title: 2000/257/CE: Decisione del Consiglio, del 20 marzo 2000, relativa agli aiuti concessi in Italia dalla RIBS SpA ai sensi delle disposizioni della legge nazionale n. 700 del 19 dicembre 1983 relative al risanamento del settore della barbabietola da zucchero

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
aid system
application of EU law
sugar beet
sugar industry

text: L 79/38 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 30. 3. 2000 DECISIONE DEL CONSIGLIO del 20 marzo 2000 relativa agli aiuti concessi in Italia dalla RIBS SpA ai sensi delle disposizioni della legge nazionale n. 700 del 19 dicembre 1983 relative al risanamento del settore della barbabietola da zucchero (2000/257/CE) IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in partico- lare l'articolo 88, paragrafo 2, terzo comma, vista la richiesta presentata dal governo della Repubblica italiana in data 4 gennaio 2000, considerando quanto segue: (1) (2) (3) (4) (5) (6) L'articolo 46 del regolamento (CEE) n. 1785/81 del Consiglio, del 30 giugno 1981, relativo all'organizza- zione comune dei mercati nel settore dello zucchero (1), autorizza: i) ad accordare aiuti di adattamento ai produt- tori di barbabietole da zucchero e, all'occorrenza, ai produttori di zucchero, ii) a procedere ad un adegua- mento degli aiuti predetti per quanto richiesto dalle necessità eccezionali connesse ai piani di ristrutturazione dello zucchero in Italia. Con la legge nazionale n. 700 del 19 dicembre 1983 recante «disposizioni per il risanamento del settore della barbabietola da zucchero» l'Italia ha costituito la finan- ziaria pubblica RIBS SpA, con il compito di erogare ai produttori di zucchero gli aiuti connessi ai piani di ristrutturazione, fondamentalmente di crediti partecipativi. sotto forma Ai sensi dell'articolo 46 del regolamento (CEE) n. 1785/ 81 e successive modifiche, l'Italia ha predisposto due piani generali di ristrutturazione del settore bieticolo saccarifero e di riconversione dello stesso per il periodo 1984/85-1995/96 approvati con le decisioni della Commissione comunicate con lettere SG(84) D/6750 del 23 maggio 1984 e SG(91) D/11490 del 20 giugno 1991. In attuazione di questi piani generali di ristrutturazione, la Repubblica italiana ha attuato una serie di interventi talune imprese, che sono stati specifici concernenti approvati dalla Commissione e hanno contribuito all'avvio di una radicale ed effettiva ristrutturazione del settore. Inoltre, alcuni senza procedere alla notifica ai sensi dell'articolo 88, paragrafo 3, del trattato. sono stati effettuati interventi La Commissione ha adottato, al termine della procedura d'infrazione aperta sugli interventi effettuati dalla RIBS a favore degli stabilimenti di Celano (Nusam SpA e Sadam Abruzzo SpA) e Castiglion Fiorentino (Sadam Castiglio- (1) GU L 177 dell'1. 7. 1981, pag. 4. Regolamento abrogato e sostituito dal regolamento (CE) n. 2038/1999 (GU L 252 del 25. 9. 1999, pag. 1). (7) (8) (9) nese SpA), una decisione parzialmente negativa C(1999) 1363 dell'11 maggio 1999, contro la quale il governo italiano ha presentato un ricorso alla Corte di giustizia delle Comunità europee. La Commissione ha avviato una procedura d'infrazione sugli interventi effettuati a favore dello stabilimento di Ostellato (società CO. PRO B), comunicata con lettera SG(96) D/1257 dell'11 gennaio 1996. i seguenti Nell'agosto del 1999 il governo italiano ha provveduto a interventi: a) piano specifico notificare Ponteco; b) piano specifico Comagri; c) rinegoziazione mutuo Coprob; d) rinegoziazione mutuo Sadam-Seci; e) rinegoziazione mutuo ISI. Il governo italiano ha inoltre informato la Commissione del piano specifico della SPAI SpA, concernente il settore conserviero, approvato il 25 marzo 1992 conforme- mente al piano generale di risanamento e di riconver- sione del settore della barbabietola da zucchero per il periodo 1991/96 che autorizzava il finanziamento di attività agroalimentari nelle zone in cui era stato neces- sario procedere alla chiusura di zuccherifici; il piano specifico della Spai SpA è stato revocato successiva- mente in data 11 ottobre 1994. (10) Gli interventi di cui ai considerando 6, 7 e 8 sono sostanzialmente analoghi, per quanto riguarda gli obiet- tivi e i risultati, a quelli attuati in precedenza in applica- zione dei piani generali di ristrutturazione, approvati dalla Commissione; tali interventi sono necessari per portare a termine il processo di ristrutturazione del settore e, se non fossero approvati, sarebbero compro- messi il risanamento del settore e l'equilibrio economico di varie migliaia di piccole aziende che operano nelle svariate zone di produzione della barbabietola. (11) L'importo complessivo degli aiuti concessi nel 1984- 1992 alle imprese produttrici di zucchero menzionate nei considerando 6, 7 e 8 ammonta a 66,9 milioni di EUR, con un'incidenza media annua corrispondente a circa lo 0,5 % del prezzo d'intervento per lo zucchero, con effetti poco significativi sulla concorrenza e sugli scambi intracomunitari. (12) Gli aiuti concessi riguardano praticamente tutti i gruppi industriali attivi nel settore per una superficie agricola approssimativa di 265 000 ettari e circa 65 000 aziende agricole nelle zone di produzione della barbabietola da zucchero. 30. 3. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 79/39 La Spai SpA è attualmente in liquidazione e la Ribs è intervenuta nella procedura di liquidazione. — rinegoziazione mutuo ISI del 2 agosto 1991 con una sovvenzione lorda di 20 370 000 EUR; (13) (14) Sussistono pertanto circostanze eccezionali che consen- tono di considerare gli aiuti concessi dal governo italiano compatibili con il mercato comune, sussistendo le condizioni di cui alla presente decisione, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 Sono considerati compatibili con il mercato comune i interventi effettuati dalla finanziaria pubblica Ribs 1. seguenti SpA: — interventi a favore della Coprob del 28 giugno 1990, in procedura d'infrazione, con una sovvenzione lorda di 847 000 EUR. 2. È considerato compatibile con il mercato comune anche l'intervento effettuato dalla RIBS SpA a favore della SPAI SpA del 25 marzo 1992, lorda di con una 8 567 000 EUR. sovvenzione 3. Il governo italiano è autorizzato ad erogare a favore dei beneficiari degli aiuti oggetto della decisione parzialmente negativa C(1999) 1363 dell'11 maggio 1999, un aiuto in misura pari alle somme che gli stessi dovrebbero restituire. Articolo 2 — piano specifico Ponteco del 19 dicembre 1989 con una La Repubblica italiana è la destinataria della presente decisione. sovvenzione lorda di 5 297 000 EUR; — piano specifico Comagri del 21 settembre 1990 con una sovvenzione lorda di 15 920 000 EUR; — rinegoziazione mutuo Coprob del 25 marzo 1992 con una sovvenzione lorda di 2 286 000 EUR; — rinegoziazione mutuo Sadam-Seci del 25 marzo 1992 con una sovvenzione lorda di 376 000 EUR; Fatto a Bruxelles, addì 20 marzo 2000. Per il Consiglio Il Presidente L. CAPOULAS SANTOS


title: 2000/529/EG: Europeiska miljöbyråns beslut av den 20 mars 2000 om inrättandet av en kodex för god förvaltningssed

eurovoc_concepts:
European Environment Agency
code of conduct

formats: html pdf print

text: 26. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 216/15 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) EUROPEISKA MILJÖBYRÅN EUROPEISKA MILJÖBYRÅNS BESLUT av den 20 mars 2000 om inrättandet av en kodex för god förvaltningssed (2000/529/EG) EUROPEISKA MILJÖBYRÅN HAR FATTAT DETTA BRSLUT med beaktande av bestämmelserna om öppenhet i Amsterdam- fördraget, särskilt artikel 1 i Fördraget om Europeiska unionen och artikel 21 i EG-fördraget, med beaktande av förslaget från Roy Perry, ledamot i utskottet för framställningar och föredragande av betänkandet om utskottets egen verksamhet 1996–1997 (1), om att en kodex för god förvaltningssed bör upprättas, med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 16 juli 1998 om ombudsmannens verksamhetsberättelse för 1997 (C4-0270/98) (2), fastare sammanslutning mellan den europeiska unionens folk, där beslut fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt. Europeiska kommissionen eftersträvar även reformering av gemenskapsförvaltningens handläggningsförfaranden, för att i full utsträckning kunna tillämpa detta koncept. För att föra förvaltningen närmare medborgarna och se till att dess kvalitet förbättras, bör en kodex med grundläggande prin- tjänstemännens uppförande i kontakterna med för ciper allmänheten antas. med beaktande av den undersökning som ombudsmannen på eget initiativ inledde för att utröna om det vid de olika gemen- skapsinstitutionerna och gemenskapsorganen fanns någon kodex för god förvaltningssed för tjänstemännen i deras kontakter med allmänheten och om den är tillgänglig för allmänheten, En dylik kodex gagnar både tjänstemän, eftersom den på ett detaljerat sätt fastlägger de regler som bör följas vid kontakter med allmänheten, och medborgarna, eftersom den informerar om vilket bemötande de har rätt att förvänta sig vid kontakter med gemenskapens förvaltningar. med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 15 april 1999 om ombudsmannens verksamhetsberättelse för 1998 (C4-0138/99), med beaktande av den uppförandekodex om allmänhetens till- gång till kommissionens handlingar som fastställts i beslut 94/90/EKSG, EG, Euratom (3), och av följande skäl: I Amsterdamfördraget har begreppet om öppenhet införts i Fördraget om Europeiska unionen, varigenom det fastslås att fördraget markerar en ny fas i processen för att skapa en allt (1) A4-0190/97. (2) EGT C 292, 21. 9. 1998, s. 168. (3) EGT L 46, 18. 2. 1994, s. 58. Kodexen kan bli verkningsfull endast genom att medborgarna har tillgång till den som offentlig handling och den följaktligen publiceras i form av ett beslut, likhet med ovan nämnda beslut om allmänhetens tillgång till kommissionens dokument. i resolutioner Europaparlamentets I och C4-0138/99, välkomnade parlamentet förslaget om en kodex för god förvaltningssed för EU:s institutioner och organ och betonade vikten av att en dylik kodex utarbetades så snart som möjligt. C4-0270/98 Europaparlamentet betonade även vikten av att kodexen i möjligaste mån är exakt liktydig för samtliga EU-institutioner och EU-organ och att alla EU-medborgare har tillgång till den och att den offentliggörs i Officiella tidningen. L 216/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 8. 2000 Rådets förordning (EEG) nr 1210/90 av den 7 maj 1990 om inrättandet av Europeiska miljöbyrån och Europeiska miljöin- formations- och miljöövervakningsnätverket, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 933/1999, särskilt artikel 17 i dessa, i vilken föreskrivs att ”miljöbyråns anställda är under- ställda de förordningar och regler som skall tillämpas på tjän- stemän och övriga anställda vid de Europeiska gemenskaperna”, ”tjänsteföreskrifter och anställningsvillkor för övriga anställda i de Europeiska gemenskaperna” och beslut fattat av Europeiska miljöbyråns styrelse beträffande allmänhetens tillgång till miljö- byråns handlingar av den 21 mars 1997 (4), vilka alla utgör särskild rättsgrund i denna uppförandekodex. En kodex för god förvaltningssed som miljöbyråns personal skall följa i sina kontakter med allmänheten bör upprättas och offentliggöras. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Allmänna bestämmelser Anställda vid miljöbyrån skall i sina kontakter med allmän- heten följa de principer som fastställs i detta beslut och som utgör kodexen för god förvaltningssed, hädanefter benämnd förvaltningskodexen. Artikel 2 Tillämpning: personer 1. Denna förvaltningskodex skall gälla för alla tjänstemän och övriga anställda som omfattas av tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemen- skaperna, i deras kontakter med allmänheten. Med tjänsteman avses hädanefter såväl tjänstemännen som de övriga anställda. 2. Miljöbyrån skall vidta de åtgärder som erfordras för att tillse att bestämmelserna i förvaltningskodexen även gäller andra personer som arbetar för miljöbyrån, såsom personer som anställts privat, experter som lånats ut från nationella civila myndigheter och praktikanter. 3. Med allmänheten avses alla fysiska och juridiska personer, oavsett om de är bosatta eller har sitt officiella säte i en medlemsstat eller inte. Artikel 3 Tillämpning: sakområde 1. Denna förvaltningskodex innehåller de allmänna princi- perna för god förvaltningssed som skall gälla för alla kontakter som miljöbyråns tjänstemän har med allmänheten, såvida de inte omfattas av särskilda föreskrifter. 2. Principerna i förvaltningskodexen gäller inte för kontak- terna mellan miljöbyrån och dess tjänstemän. Dessa förbin- delser regleras av tjänsteföreskrifterna. (4) EGT C 282, 18. 9. 1997, s. 5. Artikel 4 Lagenlighet En tjänsteman skall handla i enlighet med lagen och tillämpa de regler och förfaranden som fastställs i gemenskapslagstift- ningen. Tjänstemannen skall särskilt se till att beslut som gäller enskildas rättigheter eller intressen har en rättslig grund och att beslutens innehåll är i överenstämmelse med lagen. Artikel 5 Icke-diskriminering 1. Då tjänstemannen hanterar förfrågningar från allmän- heten eller fattar beslut skall han eller hon tillse att principen om lika behandling efterlevs. Personer vars situationer är likvär- diga skall behandlas på ett likvärdigt sätt. 2. Om behandlingen inte är likvärdig skall tjänstemannen kunna motivera skillnaden med objektiva och relevanta faktorer som föreligger i det enskilda fallet. 3. Tjänstemannen skall särskilt undvika varje slags omoti- verad åtskillnad av personer grundad på nationalitet, kön, ras, etniskt ursprung, religion, tro, handikapp, ålder eller sexuell läggning. Artikel 6 Proportionalitet 1. Då tjänstemannen fattar beslut skall han eller hon se till att de åtgärder som vidtas står i proportion till ändamålet. Tjänstemannen skall särskilt undvika att begränsa medbor- garnas rättigheter eller att ta ut avgifter av dem om dessa begränsningar eller avgifter inte står i rimlig proportion till åtgärdernas syfte. Då tjänstemannen fattar beslut skall han eller hon försöka 2. finna en medelväg för att såväl de enskilda personernas som allmänhetens intressen skall tillgodoses. Artikel 7 Maktmissbruk Maktbefogenheterna skall utövas endast för de syften de är avsedda för enligt gällande bestämmelser. Tjänstemannen skall särskilt undvika att utnyttja sina befogenheter för syften som inte har någon laglig grund eller som inte motiveras av det allmännas bästa. Artikel 8 Opartiskhet och obundenhet 1. Tjänstemannen skall vara opartisk och obunden. Tjänste- mannen skall avstå från godtyckliga handlingar som kan vara till men för allmänheten och även avstå från att gynna någon enskild person, oavsett vilka anledningar som kan åberopas. 26. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 216/17 Tjänstemannen skall inflytande 2. utifrån, inbegripet politisk påverkan, och inte heller av person- liga intressen. inte styras av något 3. Tjänstemannen skall avstå från att ta del i beslutsfattande som rör hans eller hennes egna intressen eller hans eller hennes familjs, släktingars, vänners och bekantas intressen. Artikel 9 Objektivitet Då tjänstemannen fattar beslut skall han eller hon ta hänsyn till relevanta faktorer och väga in dem i beslutet, samtidigt som alla irrelevanta synpunkter lämnas därhän. Artikel 10 Berättigade förväntningar och konsekvent agerande Tjänstemannen skall vara konsekvent såväl i sin egen 1. förvaltningsarbete. myndighetsutövning som i miljöbyråns Tjänstemannen skall följa institutionens normala förvaltnings- rutiner såvida det inte finns legitima skäl att avvika från praxis i ett enskilt fall. Tjänstemannen skall ta hänsyn till de rättmätiga och 2. skäliga förväntningar allmänheten har mot bakgrund av hur miljöbyrån agerat tidigare. Artikel 11 Rättvisa Tjänstemannen skall agera rättvist och skäligt. Artikel 12 Artighet 1. Tjänstemannen skall vara tjänstvillig, korrekt, artig och lättillgänglig i sina kontakter med allmänheten. Då tjänste- mannen besvarar skrivelser, telefonsamtal eller e-post skall han eller hon försöka att vara så hjälpsam som möjligt och besvara de ställda frågorna. 2. Om tjänstemannen inte är ansvarig för ärendet skall han eller hon hänvisa medborgaren till den ansvarige tjänste- mannen. 3. Om ett fel begås och får negativa konsekvenser för en privatpersons rättigheter eller intressen skall tjänstemannen be om ursäkt för detta. Artikel 14 Bekräftelse på mottagande och uppgift om den behörige tjänstemannens namn Varje skrivelse eller klagomål som inkommer till institu- 1. tionen skall besvaras inom två veckor med en bekräftelse på mottagandet, utom i de fall då ett mer innehållsrikt svar kan skickas inom denna tidsperiod. 2. I svaret eller bekräftelsen skall den behörige tjänsteman- nens namn och telefonnummer anges tillsammans med namnet på den avdelning där han eller hon arbetar. Varken bekräftelse på mottagandet eller svar behöver 3. skickas då skrivelser eller klagomål betraktas som otillbörliga på grund av att de skickats i ett orimligt stort antal eller på grund av att de är upprepande eller meningslösa till sin karaktär. Artikel 15 Skyldighet att vidarebefordra till behörig avdelning 1. Om en skrivelse eller ett klagomål till miljöbyrån har adresserats eller framförts till en enhet utan ansvar i ärendet, skall de mottagande avdelningarna tillse att handlingarna utan dröjsmål sänds vidare till den behöriga avdelningen inom arbetsmiljöbyrån. 2. Den avdelning som först tog emot skrivelsen eller klago- målet skall meddela upphovsmannen att handlingarna skickats vidare och uppge namn och telefonnummer på den tjänsteman handlingarna vidarebefordrats till. 3. Om en skrivelse eller ett klagomål till miljöbyrån har adresserats eller framförts till en enhet utan ansvar i ärendet, skall de mottagande avdelningarna tillse att handlingarna i ärendet skickas vidare till ansvarig gemenskapsinrättning och att avsändaren informeras om vem handlingarna vidarebeford- rats till. Artikel 16 Rätt att höras och yttra sig Då ett ärende berör enskilda personers rättigheter eller försvar tjänstemannen se till att rätten till 1. intressen skall respekteras i alla skeden av beslutsprocessen. Då ett beslut skall fattas som rör enskildas rättigheter eller 2. intressen, skall alla berörda ha rätt att ge skriftliga kommen- tarer, och i förekommande fall även muntligen få lägga fram sina synpunkter innan beslutet fattas. Artikel 13 Artikel 17 Beslut i rimlig tid Skrivelser besvarade på medborgarens språk Tjänstemannen skall se till att alla unionsmedborgare eller andra privatpersoner som skriver till miljöbyrån på ett av fördragsspråken får svar på samma språk. 1. Tjänstemannen skall se till att ett beslut om varje begäran eller klagomål till institutionen fattas inom en rimlig tidsperiod, så fort som möjligt och under inga omständigheter längre än två månader räknat från mottagningsdatum. Samma regel skall gälla för besvarande av skrivelser från allmänheten. L 216/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 8. 2000 Om en begäran eller ett klagomål till miljöbyrån, på 2. grund av ärendets svårighetsgrad, inte kan besvaras med ett beslut inom ovan nämnda tidsperiod, skall tjänstemannen så snart som möjligt informera upphovsmannen. Ett definitivt beslut skall därefter delges upphovsmannen så snart som möjligt. behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. 2. Tjänstemannen skall särskilt undvika att behandla person- uppgifter i orättmätiga syften eller att vidarebefordra uppgif- terna till obehöriga personer. Artikel 18 Skyldighet att motivera beslut 1. Varje beslut eller rekommendation från miljöbyrån som kan få negativa konsekvenser för en privatpersons rättigheter eller intressen skall ange vilka relevanta fakta och vilken rättslig grund som beslutet baserar sig på. 2. Tjänstemannen skall undvika att fatta beslut på kortsik- tiga eller lösa grunder eller att fatta beslut som inte är tillräck- ligt individuellt utformade. 3. Om ett mycket stort antal enskilda berörs av ett beslut och det därför inte är möjligt att i detalj meddela grunderna för beslutet får standardsvar skickas. Tjänstemannen skall dock tillse att den som så önskar får ett individuellt utformat beslut. Artikel 19 Information om möjligheterna att överklaga Då miljöbyrån fattar ett beslut som kan få negativa 1. konsekvenser för en privatpersons rättigheter eller intressen skall beslutet innehålla information om vilka möjligheter som finns att överklaga beslutet. Informationen skall ange hur man går till väga för att överklaga, till vem man skall rikta sitt överklagande och vilka tidsfrister som gäller. 2. Besluten skall särskilt hänvisa till de möjligheter att väcka talan i domstolen och att klaga hos ombudsmannen som avses i artiklarna 230 och 195 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Artikel 20 Kungörelse av beslutet 1. Tjänstemannen skall se till att beslut som berör enskildas rättigheter eller intressen direkt delges de berörda personerna. 2. Tjänstemannen skall avstå från att meddela beslutet till andra källor så länge den direkt berörda personen eller de direkt berörda personerna inte informerats. Artikel 21 Skydd av personuppgifter 1. En tjänsteman som hanterar personliga uppgifter om en medborgare skall följa de principer som fastställts i direktiv 95/46/EG om skydd för enskilda personer med avseende på Artikel 22 Begäran om information 1. En tjänsteman som är ansvarig för ett ärende skall ge allmänheten den information som efterfrågas. Tjänstemannen skall eftersträva att informationen är klar och begriplig. Om en muntlig begäran om information är alltför 2. komplicerad eller alltför omfattande för att kunna besvaras direkt, skall tjänstemannen råda den berörda personen att formulera sin begäran skriftligt. Om en tjänsteman på grund av sin tystnadsplikt inte kan 3. lämna ut de upplysningar som efterfrågas, skall han eller hon i enlighet med artikel 18 i denna förvaltningskodex delge den berörda personen skälen till att informationen inte kan lämnas. Då en tjänsteman ombeds att ge upplysningar om ett 4. ämne utanför sitt ansvarsområde, skall han eller hon hänvisa den frågande till ansvarig tjänsteman och uppge dennes namn och telefonnummer. Då en tjänsteman ombeds att ge upplys- ningar om en annan gemenskapsinstitution eller ett annat gemenskapsorgan skall tjänstemannen hänvisa den frågande till berörd institution eller berört organ. tjänstemannen Då så är lämpligt och beroende på vad som efterfrågas 5. skall informationssökande personen till den avdelning inom institutionen som är ansvarig för att ge information till allmänheten. hänvisa den Artikel 23 Allmänhetens tillgång till handlingar Då en person begär att få tillgång till miljöbyråns hand- 1. lingar skall tjänstemannen bevilja detta i enlighet med det beslut som fattats av miljöbyråns styrelse om allmänhetens tillgång till miljöbyråns handlingar av den 21 mars 1997 (5). 2. Om en muntlig begäran om tillgång till handlingar inte kan uppfyllas, skall tjänstemannen råda den berörda personen att formulera sin begäran skriftligt. Artikel 24 Diarieföring Europeiska miljöbyråns enheter skall på ett korrekt sätt diarie- föra in- och utgående post, inkommande handlingar och vidtagna åtgärder. Artikel 25 Allmänhetens tillgång till kodexen 1. Europeiska miljöbyrån skall vidta nödvändiga åtgärder för att denna kodex skall komma till allmänhetens kännedom i största möjliga utsträckning. En broschyr med namnet ” Euro- peiska miljöbyråns kodex för god förvaltningssed”, som inne- håller en beskrivning av kodexen och som återger hela dess text i en bilaga, skall distribueras. (5) Se fotnot 4. 26. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 216/19 2. Europeiska miljöbyrån skall erbjuda var och en som så önskar en kopia av denna kodex. Artikel 26 Rätt att klaga hos EU-ombudsmannen Om en tjänsteman inte följer principerna i denna förvaltningskodex har var och en rätt att klaga hos ombudsmannen i enlighet med artikel 195 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och i enlighet med ombudsmannens stadga (6). Artikel 27 Översyn Detta beslut skall ses över då det varit i kraft i två år. År 2002 skall verkställande direktören lämna en rapport om detta besluts genomförande för perioden 2000–2002, som en förberedelse till ombudsmannens översyn. Artikel 28 Ikraftträdande Detta beslut antas av Europeiska miljöbyråns styrelse den 20 mars 2000 och träder i kraft den 20 juni 2000 efter offentliggörande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Utfärdat i Köpenhamn den 20 mars 2000. På Europeiska miljöbyråns styrelses vägnar På Europeiska miljöbyråns vägnar Kees ZOETEMAN Ordförande Domingo JIMÉNEZ-BELTRÁN Verkställande direktör (6) Europaparlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (EGT L 113, 4. 5. 1994, s. 15)


title: 2000/258/CE: Décision du Conseil, du 20 mars 2000, désignant un institut spécifique responsable pour l'établissement des critères nécessaires à la standardisation des tests sérologiques de contrôle de l'efficacité des vaccins antirabiques

eurovoc_concepts:
France
domestic animal
import (EU)
rabies
research body
testing
vaccine
veterinary inspection

text: L 79/40 FR Journal officiel des Communautés européennes 30. 3. 2000 DÉCISION DU CONSEIL du 20 mars 2000 désignant un institut spécifique responsable pour l'établissement des critères nécessaires à la standardisation des tests sérologiques de contrôle de l'efficacité des vaccins antirabiques (2000/258/CE) LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu la directive 92/65/CEE du Conseil du 13 juillet 1992 définissant les conditions de police sanitaire régissant les échanges et les importations dans la Communauté d'animaux, de spermes, d'ovules et d'embryons non soumis, en ce qui concerne les conditions de police sanitaire, aux réglementations communautaires spécifiques visées à l'annexe A, section I, de la directive 90/425/CEE (1), et notamment son article 10, paragraphe 6, vu la proposition de la Commission, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) (4) (5) (6) Un système alternatif à la quarantaine pour les introductions de certains carnivores domestiques sur le territoire de certains États membres indemnes de la rage a été prévu par la directive 92/65/CEE. Il suppose le contrôle de l'efficacité de la vaccination de ces animaux par un titrage d'anticorps. Afin de garantir un système efficace de contrôle des laboratoires qui réaliseront ces analyses, il convient de prévoir un agrément communautaire de ces derniers. L'agrément de ces laboratoires doit être coordonné par un laboratoire communautaire de référence pour ces questions. Le laboratoire de l'Agence française de sécurité sanitaire des aliments de Nancy remplit les conditions pour être désigné comme laboratoire communautaire de référence pour ces questions. Ce laboratoire de référence peut bénéficier d'une aide de la Communauté selon les conditions prévues à l'article 28 de la décision 90/424/CEE du Conseil du 26 juin 1990 relative à certaines dépenses dans le domaine vétérinaire (2). Les mesures nécessaires pour la mise en œuvre de la présente décision sont arrêtées en conformité avec la décision 1999/468/CE du Conseil du 28 juin 1999 fixant les modalités de l'exercice des compétences d'exécution conférées à la Commission (3), A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION: Article premier Le laboratoire de l'Agence française de sécurité sanitaire des aliments de Nancy (AFSSA Nancy), dont les coordonnées figurent en annexe I, est désigné comme institut spécifique responsable pour l'établissement des critères nécessaires à la standardisation des tests sérologiques de contrôle de l'efficacité des vaccins antirabiques. Les missions du laboratoire visé à l'article 1er sont précisées en annexe II. Article 2 (1) JO L 268 du 14. 9. 1992, p. 54. Directive modifiée en dernier lieu par la décision 95/176/CE de la Commission (JO L 117 du 24. 5. 1995, p. 23). (2) JO L 224 du 18. 8. 1990, p. 19. Décision modifiée en dernier lieu par le règlement (CE) no 1258/1999 (JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 103). (3) JO L 184 du 17. 7. 1999, p. 23. 30. 3. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 79/41 Le laboratoire visé à l'article 1er communique à la Commission la liste des laboratoires de la Communauté à agréer pour la réalisation des tests sérologiques de contrôle de l'efficacité des vaccins antirabiques. Les laboratoires sont agréés conformément à la procédure prévue à l'article 5, paragraphe 2. Article 3 Article 4 Les annexes de la présente décision sont modifiées selon la procédure prévue à l'article 5, paragraphe 2. Article 5 La Commission est assistée par le comité vétérinaire permanent institué par l'article 1er de la décision 1. 68/361/CEE (1), ci-après dénommé «comité». Dans le cas où il est fait référence au présent paragraphe, 2. 1999/468/CE s'appliquent. les articles 5 et 7 de la décision La période prévue à l'article 5, paragraphe 6, de la décision 1999/468/CE est fixée à trois mois. 3. Le comité adopte son règlement intérieur. Les États membres sont destinataires de la présente décision. Article 6 Fait à Bruxelles, le 20 mars 2000. Par le Conseil Le président L. CAPOULAS SANTOS (1) JO L 255 du 18. 10. 1968, p. 23. L 79/42 FR Journal officiel des Communautés européennes 30. 3. 2000 ANNEXE I AFSSA Nancy Laboratoire d'études sur la rage et la pathologie des animaux sauvages Domaine de Pixérécourt BP 9 F-54220 Malzéville Tél. (33) 383 29 89 50 Fax (33) 383 29 89 59 E-mail: maubert@fitech. fr ANNEXE II L'institut spécifique pour l'établissement des critères nécessaires à la standardisation des tests sérologiques de contrôle de l'activité des vaccins antirabiques est chargé de: — coordonner la mise au point, le perfectionnement et la standardisation des méthodes de titrages sérologiques sur les carnivores vaccinés contre la rage, — évaluer les laboratoires pour lesquels les États membres ont soumis une demande d'agrément pour les analyses visées le résultat de cette évaluation devant être transmis à la Commission aux fins dudit agrément, au premier tiret, — établir la liste des laboratoires de la Communauté agréés pour la réalisation de ces analyses, — fournir toute information utile sur les méthodes d'analyse et les essais comparatifs à ces laboratoires et organiser les sessions de formation et de perfectionnement de leur personnel, — organiser les tests interlaboratoires d'aptitude, — collaborer avec les laboratoires chargés de ces analyses dans les pays tiers et proposer à la Commission une procédure d'agrément de ces derniers, — fournir une assistance scientifique et technique à la Commission et aux États membres concernant ces questions, en particulier s'il survient des contestations entre États membres sur les résultats d'analyse


title: Verordnung (EG) Nr. 602/2000 der Kommission vom 20. März 2000 zur Bestimmung des Weltmarktpreises für nicht entkörnte Baumwolle und des Beihilfevorschusses

eurovoc_concepts:
EU Member State
Greece
Spain
aid system
cotton
world market price

formats: pdf print

text: L 72/6 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 21. 3. 2000 VERORDNUNG (EG) Nr. 602/2000 DER KOMMISSION vom 20. März 2000 zur Bestimmung des Weltmarktpreises für nicht entkörnte Baumwolle und des Beihilfevorschusses DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Akte über den Beitritt Griechenlands, insbeson- dere auf die Artikel 3 und 10 des Protokolls Nr. 4 über Baumwolle, zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1553/95 des Rates (1), (3) (4) gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1554/95 des Rates vom 29. Juni 1995 zur Festlegung der allgemeinen Vorschriften der Beihilferegelung für Baumwolle und zur Aufhebung der Verordnung (EWG) Nr. 2169/81 (2), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1419/98 (3), insbesondere auf die Artikel 3, 4 und 5, einschlägigen Kriterien dürfen jedoch berichtigt werden, wenn dies wegen Abweichungen bezüglich der Qualität des gelieferten Erzeugnisses oder der Art der Angebote und Notierungen gerechtfertigt ist. Diese Berichtigungen sind durch Artikel 2 der Verordnung (EWG) Nr. 1201/ 89 geregelt. Der Weltmarktpreis für nicht entkörnte Baumwolle ist in Anwendung der genannten Kriterien, wie nachstehend angegeben, festzusetzen. Nach Artikel 5 Absatz 3a Unterabsatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1554/95 entspricht der Beihilfevorschuß dem Zielpreis, vermindert um den Weltmarktpreis und einen Betrag, der wie im Fall einer Überschreitung der garan- tierten Höchstmenge, jedoch auf der Grundlage der um mindestens 7,5 % erhöhten Neuschätzung der Erzeugung nicht entkörnter Baumwolle bestimmt wird. Mit der Verordnung (EG) Nr. 2606/1999 der Kommission (6) wurde die Erzeugung für das Wirtschaftsjahr 1999/2000 neu geschätzt und der diesbezügliche Erhöhungspro- zentsatz festgesetzt. Die Anwendung dieser Berech- nungsweise führt dazu, den Vorschußbetrag je Mitglied- staat, wie nachstehend angegeben, festzusetzen — in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Nach Artikel 3 der Verordnung (EG) Nr. 1554/95 wird der Weltmarktpreis für nicht entkörnte Baumwolle unter Zugrundelegung des für entkörnte Baumwolle festge- stellten Weltmarktpreises und unter Berücksichtigung des bisherigen Verhältnisses zwischen dem für diese und für nicht entkörnte Baumwolle berechneten Weltmarkt- preises bestimmt. Die Bestimmung des bisherigen Preis- verhältnisses wurde geregelt durch Artikel 1 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 1201/89 der Kommission vom 3. Mai 1989 zur Durchführung der Beihilferegelung für Baumwolle (4), zuletzt geändert durch die Verord- nung (EG) Nr. 1624/1999 (5). Ist der Weltmarktpreis so nicht feststellbar, wird er anhand des zuletzt ermittelten Preises bestimmt. Der Weltmarktpreis für entkörnte Baumwolle wird gemäß Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 1554/95 unter Berücksichtigung der Angebote auf diesem Markt und der für den tatsächlichen Markttrend repräsentativen Notierungen für ein Erzeugnis mit bestimmten Merk- malen ermittelt. Zur Bestimmung dieses Preises ist der Durchschnitt der an einem oder mehreren europäischen Börsenplätzen festgestellten Angebote und Notierungen für ein in einem nordeuropäischen Hafen cif geliefertes Erzeugnis aus den Lieferländern zu berechnen, die für repräsentativ sind. Die den internationalen Handel (1) ABl. L 148 vom 30. 6. 1995, S. 45. (2) ABl. L 148 vom 30. 6. 1995, S. 48. (3) ABl. L 190 vom 4. 7. 1998, S. 4. (4) ABl. L 123 vom 4. 5. 1989, S. 23. (5) ABl. L 192 vom 24. 7. 1999, S. 39. HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 (1) Der in Artikel 3 der Verordnung (EG) Nr. 1554/95 genannte Weltmarktpreis für nicht entkörnte Baumwolle wird auf 32,369 EUR/100 kg festgesetzt. (2) Der in Artikel 5 Absatz 3a Unterabsatz 2 der Verord- nung (EG) Nr. 1554/95 genannte Beihilfevorschuß beläuft sich auf: — 37,470 EUR/100 kg in Spanien, — 33,537 EUR/100 kg in Griechenland, — 73,931 EUR/100 kg in den übrigen Mitgliedstaaten. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 21. März 2000 in Kraft. (6) ABl. L 316 vom 10. 12. 1999, S. 36. 21. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 72/7 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 20. März 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission


title: 2000/248/EF: Rådets afgørelse af 20. marts 2000 om de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, der skal indgå i tiltrædelsespartnerskabet med Republikken Cypern

eurovoc_concepts:
Cyprus
European Union
accession to the European Union
cooperation policy

text: L 78/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 3. 2000 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) RÅDET RÅDETS AFGØRELSE af 20. marts 2000 om de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, der skal indgå i tiltrædelsespart- nerskabet med Republikken Cypern (2000/248/EF) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — passende foranstaltninger med hensyn til enhver form for førtiltrædelsesbistand. under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 555/2000 af 13. marts 2000 om iværksættelsen af foranstaltninger som led i førtiltrædelsesstrategien for Republikken Cypern og Repu- blikken Malta (1), under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: (4) (5) Der gives i Kommissionens periodiske rapport fra 1999 en objektiv analyse af Republikken Cyperns forbere- delser til medlemskab og indkredses en række priorite- rede områder, hvor der skal gøres en yderligere indsats. Republikken Cypern bør for at forberede sig til medlem- skab udarbejde et nationalt program for overtagelsen af den gældende EU-ret. Dette program bør indeholde en tidsplan for virkeliggørelsen af de prioriteter og mel- lemliggende mål, der er fastlagt tiltrædelsespartner- skabet — i (1) (2) (3) Det Europæiske Råd i Luxembourg udtalte, at tiltrædel- sespartnerskabet er et nyt instrument og udgør hjørne- stenen i den udvidede førtiltrædelsesstrategi. TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Forordning (EF) nr. 555/2000 supplerer forordning (EF) nr. 622/98 (2) som fastsætter, at Rådet med kvalificeret flertal på forslag af Kommissionen træffer afgørelse om de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betin- gelser, der skal indgå i hvert tiltrædelsespartnerskab, og som forelægges hver ansøgerstat, samt om senere væsentlige tilpasninger heraf. Fællesskabets bistand er betinget af, at en række væsent- lige elementer opfyldes, og at der gøres fremskridt i retning af opfyldelse af Københavnskriterierne. Hvis et ikke er til stede, kan Rådet med væsentligt element flertal på forslag af Kommissionen træffe kvalificeret Artikel 1 I overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 555/2000 er de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, der skal gælde for tiltrædelsespartnerskabet for Republikken Cypern, fastlagt i bilaget hertil, som udgør en integrerende del af denne afgørelse. Artikel 2 (1) EFT L 68 af 16. 3. 2000, s. 3. (2) Rådets forordning (EF) nr. 622/98 af 16. marts 1998 om bistand som led i førtiltrædelsesstrategien til de stater, der har ansøgt om tiltrædelse af Den Europæiske Union, og navnlig om etablering af tiltrædelsespartnerskaber (EFT L 85 af 20. 3. 1998, s. 1). Gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet vil blive gennem- gået i associeringsaftalens organer og eventuelt gennem de kompetente organer i Rådet, som Kommissionen regelmæssigt skal aflægge rapport til. 29. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 78/11 Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 3 Udfærdiget i Bruxelles, den 20. marts 2000. På Rådets vegne J. GAMA Formand L 78/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 3. 2000 BILAG CYPERN: TILTRÆDELSESPARTNERSKAB 1999 1. MÅL Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de prioriterede områder for den yderligere indsats, der er identificeret i Kommissionens periodiske rapport fra 1999 om Cyperns fremskridt mod medlemskab af Den Europæiske Union, tillige med de finansielle midler til at hjælpe Cypern med at realisere disse prioriteter samt vilkårene for bistanden. Tiltrædelsespartnerskabet danner grundlag for en række policyinstrumenter, som vil blive benyttet til at hjælpe ansøgerlandene i deres forberedelser til medlemskab. De omfatter bl. a. det nationale program for overtagelsen af den gældende EU-ret, den fælles vurdering af de økonomipolitiske prioriteter på mellemlang sigt, pagten mod organiseret kriminalitet samt de nationale udviklingsplaner og andre sektorspeci- fikke planer, der kræves for deltagelse i strukturfondene efter medlemskab. Hvert af disse instrumenter er af forskellig art og forberedes og implementeres efter specifikke procedurer. De udgør ikke en integrerende del af partnerskabet, men de prioriteter, de indeholder, vil være forenelige med det. 2. PRINCIPPER De vigtigste prioriterede områder, der er indkredset for hvert ansøgerland, vedrører dets evne til at påtage sig forpligtelserne til at opfylde Københavnskriterierne, hvorefter: — ansøgerlandet skal have oprettet stabile institutioner, der kan garantere demokratiet, retsstaten, menneskerettighe- derne og respekten for og beskyttelsen af mindretal — ansøgerlandet skal have en fungerende markedsøkonomi og være i stand til at modstå konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen — ansøgerlandet skal være i stand til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab og bl. a. tilslutte sig målene for politisk, økonomisk og monetær union. På sit møde i Madrid pegede Det Europæiske Råd på, at ansøgerlandene skulle tilpasse deres forvaltningsstrukturer for at sikre en harmonisk anvendelse af Fællesskabets politikker efter tiltrædelsen, og i Luxembourg fremhævede det, at omsætning af den gældende EU-ret i lovgivning var nødvendig men ikke i sig selv tilstrækkelig; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes. 3. PRIORITETER OG MELLEMLIGGENDE MÅL I Kommissionens periodiske rapporter er det understreget, hvilken indsats ansøgerlandene endnu skal gøre på visse områder for at forberede sig på tiltrædelse. Dette betyder, at prioriteterne skal fordeles på mellemliggende stadier, hvert med præcise mål, som skal fastlægges i samarbejde med de berørte lande, og hvis indfrielse vil være betingende for omfanget af den bevilgede bistand og fremskridtene i igangværende forhandlinger med nogle lande og indled- ningen af nye forhandlinger med andre. Prioriteterne og de mellemliggende mål er inddelt i to grupper — på kort sigt og på mellemlang sigt. Prioriteterne og målene på kort sigt er blevet udvalgt på det grundlag, at det er realistisk at forvente, at Cypern kan indfri dem fuldt ud eller sikre en væsentlig udvikling inden udgangen af 2000. Det forventes, at det vil tage mere end et år at realisere prioriteterne på mellemlang sigt, selv om arbejdet hermed om muligt bør gå i gang i 2000. Cypern er blevet opfordret til at udarbejde et nationalt program for overtagelsen af den gældende EU-ret. Det skal indeholde en tidsplan for virkeliggørelsen af prioriteterne og de mellemliggende mål, som er baseret på tiltrædelses- partnerskabet, med angivelse af de fornødne administrative strukturer og finansielle ressourcer. I tiltrædelsespartnerskabet angives de prioriterede indsatsområder for Cyperns forberedelser til medlemskab. Cypern vil ikke desto mindre skulle tage fat om alle de punkter, der er indkredset i den periodiske rapport. Det er også vigtigt, at Cypern opfylder forpligtelserne med hensyn til tilnærmelse af lovgivning og gennemførelse af EU-retten i henhold til de forpligtelser, der er indgået i associeringsaftalen, screeningen og forhandlingsprocessen. Det skal nævnes, at indarbejdningen af EU-retten i lovgivningen ikke i sig selv er tilstrækkeligt; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes efter samme standarder som dem, der gælder i Unionen. På alle nedenfor anførte områder er det nødvendigt med en troværdig og effektiv implementering og håndhævelse af EU-retten. På grundlag af analysen i Kommissionens periodiske rapport er der indkredset følgende prioriteter og mellemliggende mål på kort og mellemlang sigt for Cypern. 29. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 78/13 3. 1. Kort sigt (2000) Politiske kriterier — intensivere bestræbelserne for at finde en løsning på det cypriotiske problem under FN's auspicier. Økonomiske kriterier — mindske det øgede underskud på statsfinanserne og de løbende poster — gøre pengepolitikken mere effektiv og sikre en faktisk liberalisering af kapitalbevægelserne ved at afskaffe renteloftet på alle udlån — bringe andelskreditforeninger og andelssparekasser på linje med regelværket og de internationale regnskabsstan- darder. Det indre marked — Offentlige indkøb: yderligere harmonisering af tidsfrister og kontrolorganer; udvidelse af lovgivningen til også at omfatte lokale myndigheder og offentligretlige organer lovgivningen med hensyn til offentliggørelse, — Intellektuel og industriel ejendomsret: tilpasning og håndhævelse af lovgivningen om varemærker, ophavsret og beslægtede rettigheder; styrkelse af den administrative kapacitet og bekæmpelsen af forfalskning, særlig ved at styrke grænsekontrollen — Frie varebevægelser: vedtagelse af horisontal lovgivning om standardisering og certificering; gennemførelse af sektorlovgivning om motorkøretøjer, lægemidler, kemikalier, kosmetik og hygiejnekrav til levnedsmidler; frem- skyndelse af indførelsen af EN-standarder; styrkelse af de administrative strukturer, især med hensyn til stan- darder, certificering og akkreditering, og fortsat gennemførelse af direktiverne på grundlag af den nye metode — Frie kapitalbevægelser: fortsat tilpasning af reglerne for kortfristede og langfristede kapitaltransaktioner og forberedelser til senere liberalisering af de kortfristede transaktioner, navnlig ved indførelse af markedsrenter — Konkurrence: fuldførelse af monopollovgivningen; tilpasning af statsstøttelovgivningen og øget gennemsigtighed for indirekte støtte — Telekommunikation: udformning af en ny telekommunikationslov afstemt efter EU-retten; oprettelse af en uafhængig tilsynsmyndighed — Beskatning: fortsættelse af momsharmoniseringen med en indskrænkning af anvendelsen af nulsats og afskaffelse af den særlige momsordning for offshoreselskaber; afskaffelse af al punktafgiftsdiskrimination af import fra EU, indførelse af et afgiftsoplagssystem og forsendelsesprocedurer for punktafgiftspligtige varer; sikring af, at de nye afgiftsforanstaltninger er i overensstemmelse med principperne i adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning — Told: vedtagelse af en førtiltrædelsesstrategi for harmonisering af den cypriotiske toldlovgivning; fremskyndelse af datamatiseringen. Landbrug — foranstaltninger til gennemførelse af den fælles landbrugspolitik og politikken for udvikling af landdistrikter samt oprettelse af administrative strukturer hertil — vedvarende tilpasning af dyre- og plantesundhedslovgivningen; modernisering af inspektionsarrangementer, særlig ved de fremtidige ydre grænser. Fiskeri — yderligere afstemning efter regelværket, hvad angår licens til fiskerfartøjer, der sejler under cypriotisk flag; yderligere styrkelse af den administrative kapacitet, især med hensyn til inspektion og kontrol af fiskerfartøjer og oprettelse af et separat register for fiskerflåden. Miljø — fuldførelse af gennemførelsen og anvendelse af direktivet om vurdering af virkningerne på miljøet — vedtagelse af en strategi og et detaljeret direktivspecifikt program for gennemførelse, anvendelse og håndhævelse af EU's miljølovgivning — fremskyndelse af gennemførelsen, særlig på området vandkvalitet, affaldsforvaltning og luftkvalitet — udarbejdelse af en finansieringsplan for (direktivspecifikke) investeringer, på grundlag af overslag over tilpasnings- omkostninger og realistiske offentlige og private finansieringskilder på årsbasis. Beskæftigelse og sociale anliggender — støtte til arbejdsmarkedets parters kapacitetsopbygningsbestræbelser for at udvikle og anvende EU-retten — styrkelse af den administrative kapacitet inden for arbejdslovgivning, ligestilling og koordination af social sikring — styrkelse af håndhævelsesstrukturerne vedrørende sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (særlig arbejdsinspek- toratet). L 78/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 3. 2000 Transport — tilpasning af lovgivningen om søtransport og håndhævelse af sikkerhedsstandarderne (nedbringelse af den høje tilbageholdelsessats for skibe, der sejler under cypriotisk flag); vedtagelse af en handlingsplan for tilsyn med klassifikationsselskaber og forbedring af det cypriotiske flagregisters funktion. Retlige og indre anliggender — vedtagelse og anvendelse af asyllovgivning, der er i overensstemmelse med EU-retten — sikre, at offshorebanksektoren foretager regelmæssig og fuldstændig indberetning — modernisering af grænsekontroludstyret og bedre uddannelse af personale for at hindre ulovlig indvandring, yderligere fremskridt med afsløring af falsk dokumentation — ratifikation af den europæiske konvention om gensidig bistand og protokollen hertil og den europæiske strafferetlige konvention om korruption og undertegnelse af OECD-konventionen om bestikkelse — styrkelse af den administrative struktur til bekæmpelse af hvidvaskning af penge; bevilling af flere ressourcer til den instans, der står for bekæmpelse af hvidvaskning af penge, særlig med henblik på forebyggelse; udvidelse af dens strategiske analysefunktion, særlig med hensyn til data fra centralbanken og andre finansieringsinstitutter om mistænkelige transaktioner. Styrkelse af administrationens og retsvæsenets kapacitet, herunder kapaciteten til forvaltning og kontrol af EU-midler — fuldførelse af lovgivningen om intern og ekstern finanskontrol, oprettelse af en central organisation i regeringen til harmonisering af de interne revisions-/kontrolfunktioner, oprettelse af afdelinger for intern revision/kontrol i udgiftsinstanser, indførelse af »funktionel uafhængighed« for nationale interne inspektører/revisorer på både centralt og decentralt plan og forudgående finanskontrol; udarbejdelse af en revisionshåndbog og udvikling af revisionsspor til kontrol af EU-midler — levering af data om BNP pr. indbygger efter EU-metoden. 3. 2. Mellemlang sigt Økonomiske kriterier — gennemførelse af programmet for liberalisering af offentlige værker — fuldførelse af strukturreformprogrammet, særlig for den finansielle sektor — yderligere liberalisering af transaktioner på kapitalkontiene i forbindelse med direkte investeringer, investering i liberalisering af fast ejendom, porteføljetransaktioner, finanskreditter og åbning af indskudskonti udenlandsk deltagelse i finansielle tjenesteydelser, olieraffinering, turisme og handel i udlandet; — en vedvarende indsats til forbedring af vilkårene for virksomhedsoprettelse, særlig små og mellemstore virksom- heder — en vedvarende indsats til omstrukturering af tekstilsektoren — etablering af en årlig finanstilsynsprocedure, der skal bringe regnskabsaflæggelsen, tilsynet og kontrollen med de offentlige finanser, herunder navnlig budgetsituationerne, på linje med EU-procedurerne. Det indre marked — Offentlige indkøb: afskaffelse af præferencebehandlingsklausulen til fordel for lokal produktion inden udgangen af 2002 — Selskabsret: gennemførelse af 2. og 12. direktiv om selskabsret; yderligere afstemning med 1. , 3. og 6. direktiv; gennemførelse af regelværket om balancer og resultatopgørelser; afstemning med EU-regnskabsreglerne for »private exempt companies« — Databeskyttelse: vedtagelse af national lovgivning, herunder oprettelse af en uafhængig tilsynsmyndighed — Frie varebevægelser: fortsat gennemførelse af lovgivning vedrørende retsmetrologi og om maskiner, elevatorer, byggematerialer, gasanordninger, elektrisk udstyr, medicinsk udstyr og personligt beskyttelsesudstyr; afslutning af gennemførelsen af direktiverne på grundlag af den nye metode — Frie kapitalbevægelser: afskaffelse af de resterende restriktioner og godkendelsesprocedurerne — Fri bevægelighed for personer: fuldstændig tilpasning af gensidig anerkendelse af eksamensbeviser — Konkurrence: styrkelse af konkurrencemyndighederne; sikre statsstøttelovgivningens forenelighed 29. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 78/15 — Telekommunikation: fuldførelse af lovgivningen, særlig med hensyn til licens, sammenkobling og alment tjeneste- udbud, nummerering og databeskyttelse; endelig oprettelse af en uafhængig tilsynsmyndighed inden udgangen af 2002; afskaffelse af monopolet på taletelefoni — Beskatning: fuldførelse af tilpasningen af momssystemet og forhøjelse af punktafgiftssatserne til EU's minimums- niveau; revision af bestående lovgivning for at sikre overensstemmelse med adfærdskodeksen for erhvervsbeskat- ning — Forbrugerbeskyttelse: videre tilpasning og styrkelse af markedstilsynet og håndhævelsesmyndighederne — Told: fremskyndelse af lovgivningsharmoniseringen, herunder indførelse af toldprocedurer af økonomisk betyd- ning og forenklede fremgangsmåder; styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet; fortsat bekæm- pelse af svig og bestikkelse. Landbrug — fortsatte forberedelser til anvendelsen af den fælles landbrugspolitik og politikken for udvikling af landdistrikter. Miljø — fuldførelse af gennemførelsen af regelværket; fortsat styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet og tilsynet i forbindelse med miljøbeskyttelse — gennemførelse af strategien for affaldsforvaltning — integrering af principperne om bæredygtig udvikling i udformningen og gennemførelsen af alle andre sektorspe- cifikke politikker. Energi — tilpasning af kravene vedrørende olielagre; indarbejdelse i lovgivningen af nationale forskriftsmål for emissions- kontrol på kraftværker og anvendelse af blyfri benzin samt anvendelse af dieselolie med lavt svovlindhold; yderligere forbedring af energieffektivitet — forberedelse til det indre energimarked, især med hensyn til el- og gasdirektiverne (herunder tilpasning af energipriserne til et omkostningsdækkende niveau og etablering af en tilsynsmyndighed) — yderligere forbedring af energieffektivitet. Beskæftigelse og sociale anliggender — gennemførelse og anvendelse af EU-lovgivningen på områderne sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, arbejdsmarkedsret, ligestilling og folkesundhed; styrkelse af de relevante administrative strukturer og instanserne til koordinering af den sociale sikring — udarbejdelse af en national beskæftigelsesstrategi, støttet af den fælles gennemgang af beskæftigelsespolitikken, med henblik på senere deltagelse i den europæiske beskæftigelsesstrategi. Økonomisk og social samhørighed — udvikling af en national politik for økonomisk og social samhørighed med henblik på at mindske de interne forskelle og forberede gennemførelsen af strukturfondene, herunder flerårige budgetprocedurer, samt oprettelse af kontrolstrukturer for tilsyn og evaluering. Transport — fuldførelse af tilpasningen og anvendelse af lovgivning om vejtransport (markedsadgang, færdselssikkerhed, regler for farligt gods og afgifter), søtransport og luftfart (især luftfartssikkerhed og styring af lufttrafikken). Retlige og indre anliggender — yderligere forbedring af lovhåndhævelsesorganerne og retsvæsenet (bemanding, uddannelse og udstyr) til at videreføre kampen mod organiseret kriminalitet, handel med kvinder og børn, narkotikahandel og korruption; tilvejebringelse af bedre koordination mellem lovhåndhævelsesorganerne — fortsat gradvis tilnærmelse af visumlovgivningen og -praksis til EU's — effektiv anvendelse af internationale instrumenter for retssamarbejde, særlig konventionen om gensidig retshjælp i straffesager og tillægsprotokollen hertil, den europæiske strafferetlige konvention om korruption og Haag- konventionen om civilproces og retshjælp. Styrkelse af administrationens og retsvæsenets kapacitet, herunder kapaciteten til forvaltning og kontrol af EU-midler — styrkelse af offentlige finanskontrolfunktioner gennem tilvejebringelse af adækvat personale, uddannelse og udstyr. L 78/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 3. 2000 4. PROGRAMMERING Fjerde finansprotokol (30. oktober 1995-31. december 1998) er blevet forlænget med 1 år (udgangen af 1999). Protokollen er det eneste EU-finansieringsinstrument (bortset fra EIB-lån) til støtte af aktiviteter i forbindelse med Cyperns førtiltrædelsesstrategi. I 1998 blev der disponeret over 4,65 mio. EUR og for 1999 er der 5 mio. EUR til rådighed. Cypern kan inden for rammerne af disse nationale tildelinger også finansiere en del af sin deltagelse i EF-programmerne, herunder deltagelsen i femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. Den finansielle bistand fra og med 2000 vil blive fastlagt, når udkastet til forordning om førtiltrædelsesfinansiering er vedtaget af Rådet. De aktiviteter, der skal finansieres fra 2000, vil i første række være overtagelse af EU-retten med udgangspunkt i prioriteterne i dette tiltrædelsespartnerskab, samt fremme af fælles aktiviteter mellem det græsk-cypriotiske og det tyrkisk-cypriotiske samfund på øen. Cypern kan opnå EIB-lånefinansiering i henhold til Euro-Med-mandatet og førtiltrædelsesfaciliteten. Desuden er der 50 mio. EUR til rådighed i EIB-lån i henhold til fjerde finansprotokol mellem Cypern og EU. 5. BETINGETHED Fællesskabets bistand til finansieringen af projekter er betinget af, at Cypern overholder sine forpligtelser i henhold til associeringsaftalen, træffer yderligere foranstaltninger for at opfylde Københavnskriterierne og især gør fremskridt for i 2000 at realisere de specifikke prioriteter i dette tiltrædelsespartnerskab. Indfries disse almindelige betingelser ikke, vil Rådet kunne træffe afgørelse om suspension af den finansielle bistand på grundlag af artikel 4 i forordning (EF) nr. 622/98. 6. TILSYN Gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet overvåges inden for rammerne af associeringsaftalen, særlig af associe- ringsudvalget. Tiltrædelsespartnerskabet kan om fornødent ændres i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EF) nr. 622/98