REPRÆSENTANTER ARBEJDSGIVER- REPRÆSEN-TANTER ARBEJDSTAGERREP RÆSEN-TANTER RÜCKERT / D LEANDRO / P NILSSON / S ROCCA / I VOEL/NL JEPSEN / DK RASMUSSEN / DK ASHERSON /UK ANGERMAIER / D BORMANS / B MELLISH / UK O’HALLORAN / IRL STANZANI / I BEEKHUIZEN / D SAPIR / BTS Ansvarlig tjenestemand : H. Van Loon - Tlf. : +32-2-293 20 34 , ROTHER- Tlf. : +32-2- 293 22 78 28 BILAG D MØDEKALENDER 1998 Datoer Mødets titel Deltagere Private Regerings- repræs. 17/02/1998 Regeringsrepræs. gruppen 18/02/1998 Uddannelse 20/02/1998 Arbejdstagergruppen 3/03/1998 Programmering 24/03/1998 Økonomisk og social vurdering 26/03/1998 Harmonisering 28,29/04/98 Plenarmøde 3/06/1998 Programmering 3/06/1998 Redaktionsgruppen "Økon. /soc. Vurdering" 8/06/1998 Grænseværdier 15/06/1998 Tværfaglige tjenester 9/07/1998 Uddannelse 23/07/1998 Red. gruppen “Tværfagl. Tjenester” 3/09/1998 Grænseværdier 8/09/1998 Harmonisering 10/09/1998 Programmering 21/09/1998 Arbejdsgivergruppen 24/09/1998 Arbejdstagergruppen 28/09/1998 Økonomisk / social vurdering 5/10/1998 System til forvaltning 6/10/1998 Tværfaglige tjenester 29 30 5 5 5 5 30 5 1 5 5 5 1 5 5 5 5 5 5 10 31 10 10 12 31 10 2 10 10 10 2 10 12 10 31 31 10 10 10 Datoer Mødets titel Deltagere 9/10/1998 Regeringsrepræs. gruppen 29/10/1998 Programmering 3/11/1998 Grænseværdier 4,5/11/98 Plenarmøde 1/12/1998 Grænseværdier 7/12/1998 Gennemførelse af direktiverne 9/12/1998 Selvstændige 15/12/1998 Arbejdsgivergruppen 16/12/1998 Maskiner 17/12/1998 Harmonisering Private Regerings- repræs. 30 10 10 61 10 0 10 31 10 12 5 5 30 5 15 5 5 5 30


title: Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi aluksella syntyvän jätteen ja lastijäämien vastaanottolaitteista satamissa (11195/1/1999 – C5-0251/1999 — 1998/0249(COD))

text: 29. 12. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 377/37 Tiistai 14. maaliskuuta 2000 2. Aluksella syntyvä jäte ja lastijäämät *** II A5-0043/2000 Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parla- mentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi aluksella syntyvän jätteen ja lastijäämien vastaanotto- laitteista satamissa (11195/1/1999 $ C5-0251/1999 $ 1998/0249(COD)) (Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely) Euroopan parlamentti, joka (cid:19) ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (11195/1/1999 (cid:19) C5-0251/1999) (1), (cid:19) ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(98) 452) (3), (cid:19) ottaa huomioon komission muutetun ehdotuksen (KOM(1999) 149) (4), (cid:19) ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan, (cid:19) ottaa huomioon työjärjestyksen 80 artiklan, (cid:19) ottaa huomioon aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A5-0043/2000), 1. 2. tarkistaa yhteistä kantaa seuraavasti; kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 1) Johdanto-osan 12 kappale 12) Satamien vastaanottolaitteita voidaan parantaa vaatimalla Ilmoituksista aluksia ilmoittamaan tarpeestaan käyttää niitä. saataisiin myös tietoa jätehuollon tehokasta suunnittelua varten. Kalastus- ja huvialuksista peräisin oleva jäte voidaan käsitellä sataman vastaanottolaitteissa ilman ennakkoilmoitusta. 12) Satamien vastaanottolaitteita voidaan parantaa vaatimalla Ilmoituksista aluksia ilmoittamaan tarpeestaan käyttää niitä. saataisiin myös tietoa jätehuollon tehokasta suunnittelua varten. Kalastusaluksista ja enintään 12 matkustajalle sallituista huvialuksista peräisin oleva jäte voidaan käsitellä sataman vas- taanottolaitteissa ilman ennakkoilmoitusta. (Tarkistus 2) Johdanto-osan 14 a kappale (uusi) 14 a) Aluksia, jotka tuottavat vain pieniä määriä aluksella syntyvää jätettä, tulisi suosia kustannusten kattamiseen käytettävissä järjestelmissä. Yhteisten kriteerien luominen helpottaisi tällaisten alusten tunnistamista. (1) EYVL C 10, 13. 1. 2000, s. 14. (2) EYVL C 150, 28. 5. 1999, s. 432 ja EYVL C 54, 25. 2. 2000, s. 79. (3) EYVL C 271, 31. 8. 1998, s. 79. (4) EYVL C 148, 28. 5. 1999, s. 7. C 377/38 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 29. 12. 2000 Tiistai 14. maaliskuuta 2000 NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 3) 3 artiklan ainoa a kohta (uusi) Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteet sen varmista- miseksi, että alukset, jotka eivät edellä a alakohdan mukai- sesti kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan, huolehtivat aluksella syntyvästä jätteestä ja lastijäämistä tämän direk- tiivin mukaisesti kohtuullisessa määrin ja käytännön mah- dollisuuksien mukaan. (Tarkistus 4) 6 artiklan 1 kohta, johdantokappale 1. Yhteisössä sijaitsevaan satamaan matkalla olevan aluksen päällikön, kalastus- ja huvialuksia lukuun ottamatta, on täytet- tävä totuudenmukaisesti ja tarkasti liitteessä II oleva lomake ja ilmoitettava tiedot sen jäsenvaltion tätä tarkoitusta varten nimeämälle viranomaiselle tai laitokselle, jossa satama sijaitsee: 1. Yhteisössä sijaitsevaan satamaan matkalla olevan aluksen päällikön, kalastusaluksia ja enintään 12 matkustajalle sallit- tuja huvialuksia lukuun ottamatta, on täytettävä totuudenmu- kaisesti ja tarkasti liitteessä II oleva lomake ja ilmoitettava tie- dot tarkoitusta varten nimeämälle viranomaiselle tai laitokselle, jossa satama sijaitsee: sen jäsenvaltion tätä (Tarkistus 5) 7 artiklan 3 a kohta (uusi) 3 a. Jäsenvaltiot voivat laatia luettelon perinteisistä pur- jelaivoista (huvialuksista), joille voidaan myöntää vapautus käymälä- ja kotitalousjätteen (jätevesien) toimittamisesta kulttuurihistoriallisista ja teknisistä syistä (tekniset muu- tokset eivät ole mahdollisia aluksen kulttuurihistoriallista asemaa vahingoittamatta); (Tarkistus 6) 8 artiklan 2 kohdan a alakohta a) kaikki jäsenvaltion satamassa käyvät alukset osallistuvat 1 kohdassa tarkoitettujen kustannusten kattamiseen riippu- matta siitä, käyttävätkö ne laitteita. Tämä voidaan järjestää joko sisällyttämällä maksut satamamaksuihin tai asetta- malla erillinen kiinteä jätemaksu. Maksut voivat olla erilai- set esimerkiksi aluksen luokan, tyypin tai koon mukaan; a) kaikki jäsenvaltion satamassa käyvät alukset osallistuvat huomattavasti eli vähintään 90-prosenttisesti 1 koh- dassa tarkoitettujen kustannusten kattamiseen riippumatta siitä, käyttävätkö ne laitteita. Tämä voidaan järjestää joko sisällyttämällä maksut satamamaksuihin tai asettamalla eril- linen kiinteä jätemaksu. Maksut voivat olla erilaiset esimer- kiksi aluksen luokan, tyypin tai koon mukaan; (Tarkistus 7) 8 artiklan 3 a kohta (uusi) 3 a. Edellä 2 kohdassa tarkoitettujen, kustannusten kat- tamiseen käytettävien järjestelmien erilaisuus ei saa vai- kuttaa haitallisesti meriympäristöön, jätevirtoihin tai sata- mien väliseen kilpailuun. Jos näin käy, komissio tekee ehdotuksen direktiivin muuttamiseksi. 29. 12. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 377/39 Tiistai 14. maaliskuuta 2000 NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 8) 11 artiklan 2 kohdan johdantokappale 2. Muiden kuin kalastus- ja huvialusten osalta 2. Muiden kuin kalastusalusten ja enintään 12 matkusta- jalle sallittujen huvialusten osalta (Tarkistus 9) 11 artiklan 2 kohdan b alakohta b) tarkastukset voidaan suorittaa soveltuvin osin direktiivin 95/21/EY puitteissa; b) tarkastukset on suoritettava soveltuvin osin direktiivin 95/21/EY mukaisesti ja kyseisessä direktiivissä asetettua velvoitetta, jonka mukaan ainakin 25 prosenttia yksit- täisten alusten määrästä on tarkastettava, on noudatet- tava; (Tarkistus 10) 11 artiklan 3 kohta 3. Jäsenvaltioiden on vahvistettava tarpeelliset valvontame- nettelyt kalastus- ja huvialuksia varten sen varmistamiseksi, että ne noudattavat tämän direktiivin soveltuvia vaatimuksia. 3. Jäsenvaltioiden on vahvistettava tarpeelliset valvontame- nettelyt kalastusaluksia ja enintään 12 matkustajalle sallittuja huvialuksia varten sen varmistamiseksi, että ne noudattavat tämän direktiivin soveltuvia vaatimuksia. (Tarkistus 11) 12 artiklan 1 kohdan g a alakohta (uusi) g a) varmistettava, että aluksia ei viivytetä tarpeettomasti sen takia, että satamien jätehuolto tai jätteiden vas- taanottolaitteet eivät ole asianmukaisia; viivytysta- pauksissa aluksille on maksettava asianmukainen kor- vaus; (Tarkistus 12) 12 artiklan 3 kohta 3. Jäsenvaltiot ja komissio toimivat yhteistyössä asianmukaisen tietojärjestelmän perustamiseksi, jolla helpotetaan sellaisten alusten tunnistamista, jotka eivät ole toimittaneet aluksella syntyvää jätettä ja lastijäämiä tämän direktiivin mukaisesti. 3. Jäsenvaltiot ja komissio tekevät yhteistyötä satamien kanssa perustaakseen asianmukaisen ja vähintään koko yhteisön kattavan tieto- ja valvontajärjestelmän, jonka teh- tävänä on $ valvoa aluksia, joilla 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti on lupa toimittaa aluksella syntynyt jäte ja lastijäämät myöhempään käyntisatamaan, $ helpottaa sellaisten alusten tunnistamista, jotka eivät ole toimittaneet aluksella syntynyttä jätettä ja lastijäämiä tämän direktiivin mukaisesti, ja $ arvioida, onko direktiivin 1 artiklan mukaiset tavoit- teet saavutettu. Viimeksi mainitussa tarkoituksessa komissio käyttää kerto- mukseensa nykyisen järjestelmän tarjoamia tietoja 17 artiklan mukaisesti. C 377/40 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 29. 12. 2000 Tiistai 14. maaliskuuta 2000 NEUVOSTON YHTEINEN KANTA PARLAMENTIN TARKISTUKSET (Tarkistus 13) 12 artiklan 3 a kohta (uusi) 3 a. Jäsenvaltiot ja komissio tekevät yhteistyötä yhteis- ten kriteerien luomiseksi, jotta 8 artiklan 2 kohdan c ala- kohdassa mainitut alukset voidaan tunnistaa. (Tarkistus 14) 14 artikla Komissiota avustaa direktiivin 93/75/ETY (4) 12 artiklan 1. mukaisesti perustettu komitea. Komissiota avustaa päätöksen 1999/468/EY 5 artiklassa tar- koitettu sääntelykomitea, ja mainitun päätöksen 7 ja 8 artiklan säännökset otetaan huomioon. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/ 2. 468/EY 5 artiklassa säädettyä sääntelymenettelyä, ottaen huomioon kyseisen päätöksen 8 artiklan säännöt. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdan mukainen määräaika on kolme kuukautta. (4) EYVL L 247, 5. 10. 1993, s. 19, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 98/74/EY (EYVL L 276, 13. 10. 1998, s. 7). (Tarkistus 15) 16 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudatta- misen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan ennen … (5) ja niiden on ilmoitettava tästä komis- siolle. 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudatta- misen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan ennen … (5) ja niiden on ilmoitettava tästä komis- siolle. (5) 24 kuukautta tämän direktiivin voimaantulopäivästä. (5) 18 kuukautta tämän direktiivin voimaantulopäivästä. 3. Hyötyajoneuvojen tekniset tienvarsitarkastukset *** II A5-0040/2000 Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parla- mentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi Euroopan yhteisössä liikennöivien hyötyajoneuvojen teknisistä tienvarsitarkastuksista (11287/1/1999 $ C5-0323/1999 $ 1998/0097(COD)) (Yhteispäätösmenettely: toinen käsittely) Euroopan parlamentti, joka (cid:19) ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (11287/1/1999 (cid:19) C5-0323/1999) (1), (cid:19) ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä esittämänsä kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(98) 117) (3), (1) EYVL C 29, 1. 2. 2000, s. 1. (2) EYVL C 150, 28. 5. 1999, s. 27, ja EYVL C 54, 25. 2. 2000, s. 79. (3) EYVL C 190, 18. 6. 1998, s. 10


title: Upplýingar til að bæta umhverfismál Evrópu.

eurovoc_concepts:
European Environment Agency
administration of the Institutions
data collection
database
organisation chart