title: A Bizottság 654/2000/EK rendelete (2000. március 29.) új takarmány-adalékanyagok, takarmány-adalékanyagok új alkalmazásainak és új adalékanyag-készítmények engedélyezésérőlEGT vonatkozású szöveg

eurovoc_concepts:
animal nutrition
food additive
foodstuffs legislation

text: 384 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/28. kötet 32000R0654 L 79/26 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 2000. 3. 30. A BIZOTTSÁG 654/2000/EK RENDELETE (2000. március 29. ) új takarmány-adalékanyagok, takarmány-adalékanyagok új alkalmazásainak és új adalékanyag-készít- mények engedélyezéséről (EGT vonatkozású szöveg) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a legutóbb a 2690/1999/EK bizottsági rendelettel (1) módosított, 1970. takarmány-adalékanyagokról november 23-i 70/524/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 3. cikkére, szóló, a mivel: (1) (2) (3) (4) (5) A 70/524/EGK irányelv szerint új adalékanyagok, illetve adalékanyagok új alkalmazásainak engedélyezése a tudo- mányos és műszaki ismeretek fejlődésének figyelembevé- telével lehetséges. a eltérve, A 70/524/EGK irányelvtől legutóbb a 97/40/EK irányelvvel (3) módosított, a takarmányban található enzimek, mikroorganizmusok és ezek készítmé- nyeinek felhasználásáról és forgalmazásáról szóló, 1993. december 14-i 93/113/EK tanácsi felhatal- mazta a tagállamokat az enzimek, mikroorganizmusok és készítményeik felhasználásának és forgalmazásának ideiglenes engedélyezésére. irányelv (4) Új adatokat terjesztettek elő az engedélyezett enzimké- szítmények felváltására ugyanazon enzimek új készítmé- nyeivel. Ideiglenes engedély adható ki új adalékanyagokra, illetve adalékanyagok új alkalmazásaira, ha azok a takarmá- nyokban megengedett szint mellett nem befolyásolják kedvezőtlenül az emberi vagy állati egészséget, illetve a környezetet, és az állati termékek jellemzőinek megvál- toztatásával nem okoznak kárt a fogyasztónak, ha jelen- létük a takarmányokban ellenőrizhető, és a rendelkezésre álló eredmények alapján indokoltan feltételezhető, hogy ilyen takarmányokhoz keverve kedvező hatást gyako- rolnak e takarmányok jellemzőire vagy az állattenyész- tésre. A munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészség- védelmének javítását ösztönző intézkedések bevezeté- június 12-i 89/391/EGK tanácsi séről szóló, 1989. irányelv (5) és annak egyedi irányelvei – különösen a irányelvvel (6) módosí- legutóbb a 75/65/EK bizottsági tott, a munkájuk során biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló, (1) HL L 326. , 1999. 12. 18. , 33. o. (2) HL L 270. , 1970. 12. 14. , 1. o. (3) HL L 180. , 1997. 7. 9. , 21. o. (4) HL L 334. , 1993. 12. 31. , 17. o. (5) HL L 183. , 1989. 6. 29. , 1. o. (6) HL L 335. , 1997. 12. 6. , 17. o. 1990. november 26-i 90/679/EGK tanácsi irányelv (7) – teljes mértékben alkalmazandók azokra a munkaválla- lókra, akik a takarmány-adalékanyagokat használják és kezelik. A tagállamok részéről a 93/113/EK irányelv 3. cikke alapján benyújtott dokumentációk vizsgálata alapján az enzimek és mikroorganizmusok csoportjához tartozó egyes készítmények ideiglenesen engedélyezhetők. A takarmányozási tudományos bizottság kedvező véle- ményt adott ezen enzim- (8) és mikroorganizmus-készít- mények (9) ártalmatlanságára vonatkozóan. e rendeletben előírt Az intézkedések összhangban vannak a Takarmányok Állandó Bizottságának vélemé- nyével, (6) (7) (8) ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk Az „Enzimek” csoportjába tartozó, e rendelet I. mellékletében felsorolt készítmények a 70/524/EGK irányelvnek megfelelően és az említett mellékletben megállapított feltételekkel engedé- lyezhetők takarmány-adalékanyagként. 2. cikk A „7. ” és „8. ” szám alatt engedélyezett enzimek összetételének leírás” cím alatt jellemzői az I. mellékletben „Kémiai képlet, meghatározottak szerint módosulnak. 3. cikk A „Mikroorganizmusok” csoportjába tartozó, e rendelet II. mellékletében felsorolt készítmények, a 70/524/EGK irány- elvnek megfelelően és az említett mellékletben megállapított feltételekkel engedélyezhetők takarmány-adalékanyagokként. (7) HL L 374. , 1990. 12. 31. , 1. o. (8) A takarmányozási tudományos bizottság jelentése egyes enzimek takarmány-adalékanyagként történő használatáról, elfogadva 1998. június 4-én, frissítve 1999. október 21-én. (9) A takarmányozási tudományos bizottság jelentése egyes mikroorga- nizmusok takarmány-adalékanyagként történő használatáról, elfo- gadva 1997. szeptember 26-án, frissítve 1999. október 22-én. 03/28. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 385 Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. 4. cikk Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 2000. március 29-én. a Bizottság részéről David BYRNE a Bizottság tagja I. MELLÉKLET Szám Adalékanyag Kémiai képlet, leírás Állatfaj vagy -kategória Maximális kor 4. Endo-1,3(4)-béta- glükanáz EC 3. 2. 1. 6 Az Aspergillus aculeatus (CBS 589. 94) által termelt endo-1,3(4)-béta-glükanáz- készítmény, amelynek legkisebb aktivitása: bevont alakban: 50 FBG (1)/g folyékony alakban: 120 FBG/ml Brojlercsirke – Legkisebb megengedhető tartalom Legnagyobb megengedhető tartalom Aktivitási egység/kg a teljes értékű takarmányban Endo-1,3(4)-béta- glükanáz 10 FBG Endo-1,3(4)-béta- glükanáz: 100 FBG Egyéb rendelkezések Az engedélyezés időtartama 2000. 11. 30. 1. Az adalékanyag és az előke- verék használati utasításában feltüntetendő a tárolási hőmér- séklet, eltarthatósági időtartam és a pelletálási stabi- litás. az 2. Ajánlott adag egy kg teljes értékű takarmányban: endo-1,3(4)-béta-glükanáz: 20 FBG. 3. Nem keményítőalapú polisza- charidokban (főként béta-glüká- nokban) gazdag, pl. 60 %-nál magasabb kukoricatartalmú összetett takarmányokban való használatra. 7. Endo-1,4-béta- xilanáz EC 3. 2. 1. 8 Endo-1,4-béta- glükanáz EC 3. 2. 1. 4 Az Aspergillus niger (CBS 600. 94) által termelt endo- 1,4 és béta-xilanázból endo-1,4-béta-glükanázból készítmény, készült amelynek legkisebb aktivi- tása: bevont alakban: 36 000 FXU (2)/g 15 000 BGU (3)/g folyékony alakban: 36 000 FXU/g 15 000 BGU/g Brojlercsirke – Endo-1,4-béta- xilanáz: 3 600 FXU Endo-1,4-béta- xilanáz: 12 000 FXU Endo-1,4-béta- glükanáz: 1 500 BGU Endo-1,4-béta- glükanáz: 5 000 BGU 1. Az adalékanyag és az előke- verék használati utasításában feltüntetendő a tárolási hőmér- séklet, eltarthatósági időtartam és a pelletálási stabi- litás. az 2. Ajánlott adag egy kg teljes értékű takarmányban: 2000. 11. 30. endo-1,4-béta-xilanáz: 3 600–6 000 FXU, endo-1,4-béta-glükanáz: 1 500–2 500 BGU. 3. Nem keményítőalapú polisza- charidokban (főként arabinoxi- lánokban és béta-glükánokban) gazdag, pl. 35 %-nál magasabb és 20 %-nál magasabb árpa- búzatartalmú összetett takarmá- nyokban való használatra. 3 8 6 H U A z E u r ó p a i i U n ó H i v a t a l o s L a p j a 0 3 / 2 8. k ö t e t Szám Adalékanyag Kémiai képlet, leírás Állatfaj vagy -kategória Maximális kor Malacok négy hónap Legkisebb megengedhető tartalom Legnagyobb megengedhető tartalom Aktivitási egység/kg a teljes értékű takarmányban Endo-1,4-béta- xilanáz: 6 000 FXU Endo-1,4-béta- glükanáz: 2 500 BGU – – Hízópulyka – Endo-1,4-béta- xilanáz: 6 000 FXU Endo-1,4-béta- xilanáz: 12 000 FXU Endo-1,4-béta- glükanáz: 2 500 BGU Endo-1,4-béta- glükanáz: 5 000 BGU Egyéb rendelkezések Az engedélyezés időtartama 2000. 11. 30. 2000. 11. 30. 1. Az adalékanyag és az előke- verék használati utasításában feltüntetendő a tárolási hőmér- séklet, eltarthatósági időtartam és a pelletálási stabi- litás. az 2. Ajánlott adag egy kg teljes értékű takarmányban: endo-1,4-béta-xilanáz: 6 000 FXU endo-1,4-béta-glükanáz: 2 500 BGU 3. Nem keményítőalapú polisza- charidokban (főként arabinoxi- lánokban és béta-glükánokban) gazdag takarmá- összetett nyokban való használatra, pl. 30 %-nál magasabb búza- és 30 %-nál magasabb árpatarta- lommal. 1. Az adalékanyag és az előke- verék használati utasításában feltüntetendő a tárolási hőmér- séklet, eltarthatósági időtartam és a pelletálási stabi- litás. az 2. Ajánlott adag egy kg teljes értékű takarmányban: endo-1,4-béta-xilanáz: 6 000–12 000 FXU, endo-1,4-béta-glükanáz: 2 500–5 000 BGU. 3. Nem keményítőalapú polisza- charidokban (főként arabinoxi- lánokban és béta-glükánokban) gazdag, pl. 40 %-nál magasabb búzatartalmú összetett takarmá- nyokban való használatra. 0 3 / 2 8. k ö t e t H U A z E u r ó p a i i U n ó H i v a t a l o s L a p j a 3 8 7 Szám Adalékanyag Kémiai képlet, leírás Állatfaj vagy -kategória Maximális kor Tojótyúkok – Legkisebb megengedhető tartalom Legnagyobb megengedhető tartalom Aktivitási egység/kg a teljes értékű takarmányban Endo-1,4-béta- xilanáz: 12 000 FXU Endo-1,4-béta- glükanáz: 5 000 BGU – – 8. Endo-1,4-béta- glükanáz EC 3. 2. 1. 4 Endo-1,4-béta- xilanáz EC 3. 2. 1. 8 Az Aspergillus niger (CBS 600. 94) által termelt endo- és 1,4-béta-glükanázból endo-1,4-béta-xilanázból készült készítmény, amelynek legkisebb aktivi- tása: bevont alakban: 10 000 BGU (3)/g 4 000 FXU (2)/g folyékony alakban: 20 000 BGU/g 8 000 FXU/g Brojlercsirke – Endo-1,4-béta- glükanáz: 3 000 BGU Endo-1,4-béta- glükanáz: 10 000 BGU Endo-1,4-béta- xilanáz: 1 200 FXU Endo-1,4-béta- xilanáz: 4 000 FXU Egyéb rendelkezések Az engedélyezés időtartama 2000. 11. 30. 2000. 11. 30. 1. Az adalékanyag és az előke- verék használati utasításában feltüntetendő a tárolási hőmér- séklet, eltarthatósági időtartam és a pelletálási stabi- litás. az 2. Ajánlott adag egy kg teljes értékű takarmányban: endo-1,4-béta-xilanáz: 12 000 FXU, endo-1,4-béta-glükanáz: 5 000 BGU. 3. Nem keményítőalapú polisza- charidokban (főként arabinoxi- lánokban és béta-glükánokban) gazdag, pl. 20 %-nál magasabb búza-, 10 %-nál magasabb árpa- és 20 %-nál magasabb napra- forgó-tartalmú összetett takar- mányokban való használatra. 1. Az adalékanyag és az előke- verék használati utasításában feltüntetendő a tárolási hőmér- séklet, eltarthatósági időtartam és a pelletálási stabi- litás. az 2. Ajánlott adag egy kg teljes értékű takarmányban: endo-1,4-béta-glükanáz: 3 000–10 000 BGU, endo-1,4-béta-xilanáz: 1 200–4 000 FXU. 3. Nem keményítőalapú polisza- charidokban (főként arabinoxi- lánokban és béta-glükánokban) gazdag, pl. 60 %-nál magasabb árpatartalmú összetett takarmá- nyokban való használatra. 3 8 8 H U A z E u r ó p a i i U n ó H i v a t a l o s L a p j a 0 3 / 2 8. k ö t e t Szám Adalékanyag Kémiai képlet, leírás Állatfaj vagy -kategória Maximális kor Malacok négy hónap Legkisebb megengedhető tartalom Legnagyobb megengedhető tartalom Aktivitási egység/kg a teljes értékű takarmányban Endo-1,4-béta- glükanáz: 3 000 BGU Endo-1,4-béta- glükanáz: 5 000 BGU Endo-1,4-béta- xilanáz: 1 200 FXU Endo-1,4-béta- xilanáz: 2 000 FXU Tojótyúkok – Endo-1,4-béta- glükanáz: 5 000 BGU Endo-1,4-béta- xilanáz: 2 000 FXU – – Egyéb rendelkezések Az engedélyezés időtartama 2000. 11. 30. 2000. 11. 30. 1. Az adalékanyag és az előke- verék használati utasításában feltüntetendő a tárolási hőmér- séklet, eltarthatósági időtartam és a pelletálási stabi- litás. az 2. Ajánlott adag egy kg teljes értékű takarmányban: endo-1,4-béta-glükanáz: 3 000–5 000 BGU, endo-1,4-béta-xilanáz: 1 200–2 000 FXU. 3. Nem keményítőalapú polisza- charidokban (főként arabinoxi- lánokban és béta-glükánokban) gazdag, pl. 30 %-nál magasabb árpatartalmú összetett takarmá- nyokban való használatra. 1. Az adalékanyag és az előke- verék használati utasításában feltüntetendő a tárolási hőmér- eltarthatósági séklet, időtartam és a pelletálási stabi- litás. az 2. Ajánlott adag egy kg teljes értékű takarmányban: endo-1,4-béta-glükanáz: 5 000 BGU, endo-1,4-béta-xilanáz: 2 000 FXU. 3. Nem keményítőalapú polisza- charidokban (főként arabinoxi- lánokban és béta-glükánokban) gazdag, pl. 60 %-nál magasabb árpatartalmú összetett takarmá- nyokban való használatra. 0 3 / 2 8. k ö t e t H U A z E u r ó p a i i U n ó H i v a t a l o s L a p j a 3 8 9 Szám Adalékanyag Kémiai képlet, leírás Állatfaj vagy -kategória Maximális kor Legkisebb megengedhető tartalom Legnagyobb megengedhető tartalom Aktivitási egység/kg a teljes értékű takarmányban Egyéb rendelkezések Az engedélyezés időtartama 9. Endo-1,4-béta- xilanáz EC 3. 2. 1. 8 (CBS Az Aspergillus niger 270. 95) által termelt endo- 1,4-béta-xilanázból készült készítmény, amelynek legkisebb aktivitása: szilárd alakban: endo-1,4-béta-xilanáz: 28 000 EXU (4)/g folyékony alakban: endo-1,4-béta-xilanáz: 14 000 EXU/ml Tojótyúkok – Endo-1,4-béta- xilanáz: 2 400 EXU Hízópulyka – Endo-1,4-béta- xilanáz: 2 400 EXU – – 2000. 11. 30. 2000. 11. 30. 1. Az adalékanyag és az előke- verék használati utasításában feltüntetendő a tárolási hőmér- séklet, eltarthatósági időtartam és a pelletálási stabi- litás. az 2. Ajánlott adag egy kg teljes értékű takarmányban: endo-1,4-béta-xilanáz: 2 400–7 400 EXU. 3. Nem keményítőalapú polisza- charidokban (főként arabinoxi- lánokban) gazdag, pl. 30 %-nál magasabb búza- és 30 %-nál magasabb rozstartalmú össze- tett takarmányokban való hasz- nálatra. 1. Az adalékanyag és az előke- verék használati utasításában feltüntetendő a tárolási hőmér- séklet, eltarthatósági időtartam és a pelletálási stabi- litás. az 2. Ajánlott adag egy kg teljes értékű takarmányban: endo-1,4-béta-xilanáz: 2 400–5 600 EXU. 3. Nem keményítőalapú polisza- charidokban (főként arabinoxi- lánokban) gazdag, pl. 30 %-nál magasabb búza- és 30 %-nál magasabb rozstartalmú össze- tett takarmányokban való hasz- nálatra. 3 9 0 H U A z E u r ó p a i i U n ó H i v a t a l o s L a p j a 0 3 / 2 8. k ö t e t Szám Adalékanyag Kémiai képlet, leírás Állatfaj vagy -kategória Maximális kor Legkisebb megengedhető tartalom Legnagyobb megengedhető tartalom Aktivitási egység/kg a teljes értékű takarmányban Egyéb rendelkezések Az engedélyezés időtartama Tojótyúkok – Endo-1,3(4)-béta- glükanáz: 600 BGU Endo-1,4-béta- xilanáz: 800 FXU 13. Endo-1,3(4)-béta- glükanáz EC 3. 2. 1. 6 Endo-1,4-béta- xilanáz EC 3. 2. 1. 8 A Trichoderma longibra- chiatum (CBS 357. 94) által termelt endo-1,3(4)-béta- glükanázból és endo-1,4- készült béta-xilanázból készítmény, amelynek legkisebb aktivitása: por alakban: endo-1,3(4)-béta-glükanáz: 8 000 BGU (5)/g endo-1,4-béta-xilanáz: 11 000 EXU (4)/g granulátum alakban: endo-1,3(4)-béta-glükanáz: 6 000 BGU/g endo-1,4-béta-xilanáz: 8 250 EXU/g folyékony alakban: endo-1,3(4)-béta-glükanáz: 2 000 BGU/ml endo-1,4-béta-xilanáz: 2 750 EXU/ml Hízópulyka — Endo-1,3(4)-béta- glükanáz: 600 BGU Endo-1,4-béta- xilanáz: 800 EXU – – – – 2000. 11. 30. 2000. 11. 30. 1. Az adalékanyag és az előke- verék használati utasításában feltüntetendő a tárolási hőmér- séklet, eltarthatósági időtartam és a pelletálási stabi- litás. az 2. Ajánlott adag egy kg teljes értékű takarmányban: endo-1,3(4)-béta-glükanáz: 600 BGU, endo-1,4-béta-xilanáz: 800 EXU. 3. Nem keményítőalapú polisza- charidokban (főként arabinoxi- lánokban és béta-glükánokban) gazdag, pl. 40 %-nál magasabb búza- és 30 %-nál magasabb árpatartalmú összetett takarmá- nyokban való használatra. 1. Az adalékanyag és az előke- verék használati utasításában feltüntetendő a tárolási hőmér- eltarthatósági séklet, időtartam és a pelletálási stabi- litás. az 2. Ajánlott adag egy kg teljes értékű takarmányban: endo-1,3(4)-béta-glükanáz: 600 BGU, endo-1,4-béta-xilanáz: 800 EXU. 3. Nem keményítőalapú polisza- charidokban (főként arabinoxi- lánokban és béta-glükánokban) gazdag, pl. 30 %-nál magasabb búza- és 30 %-nál magasabb rozstartalmú összetett takarmá- nyokban való használatra. 0 3 / 2 8. k ö t e t H U A z E u r ó p a i i U n ó H i v a t a l o s L a p j a 3 9 1 Szám Adalékanyag Kémiai képlet, leírás Állatfaj vagy -kategória Maximális kor Brojlercsirke – 48. Alfa-amiláz EC 3. 2. 1. 1 Endo-1,3(4)-béta- glükanáz EC 3. 2. 1. 6 A Bacillus amyloliquefaciens termelt (DSM 9553) által alfa-amilázból endo- és 1,3(4)-béta-glükanázból készült készítmény, amelynek legkisebb aktivi- tása: bevont alakban: alfa-amiláz: 200 KNU (6)/g endo-1,3(4)-béta-glükanáz: 350 FBG (1)/g folyékony alakban: alfa-amiláz: 130 KNU/ml endo-1,3(4)-béta-glükanáz: 225 FBG/ml Legkisebb megengedhető tartalom Legnagyobb megengedhető tartalom Aktivitási egység/kg a teljes értékű takarmányban Alfa-amiláz: 10 KNU Endo-1,3(4)-béta- glükanáz: 17 FBG Alfa-amiláz: 40 KNU Endo-1,3(4)-béta- glükanáz: 70 FBG Hízópulyka – Alfa-amiláz: 40 KNU Endo-1,3(4)-béta- glükanáz: 70 FBG Alfa-amiláz: 80 KNU Endo-1,3(4)-béta- glükanáz: 140 FBG Egyéb rendelkezések Az engedélyezés időtartama 2000. 11. 30. 2000. 11. 30. 1. Az adalékanyag és az előke- verék használati utasításában feltüntetendő a tárolási hőmér- séklet, eltarthatósági időtartam és a pelletálási stabi- litás. az 2. Ajánlott adag egy kg teljes értékű takarmányban: alfa-amiláz: 20 KNU, endo-1,3(4)-béta-glükanáz: 35 FBG. 3. Nem keményítőalapú polisza- charidokban (főként arabinoxi- lánokban és béta-glükánokban) gazdag, pl. 40 %-nál magasabb árpatartalmú összetett takarmá- nyokban való használatra. 1. Az adalékanyag és az előke- verék használati utasításában feltüntetendő a tárolási hőmér- séklet, eltarthatósági időtartam és a pelletálási stabi- litás. az 2. Ajánlott adag egy kg teljes értékű takarmányban: alfa-amiláz: 40 KNU, endo-1,3(4)-béta-glükanáz: 70 FBG. 3. Nem keményítőalapú polisza- charidokban (főként arabinoxi- lánokban és béta-glükánokban) gazdag, pl. 40 %-nál magasabb árpatartalmú összetett takarmá- nyokban való használatra. (1) Egy FBG az az enzimmennyiség, amely 5,0 pH-érték mellett 30 oC-on az árpa-béta-glükánból percenként 1 mikromól (glükóz-ekvivalens) redukálócukrot szabadít fel. (2) Egy FXU az az enzimmennyiség, amely 5,0 pH-érték mellett 40 oC-on az azurinnal térhálósított xilánból percenként 0,15 mikromól xilózt szabadít fel. (3) Egy BGU az az enzimmennyiség, amely 5,0 pH-érték mellett 40 oC-on az azurinnal térhálósított béta-glükánból percenként 0,15 mikromól glükózt szabadít fel. (4) Egy EXU az az enzimmennyiség, amely 3,5 pH-érték mellett 55 oC-on búza-arabinoxilánból percenként 1 mikromól (xilóz-ekvivalens) redukálócukrot szabadít fel. (5) Egy BGU az az enzimmennyiség, amely 3,5 pH-érték mellett 40 oC-on az árpa-béta-glükánból percenként 0,278 mikromól (glükóz-ekvivalens) redukálócukrot szabadít fel. (6) Egy KNU az az enzimmennyiség, amely 5,6 pH-érték mellett 37 oC-on az oldható keményítőből percenként 672 mikromól (glükóz-ekvivalens) redukálócukrot szabadít fel. 3 9 2 H U A z E u r ó p a i i U n ó H i v a t a l o s L a p j a 0 3 / 2 8. k ö t e t Szám Adalékanyag Kémiai képlet, leírás Állatfaj vagy -kategória II. MELLÉKLET Maximális kor CFU/kg a teljes értékű takarmányban Legkisebb megengedhető tartalom Legnagyobb megengedhető tartalom 11. Enterococcus faecium DSM 5464 Enterococcus faecium-készít- mény legalább 5 × 1010 CFU/adalékanyag-gramm- tartalommal Brojlercsirke – 0,5 × 109 1 × 109 Az engedélyezés időtartama 2000. 11. 30. Egyéb rendelkezések 1. Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában feltüntetendő a tárolási hőmér- séklet, az eltarthatósági időtartam és a pelletá- lási stabilitás. 2. A következő engedélyezett kokcidiosztatiku- mokat tartalmazó összetett takarmányban való használatra: diklazuril, halofu- ginon, monenzin-nátrium, metilklórpindol, metilbenzokvat, nikarbazin. amprólium, 17. Lactobacillus casei NCIMB 30096 Enterococcus faecium NCIMB 30098 18. Enterococcus faecium CECT 4515 Lactobacillus casei és Entero- faecium keveréke coccus legalább: Lactobacillus casei: 20 × 109 CFU/g és: Enterococcus faecium: 6 × 109 CFU/adalékanyag- gramm-tartalommal faecium-készít- Enterococcus mény legalább 1 × 1010 CFU/adalékanyag- gramm-tartalommal Borjak Borjak Malacok Borjak négy hónap hat hónap négy hónap hat hónap 0,5 × 109 1 × 109 Lactobacillus casei: 0,5 × 109 Enterococcus faecium: 1,5 × 109 Lactobacillus casei: 1 × 109 Enterococcus faecium: 3 × 109 Az adalékanyag és az előkeverék használati utasítá- sában feltüntetendő a tárolási hőmérséklet, az eltarthatósági időtartam és a pelletálási stabilitás. 2000. 11. 30. Az adalékanyag és az előkeverék használati utasítá- sában feltüntetendő a tárolási hőmérséklet, az eltarthatósági időtartam és a pelletálási stabilitás. 2000. 11. 30. 1 × 109 1 × 109 1×109 1×109 Az adalékanyag és az előkeverék használati utasítá- sában feltüntetendő a tárolási hőmérséklet, az eltarthatósági időtartam és a pelletálási stabilitás. 2000. 11. 30. Az adalékanyag és az előkeverék használati utasítá- sában feltüntetendő a tárolási hőmérséklet, az eltarthatósági időtartam és a pelletálási stabilitás. 2000. 11. 30. 0 3 / 2 8. k ö t e t H U A z E u r ó p a i i U n ó H i v a t a l o s L a p j a 3 9 3


title: WRITTEN QUESTION P-0989/00 by Jean-Claude Martinez (TDI) to the Commission. Community preference for nuts, chestnuts and carob beans.

eurovoc_concepts:
EU financing
nut

formats: html pdf print

text: C 53 E/50 Official Journal of the European Communities EN 20. 2. 2001 The complexity of nuclear installations and the civil nuclear material quantities handled in the 2. Community have increased by a factor of more than two (240 %) since the resolution of the Parliament mentioned by the Honourable Member. The Commission informed the Council already in 1989 that significant additional inspection resources would be needed. The staff was augmented from 234 to 274 posts (May 2000). The Commission also performed strict rationalisation including the use of automated safeguards systems. 3. The Commission has acted on the majority of the issues addressed in Article 7 of the resolution. Unannounced inspections were carried out wherever feasible and economical, the protection of data is secured by the physical separation of the Euratom databases from the network of the Commission, and a policy has been developed and implemented for the safeguarding of nuclear waste material. 4. The Commission is in the process of undertaking a comprehensive review of all the activities of its services pursuant to the Euratom Treaty. The placement of the Euratom Safeguards Office, the way it conducts its activities and the priorities assigned to it are an integral part of the review. After its completion the Commission will draw the necessary conclusions. (2001/C 53 E/057) WRITTEN QUESTION P-0989/00 by Jean-Claude Martinez (TDI) to the Commission (29 March 2000) Subject: Community preference for nuts, chestnuts and carob beans Throughout Europe approximately 300 000 families are involved in the production of almonds, hazelnuts, chestnuts and carob beans. However, since its needs far outstrip production, the European Union leads the world in imports of almonds, (74 % of which are supplied by the United States), hazelnuts (75 % produced by Turkey) and walnuts from California and China. The lowering of customs duties to 2 % in accordance with the Marrakesh Agreements threatens to wipe out nut production in Europe, which cannot reduce its production costs to the social and environmental dumping levels in Turkey, China and the United States. Almond, chestnut and walnut plantations protect the soil and the environment and are a source of employment and balance in the countryside. Although in ten years the European Union has invested € 725 million in the sector, today there is no one specific aid instrument dedicated to it. Does the Commission intend to set aside funding, even if only as part of environmental and rural policy, to provide adequate financing for this sector, the disappearance of which would prove a great deal more costly than ensuring its survival? What practical, specific and workable measures does the Commission intend to adopt? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (29 May 2000) Specific aid has been granted to the nut sector for 10 years under the provisions of Title IIa of Regulation (EEC) No 1035/72 of the Council of 18 May 1972 on the common organization of the market in fruit and vegetables (1) in order to improve productivity and competitiveness. Community expenditure from 1990 to 1999 was € 725 million. A further expenditure of over € 250 million for improvement plans still in operation is foreseen until 2006. An additional specific flat-rate aid for hazelnuts has been granted since 1997 and up to the year 2000. Such specific aid was always intended to be temporary and degressive, in order to allow a shift of financial responsibility on to the growers. 20. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 53 E/51 As for all other products in the fruit and vegetable sector, aid is available for nuts through the operational fund scheme of Council Regulation (EC) No 2200/96 of 28 October 1996 on the common organisation of the market in fruit and vegetables (2), which provides financial support for all fruit and vegetables marketed through producer organisations. Finally, taking into account environmental and social aspects of nut production, Member States can of course include nuts in their rural development plans under conditions of Council Regulation (EC) No 1257/1999 of 17 May 1999 on support for rural development from the European agricultural guidance and guarantee fund (EAGGF) and amending and repealing certain Regulations (3). (1) OJ L 118, 20. 5. 1972. (2) OJ L 297, 21. 11. 1996. (3) OJ L 160, 26. 6. 1999. (2001/C 53 E/058) WRITTEN QUESTION E-1001/00 by Glyn Ford (PSE) to the Commission (31 March 2000) Subject: Compensation for companies hit by the EU and US banana dispute Will the Commission be paying compensation to those companies within the EU who have been affected by the US tariffs imposed as a direct consequence of the EU and US banana dispute, and if so at what level? (2001/C 53 E/059) WRITTEN QUESTION E-1002/00 by Glyn Ford (PSE) to the Commission (31 March 2000) Subject: Implications of the EU and US banana dispute Is the Commission aware of the damaging effects on a number of companies within the EU resulting from the EU and US banana dispute? Will the Commission be acting speedily to bring to an end the dispute to ensure that jobs throughout the EU are safeguarded? (2001/C 53 E/060) WRITTEN QUESTION E-1003/00 by Glyn Ford (PSE) to the Commission (31 March 2000) Subject: Ramifications for companies of the EU and US banana dispute When will the Commission be meeting US counterparts to finally solve the ongoing and harmful banana dispute between the EU and US, and when does it expect that this will be concluded to the satisfaction of all parties?


title: Opinion of the Economic and Social Committee on the 'Proposal for a European Parliament and Council Directive amending for the 21st time Council Directive 76/769/EEC relating to restrictions on the marketing and use of certain dangerous substances and preparations (substances classified as carcinogens, mutagens or substances toxic to reproduction - c/m/r)'

eurovoc_concepts:
carcinogenic substance
consumer protection
health risk
labelling
marketing standard
public health

text: 18. 5. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 140/1 II (Preparatory Acts) ECONOMIC AND SOCIAL COMMITTEE Opinion of the Economic and Social Committee on the ‘Proposal for a European Parliament and Council Directive amending for the 21st time Council Directive 76/769/EEC relating to restrictions on the marketing and use of certain dangerous substances and preparations (substances classified as carcinogens, mutagens or substances toxic to reproduction - c/m/r)’ (2000/C 140/01) On 3 February 2000 the Council decided to consult the Economic and Social Committee, under Article 95 of the Treaty establishing the European Community, on the above-mentioned proposal. The Section for Single Market, Production and Consumption, which was responsible for preparing the Committee’s work on the subject, adopted its opinion on 8 March 2000. The rapporteur was Mr Jaschick. At its 371st plenary session (meeting of 29 March 2000) the Economic and Social Committee adopted the following opinion by 63 votes. 1. Introduction Since 1994 (1) the sale of certain dangerous substances 1. 1. to the ‘general public’ has been prohibited so as to ensure long-lasting protection against carcinogens, mutagens and substances toxic to reproduction (c/m/r). 1. 3. No later than six months after publication of new classifications (3), the Commission must add the newly classi- fied c/m/r substances (4) to annex I of Directive 76/769/EEC so that they cannot reach the ‘general public’. The classification, packaging and labelling of these 1. 2. substances are constantly updated in the light of scientific findings and technical progress (2). The present proposal is to add two category 2 carcino- 1. 4. gens and one category 2 toxic for reproduction substance to the list of dangerous substances and preparations (5). (1) Directive 76/769/EEC, OJ L 262, 27. 9. 1976, p. 201, amended by Directive 94/60//EC, OJ L 365, 31. 12. 1994, p. 1. (2) Annex I to Directive 67/548/EEC, OJ L 196, 16. 8. 1967, p. 1, last amended by Directive 94/69/EC, OJ L 381, 31. 12. 1994, p. 1. (3) Pursuant to Directive 94/60/EC, OJ L 365, 31. 12. 1994, p. 1. (4) The classification procedure is laid down in Directive 67/548/EEC. (5) The substances are sometimes used in chemical production process- es and are contained in many heat-resistant ceramic tiles and car airbags. C 140/2 EN Official Journal of the European Communities 18. 5. 2000 2. General comments It considers that The ESC welcomes the prohibition on the use of these 2. 1. substances by the ‘general public’. this Commission proposal will help to maintain and promote public health, in tandem with the action plan to combat cancer (1), the communication on the development of public health policy in the European Community (2), and the com- munication on a health strategy for the EU scheduled for 2000 (3). The present 21st amendment to Directive 76/769/EEC 2. 2. contains uniform rules on the use of these dangerous sub- stances and preparations and in no way impedes the operation of the single market. The ESC urges that consideration be given to speeding 2. 3. up the procedure so as to protect the public against such risks as quickly as possible. The procedure should be simplified and to some extent made automatic. To date, the Council and Parliament have not been able to agree on such simplification. 2. 4. The ESC is assuming that these new classifications will also apply in all EEA countries and will be included in the negotiations with the applicant countries in good time. In (1) Decision of the Commission, the European Parliament and Council No 646/96/EC of 29. 3. 1996 ‘Action plan to combat cancer within the framework for action in the field of public health’ (1996-2000), OJ L 95, 16. 4. 1996, p. 9. (2) COM(1998) 230 final, Commission Communication of 15. 4. 1998 on the development of public health policy in the European Community; ESC opinion, OJ C 407, 28. 12. 1998, p. 21. (3) COM(2000) 186 final, scheduled for end March 2000 in Com- mission work programme. Brussels, 29 March 2000. this respect the ESC advocates closer cooperation with the organisations and associations responsible for safety and health in these countries. 3. Specific comments The ESC welcomes the fact that the Commission 3. 1. sought the advice of environmental and consumers associ- ations in the hearings held to prepare the 21st amendment. The ESC approves the Commission’s policy of preven- 3. 2. tive health protection. It is taking action because of a justified suspicion that the damage caused to health by these substances is irreversible. It therefore classifies these substances in the appropriate category and puts them on the c/m/r list. 3. 3. The ESC assumes that remaining stocks may not be used up and that the ban will of course also apply to imports. The ESC wonders whether the term ‘general public’ 3. 4. could not be defined more precisely, with a specific mention of consumers and small craft industries in particular. The ESC urges that more information on the dangers of these substances be disseminated, including through the relevant organisations and associations. 3. 5. In view of the danger of these substances, consideration should be given to whether the six month period between the publication of the new c/m/r classification and the subsequent Commission proposal could be reduced. 3. 6. In the interests of protecting public health, the dead- lines laid down in Article should also be examined to see if they need shortening. The President of the Economic and Social Committee Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0945/00 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Ilmatilan vapauttaminen.

eurovoc_concepts:
France
Greece
air space
civil aviation
common transport policy
length of journey
military aircraft

text: 13. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 46 E/89 Mario Montin komission puolesta antama vastaus (10. toukokuuta 2000) Komissio p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) piakkoin arviointinsa Tanskan hallituksen suunnitelmista ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n kest(cid:228)v(cid:228)n energian todistukset (KE-todistukset) uusiutuviin energial(cid:228)hteisiin perustuvan s(cid:228)hk(cid:246)n osalta. Komissio tehnee p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen l(cid:228)hiaikoina. KE-todistusj(cid:228)rjestelm(cid:228) on seuraavanlainen. Uusiutuvista energial(cid:228)hteist(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)(cid:228) tuottavat yhti(cid:246)t saavat kokonaistuotantoaan vastaavan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n KE-todistuksia. Kuluttajien on ostettava n(cid:228)it(cid:228) todistuksia siten, ett(cid:228) ne vastaavat tietty(cid:228) osuutta heid(cid:228)n s(cid:228)hk(cid:246)nkulutuksestaan. N(cid:228)in kalliimman KE-s(cid:228)hk(cid:246)n tuottajille taataan s(cid:228)hk(cid:246)n markkinahintaa suurempi korvaus. Todistusten hinta vaihtelee 0,10 Tanskan kruunusta 0,27 kruunuun kilowattitunnilta. Velvollisuus ostaa todistuksia korottaa kuluttajien s(cid:228)hk(cid:246)laskua, mit(cid:228) arvoisa parlamentinj(cid:228)sen pit(cid:228)(cid:228) uutena verona muuten paitsi nimelt(cid:228)(cid:228)n. Komissio huomauttaa, ett(cid:228) todistuksista suoritettava maksu ei mene valtion budjettiin eik(cid:228) siten ole veroa. Se on ennemminkin veroluonteinen maksu, ja joka siten hy(cid:246)dytt(cid:228)(cid:228) tiettyj(cid:228) yrityksi(cid:228), t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa uusiutuvia energial(cid:228)hteit(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)vi(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)ntuottajia. Komissio haluaa huomauttaa, ett(cid:228) tanskalaiset KE-s(cid:228)hk(cid:246)n tuottajat saavat nykyisin suoraa valtiontukea, joka rahoi- tetaan verotuloilla. joka suoritetaan tietyn hankkeen tai tavoitteen rahoittamiseksi Sill(cid:228), ett(cid:228) toimenpiteen vaikutus on samanlainen kuin kulutusveron, ei itsess(cid:228)(cid:228)n ole vaikutusta komission arviointiin toimenpiteen vaikutuksista kilpailuun ja sis(cid:228)markkinoiden toimintaan. Vasta silloin, kun toimenpidett(cid:228) ei sovelleta yhten(cid:228)isesti, jolloin se suosii tiettyj(cid:228) yrityksi(cid:228) tai tiettyjen tuotteiden tuotantoa, komissio voi puuttua asiaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan (entisen 92 artiklan) nojalla. Tanskassa polttoaineista ja s(cid:228)hk(cid:246)st(cid:228) peritt(cid:228)v(cid:228) hiilidioksidi- eli CO2-vero liittyy polttoaineen sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n CO2:een. S(cid:228)hk(cid:246)n osalta vero liittyy hiilen CO2:een, koska useimmat tanskalaiset voimalat k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t hiilt(cid:228). Kun s(cid:228)hk(cid:246)(cid:228) tuotetaan hiilest(cid:228), vero on 100 Tanskan kruunua tonnilta CO2:ta; s(cid:228)hk(cid:246)vero puolestaan on 0,10 kruunua kilowattitunnilta. Tuulivoimalat ja muut KE-voimalat, joiden CO2-p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t ovat olemattomat tai hyvin pienet, saavat veron m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) vastaavan avustuksen. Seuraavien vuosien aikana n(cid:228)m(cid:228) avustukset korvataan KE-todistusten v(cid:228)himm(cid:228)ishinnalla, joka on my(cid:246)s 0,10 kruunua kilowattitunnilta. T(cid:228)ll(cid:228) tavalla varmistetaan, ett(cid:228) kyseiset voimalat saavat edelleen korvauksen CO2-verosta. (2001/C 46 E/092) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0945/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (29. maaliskuuta 2000) Aihe: Ilmatilan vapauttaminen Euroopan siviili-ilmailukonferenssin kokouksessa ranskalainen osapuoli v(cid:228)itti, ett(cid:228) lentokentill(cid:228) viivytyksi(cid:228) aiheuttava ilmaliikenteen jatkuva kasvu johtuu p(cid:228)(cid:228)asiassa nykyisten ilmatilavarausten huonosta hallinnoin- nista, ja muistutti, ett(cid:228) sotilasilmailu vie pitkien ajanjaksojen ajan 60 prosenttia sen ilmatilasta. Koska lentojen viiv(cid:228)styminen aiheuttaa ongelmia kaikissa j(cid:228)senvaltioissa, komissiolta kysyt(cid:228)(cid:228)n: 1. Kuinka suuri osuus ilmatilan k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) on varattu sotilaallisiin tarkoituksiin muissa j(cid:228)senvaltioissa? 2. Onko Kreikkaa koskevia tietoja olemassa? C 46 E/90 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 13. 2. 2001 3. Vaikuttaako se, ett(cid:228) ilmatilaa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n samanaikaisesti sotilasilmailuun, lentojen turvallisuuteen? 4. Mit(cid:228) komissio ja Eurocontrol ehdottavat teht(cid:228)v(cid:228)n asian suhteen ja erityisesti sotilaslentojen ilmatilan jotta siviili-ilmailulle varattaisiin enemm(cid:228)n tilaa ja sen turvallisuutta k(cid:228)ytt(cid:246)aikojen v(cid:228)hent(cid:228)miseksi, lis(cid:228)tt(cid:228)isiin? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (22. toukokuuta 2000) 1. ja 2. Sotilastarkoituksiin k(cid:228)ytetyn prosenttiosuus ilmatilasta vaihtelee j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228), mink(cid:228) lis(cid:228)ksi prosenttiosuus vaihtelee ajankohdasta ja lentokorkeudestakin riippuen. Osaa sotilastarkoituksiin k(cid:228)ytetyst(cid:228) ilmatilasta voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) joustavasti, ja se voidaan avata siviilik(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, kun sotilastoimet sen sallivat. On kuitenkin selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) sotilastarkoituksiin k(cid:228)ytetyn ilmatilan prosenttiosuus on suuri, mik(cid:228) aiheuttaa rajoituksia siviililennoille. Komissio julkaisi 1. joulukuuta 1999 tiedonannon nimelt(cid:228)(cid:228)n Yhten(cid:228)inen eurooppalainen ilmatila (1), jonka liite 4 sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) lis(cid:228)tietoja aiheesta. 3. ja 4. Kaikilla j(cid:228)senvaltioilla pit(cid:228)isi olla hyvin s(cid:228)(cid:228)nnelty lennonjohtoj(cid:228)rjestelm(cid:228), jolla on p(cid:228)(cid:228)sy kaikkeen tarpeelliseen tietoon ja erityisesti strategista suunnittelua koskevaan tietoon, lentosuunnitelmatietoihin ja ilmakuviin. Siviili- ja sotilasilmailun lennonjohdon kesken(cid:228)(cid:228)n johdonmukainen toiminta on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228), jotta lennonjohto toimii kitkattomasti, mik(cid:228) puolestaan maksimoi turvallisuutta. T(cid:228)ll(cid:246)in turvallisuusongel- mia ei pit(cid:228)isi synty(cid:228), vaikka ilmatilaa k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t sotilas- ja siviililentokoneet ja muut mahdolliset toimijat. Komissio on perustanut korkean tason ryhm(cid:228)n, joka koostuu j(cid:228)senvaltioiden siviili- ja sotilaslennonjohtoa edustavista viranomaisista. Ryhm(cid:228) laatii parhaillaan raporttia, jonka tarkoituksena on olla apuna komis- siolle sen valmistellessa ehdotuksia, jotka koskevat ilmatilan yhten(cid:228)ist(cid:228) hallintaa ja uusien k(cid:228)sitteiden, menettelyjen ja k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)jen kehitt(cid:228)mist(cid:228) lentoliikenteen hallinnan alalla. Raportin on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) valmistua kes(cid:228)kuussa 2000. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) tarkastellaan yksityiskohtaisesti kysymyst(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevan ilmatilan entist(cid:228) tehokkaammasta k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228), sotilask(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) johtuvat nykyiset rajoituksen mukaan luettuina. (1) KOM(1999) 614 lopullinen. (2001/C 46 E/093) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0954/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Giles Chichester (PPE-DE) komissiolle (29. maaliskuuta 2000) Aihe: MCI WorldCom ja Sprint -telekommunikaatioyhti(cid:246)iden fuusio jolla on poikkeuksellisen merkitt(cid:228)v(cid:228) Euroopan komissiolla on t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228)(cid:228)n kilpailuasia, vaikutus Internetin, informaatioteknologian ja televiestinn(cid:228)n kehitykseen yhteismarkkinoilla (cid:129) MCI World- Comin ja Sprintin suunniteltu fuusio. 1. MCI Worldcomin ja Sprintin fuusiosta uhkaa synty(cid:228) kilpailua tukahduttava valtakeskittym(cid:228), jonka my(cid:246)t(cid:228) yksi yhti(cid:246) saisi Internetin hallintaansa. T(cid:228)t(cid:228) ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228). Muiden osapuolten esitt(cid:228)m(cid:228)t arviot MCI WorldCom-Sprintin yhdistetyst(cid:228) osuudesta Internetin runkoverkkomarkkinoista vaihtelevat 43 ja 70 prosentin v(cid:228)lill(cid:228). Fuusion toteutumisen my(cid:246)t(cid:228) MCI WorldCom-Sprint voisi sanella m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n markkina- asemansa turvin eurooppalaisiin runkoverkkoihin ja siten my(cid:246)s Internet-palveluntarjoajiin sek(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:246)- ja portaalisivustoihin yhdistettyihin t(cid:228)rkeisiin Internet-runkoverkkoyhteyksiin sovellettavat sopimusehdot ja hinnat. Kuinka komissio aikoo est(cid:228)(cid:228) MCI WorldComia ja Sprinti(cid:228) toteuttamasta vahingollista ja kilpailua rajoitta- vaa fuusiota huipputason runkoverkko-operaattoreiden v(cid:228)lill(cid:228), kun otetaan huomioon, ett(cid:228) fuusio haittaisi Internetin kehityst(cid:228) ja kasvua Euroopassa?


title: QUESTION ÉCRITE E-0959/00 posée par Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) à la Commission. Taxe municipale sur les séjours en hôtel.

eurovoc_concepts:
European tax cooperation
VAT resource
competence of the Member States
tax
tourism

text: C 26 E/134 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 26. 1. 2001 (2001/C 26 E/166) QUESTION (cid:201)CRITE P-0953/00 posØe par Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) (cid:224) la Commission (22 mars 2000) Objet: Fourniture de filets de thon (cid:224) l(cid:146)industrie europØenne de conserves de thon Lors de la rØunion du Conseil «PŒche» du 30 mars 1999, la Commission s(cid:146)est engagØe (cid:224) entreprendre une Øtude sur l(cid:146)Øvaluation de l(cid:146)approvisionnement du marchØ communautaire en filets de thon, qui est parue au dØbut de cette annØe sous le titre «(cid:201)tude de l(cid:146)offre et de la demande de filets de thon (cid:129) (cid:201)valuation de l(cid:146)offre de filets de thon pour le marchØ communautaire (cid:224) court et (cid:224) moyen terme». Cette Øtude conclut que pour aider l(cid:146)industrie italienne (cid:224) rØaliser sa restructuration sans nuire aux autres pays de l(cid:146)Union europØenne, il faudrait ouvrir un quota de l(cid:146)ordre de 1000 (cid:224) 2000 TM pour les pays tiers. Comment, dans ces conditions, la Commission a-t-elle pu proposer le 21 fØvrier dernier, d(cid:146)ouvrir un quota de 4000 TM (cid:224) un tarif de 6 % pour l(cid:146)annØe 2000 si, comme l(cid:146)indique l(cid:146)Øtude, cette ouverture causera du tort (cid:224) la grande majoritØ des conserveries de thon de l(cid:146)Union europØenne? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (27 avril 2000) L(cid:146)Honorable Parlementaire fait rØfØrence (cid:224) l(cid:146)Øtude que la Commission a effectuØe au sujet de l(cid:146)approvision- nement du marchØ communautaire en longes de thon. Comme mentionnØ dans la rØponse donnØe aux questions Øcrites E-0756/00 (cid:224) E-0761/00 de l(cid:146)Honorable Parlementaire (1), la Commission considŁre que l(cid:146)Øtude montre l(cid:146)existence d(cid:146)un dØficit limitØ et (cid:224) caractŁre saisonnier pour ce produit. La proposition de la Commission pour l(cid:146)annØe 2000 comporte certes, une quantitØ plus ØlevØe que celle prØconisØe par l(cid:146)Øtude, mais elle propose aussi un droit de 6 %, tandis que l(cid:146)Øtude prØconise un droit nul. En outre, la quantitØ et le niveau du droit de douane retenus dans la proposition de la Commission pour l(cid:146)annØe 2000, se situent dans le droit fil de l(cid:146)accord politique souscrit par le Conseil et la Commission le 17 dØcembre 1999. Le Conseil a confirmØ cette ligne d(cid:146)action et a adoptØ (cid:224) l(cid:146)unanimitØ la proposition prØsentØe par la Commission pour l(cid:146)annØe 2000. (1) Voir page 104. (2001/C 26 E/167) QUESTION (cid:201)CRITE E-0959/00 posØe par Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Taxe municipale sur les sØjours en h(cid:244)tel (29 mars 2000) Il est devenu coutumier de faire payer une taxe aux clients des h(cid:244)tels au motif que ces clients utilisent des biens d(cid:146)intØrŒt gØnØral, qui appartiennent (cid:224) la municipalitØ et dont l(cid:146)entretien incombe (cid:224) tous les citoyens d(cid:146)une communautØ urbaine. C(cid:146)est pour cette raison que les touristes qui visitent une ville sont invitØs, au moment oø leur est prØsentØe leur note d(cid:146)h(cid:244)tel, (cid:224) payer une taxe correspondant (cid:224) leur utilisation des biens municipaux dont ils ont joui pendant leur sØjour dans un h(cid:244)tel d(cid:146)une ville appliquant ce critŁre fiscal. Compte tenu de l(cid:146)impact que cette taxe pourrait avoir, si les municipalitØs la gØnØralisent dans l(cid:146)ensemble de l(cid:146)Union europØenne, la Commission pourrait-elle faire conna(cid:238)tre sa position (cid:224) ce sujet et indiquer si elle approuve l(cid:146)instauration de cette pratique et si elle pense que cette taxe touristique pourrait devenir une source indirecte de ressource par le biais de la TVA? 26. 1. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 26 E/135 RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (26 mai 2000) (cid:192) dØfaut de lØgislation communautaire en la matiŁre, la crØation de taxes municipales dues par les touristes qui sØjournent dans la commune, afin de les faire participer au financement des Øquipements collectifs communaux supplØmentaires nØcessitØs par l(cid:146)afflux des touristes, relŁve de la seule compØtence des (cid:201)tats membres. Les lØgislations ainsi mises en place ne doivent toutefois pas contenir de mesures discriminatoires portant atteinte (cid:224) l(cid:146)exercice des libertØs fondamentales prØvues par le traitØ CE, comme par exemple l(cid:146)imposition des seuls touristes Øtrangers ou l(cid:146)application d(cid:146)un tarif plus ØlevØ pour les touristes Øtrangers. En l(cid:146)absence de telles dispositions discriminatoires, les taxes municipales liØes au sØjour des touristes ne sont pas contraires au droit communautaire. (2001/C 26 E/168) QUESTION (cid:201)CRITE E-0966/00 posØe par Esko Sepp(cid:228)nen (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Effets des tØlØphones portables sur la santØ (31 mars 2000) Dans de nombreux documents, la Commission souligne la position Øminente de l(cid:146)Europe en matiŁre d(cid:146)utilisation de tØlØphones portables et prØsente des stratØgies permettant de maintenir cette position. La Commission a-t-elle procØdØ (cid:224) des Øtudes scientifiques pour s(cid:146)assurer que les champs ØlectromagnØtiques qui se produisent lors de l(cid:146)utilisation de ces tØlØphones n(cid:146)ont pas d(cid:146)effets nØfastes sur le cerveau humain ou qu(cid:146)ils n(cid:146)exposent pas les utilisateurs au risque de contracter une affection cancØreuse? RØponse donnØe par M. Busquin au nom de la Commission (25 avril 2000) Lors des troisiŁme et quatriŁme programmes cadres pour la Recherche et DØveloppement (R&D), la Commission a financØ plusieurs projets visant (cid:224) Ølucider les effets des radiations ØlectromagnØtiques (radio-frØquences RF) sur la santØ. Le premier fut une action COST (COST 244 en 1992, suivie de COST 244 bis en 1998) sur les effets biomØdicaux des radiations ØlectromagnØtiques. Cette action se poursuit (cid:224) l(cid:146)heure actuelle. Le programme Biomed 2 a aussi financØ deux Øtudes sur les liens entre radiations ØlectromagnØtiques et cancer. Le programme «Mesures et essais» a financØ un projet sur la mesure des radiations ØlectromagnØtiques Ømises par les tØlØphones portables et les stations relais ainsi que sur la quantification de l(cid:146)exposition des personnes. Les rØsultats de ce projet seront utiles (cid:224) l(cid:146)Øtablissement de normes de mesure et (cid:224) l(cid:146)Øvaluation des risques venant des tØlØphones portables et des stations relais. Le budget total consacrØ par la Commission (cid:224) ces Øtudes Øtait de l(cid:146)ordre de 2 millions d(cid:146)euros. Aucune de ces Øtudes (couvrant les effets thermiques et les perturbations mØtaboliques cellulaires possibles dus aux divers types de champs ØlectromagnØtiques) n(cid:146)a pu mettre en Øvidence d(cid:146)effets nØgatifs sur la santØ, mais des rØsultats supplØmentaires restent nØcessaires pour rØpondre aux prØoccupations du public. Dans le 5e programme-cadre, les Øtudes sur les effets des radiations ØlectromagnØtiques sont spØcifiquement inclues dans le programme de travail de l(cid:146)action clØ 4 (Environnement et SantØ) du thŁme 1, qualitØ de la vie et gestion des ressources du vivant. Lors de l(cid:146)appel (cid:224) propositions de 1999, cinq propositions ont ØtØ retenues pour un financement total de 9 millions d(cid:146)euros environ. Ces projets viennent de dØmarrer et donneront leurs fruits d(cid:146)ici 3 (cid:224) 4 ans. Parmi ces projets figure une Øtude ØpidØmiologique de grande envergure (Interphone), coordonnØe par l(cid:146)Association internationale pour la recherche sur le cancer (IARC), pour analyser si les radiations ØlectromagnØtiques Ømises par les tØlØphones mobiles peuvent Œtre carcinogŁnes. Au cours de cette Øtude,


title: PREGUNTA ESCRITA E-0961/00 de Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) a la Comisión. Entorno favorable para que los inventores de la UE desarrollen su actividad.

eurovoc_concepts:
common commercial policy
invention

text: 28. 12. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 374 E/193 lo que se refiere al proyecto, deberÆ demostrarse que Øste tendrÆ efectos significativos en la zona y que existen soluciones alternativas concretas. AdemÆs, deberÆ facilitarse informaci(cid:243)n sobre la ubicaci(cid:243)n geogrÆfica, su delimitaci(cid:243)n y su valor para la red Natura 2000, las medidas compensatorias ya previstas, as(cid:237) como otros datos pertinentes para examinar el asunto. (1) DO L 206 de 22. 7. 1992. (2) DO L 103 de 25. 4. 1979. (2000/C 374 E/226) PREGUNTA ESCRITA E-0961/00 de Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (29 de marzo de 2000) Asunto: Entorno favorable para que los inventores de la UE desarrollen su actividad Uno de los sectores productivos mÆs importantes de todo nuestro Æmbito econ(cid:243)mico es el mundo del inventor, que, ademÆs de enfrentarse a las mœltiples soluciones que le exigen sus inventos, debe hacer frente a una tela de araæa administrativa. Cuando hoy nuestra comunidad intenta dar un significativo paso adelante para ganar el terreno perdido en la carrera tecnol(cid:243)gica a nivel planetario, aparece como fundamental el que se facilite al inventor un entorno nuevo para que pueda desarrollar c(cid:243)modamente sus inventos y para que pueda patentarlos con seguridad y fiabilidad sin sucumbir a las trabas administrativas. ¿Puede referir la Comisi(cid:243)n si considera que debe promover un estudio en profundidad para saber cuÆl es la situaci(cid:243)n real del inventor comunitario, sus preocupaciones, sus dificultades frente al binomio Munich-La Haya y, en general, todo el conjunto de factores que lo pueden hacer todo o nada, en el conjunto de realizaciones que un inventor pueda proporcionar a todo el Æmbito econ(cid:243)mico de nuestra Comunidad? Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (3 de mayo de 2000) La Comisi(cid:243)n comparte el punto de vista de Su Seæor(cid:237)a sobre la necesidad de velar por que los inventores disfruten en la Comunidad de un entorno propicio al desarrollo de sus actividades. La innovaci(cid:243)n, en efecto, se ha convertido en uno de los factores mÆs importantes de crecimiento duradero para las empresas y de prosperidad econ(cid:243)mica para la sociedad en su conjunto. Con el fin de definir el marco adecuado para el desarrollo de las invenciones y las actividades innovadoras en Europa, la Comisi(cid:243)n ha emprendido diversas consultas de los medios interesados, en particular a travØs de su Libro Verde sobre la Innovaci(cid:243)n en Europa (1) y su Libro Verde sobre la Patente Comunitaria y el Sistema de Patentes en Europa (2). Al tØrmino de estas consultas, present(cid:243) planes de acci(cid:243)n ambiciosos con medidas concretas para responder a las necesidades de los medios industriales y los inventores aut(cid:243)nomos. Entre las iniciativas mÆs importantes, la Comisi(cid:243)n anunci(cid:243) la elaboraci(cid:243)n de propuestas legislativas para la creaci(cid:243)n de una patente comunitaria, que tenga los mismos efectos en toda la Comunidad, sea a la vez sencilla de gestionar y fÆcilmente accesible y tenga un coste razonable. La Comisi(cid:243)n, en su Comunicaci(cid:243)n «Hacia un espacio europeo de investigaci(cid:243)n» (3) de enero de 2000, tambiØn presenta la patente comunitaria como una poderosa palanca para el desarrollo de la investigaci(cid:243)n en Europa. Por otra parte, tambiØn deber(cid:237)a favorecerse la innovaci(cid:243)n con otras medidas, como la ampliaci(cid:243)n del papel de las oficinas nacionales de patentes a la promoci(cid:243)n de la innovaci(cid:243)n, la mejora del acceso a la informaci(cid:243)n sobre patentes o la creaci(cid:243)n del Intellectual Property Rights (IPR) Help Desk, que es un servicio de asistencia y sensibilizaci(cid:243)n de los protagonistas de la innovaci(cid:243)n hacia la propiedad industrial. (1) COM(97) 736 final. (2) COM(97) 314 final. (3) COM(2000) 6 final


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-1023/00 υποβολή: Niels Busk (ELDR) προς την Επιτροπή. Καταβολή της εισφοράς συνυπευθυνότητας.

eurovoc_concepts:
agricultural quota
common agricultural policy
fodder
producer co-responsibility

text: C 46 E/106 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/111) GRAPTH ERVTHSH E-1019/00 ypobolh·: Lucio Manisco (GUE/NGL) prow to Symboy·lio (6 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Πε΄ντε περιπτω΄σεις βασανισµου΄ και παραβι΄ασης των ανθρωπι΄νων δικαιωµα΄των στην Τουρκι΄α Το τελευται΄ο επταη΄µερο, απο΄ δια΄φορα µε΄σα του Τυ΄που, µη κυβερνητικε΄ς οργανω΄σεις, πηγε΄ς του ∆ιεθνου΄ς Ερυθρου΄ Σταυρου΄ και του ΟΗΕ, το Ευρωπαι¤κο΄ Κοινοβου΄λιο πληροφορη΄θηκε τη σοβαρη΄ περι΄πτωση των πε΄ντε του΄ρκων επαγγελµατιω΄ν, µηχανικω΄ν και επιχειρηµατιω΄ν (cid:129) Halil Muftuoglu, Emre Nil, Ferhat Tekoglu, Hasan Basri G(cid:252)ner και Timur Ayan (cid:129) οι οποι΄οι εξαναγκα΄στηκαν, µετα΄ απο΄ πολυ΄ωρα και φρικτα΄ βασανιστη΄ρια, να υπογρα΄ψουν ψευδει΄ς οµολογι΄ες εγκληµα΄των κατα΄ του κρα΄τους. Τα βασανιστη΄ρια, συ΄µφωνα µε τις δηλω΄σεις των θυµα΄των και τις αποδει΄ξεις που συνε΄λεξαν δια΄φορες πηγε΄ς, οι οποι΄ες, εντου΄τοις, δεν αναφε΄ρονται απο΄ τον τουρκικο΄ Τυ΄πο, περιλα΄µβαναν ηλεκτροσο΄κ στους ο΄ρχεις, κατα΄βρεγµα µε παγωµε΄νο νερο΄, χτυπη΄µατα µε ρο΄παλα τυλιγµε΄να σε πετσε΄τες ω΄στε να µην υπα΄ρχουν εκχυµω΄σεις. Οι βασανιστε΄ς η΄ταν αστυνοµικοι΄ και υπα΄λληλοι της ∆ιευ΄θυνσης για το Οργανωµε΄νο Έγκληµα της Κωνσταντινου΄πολης, οργα΄νου της δικαστικη΄ς αστυνοµι΄ας του τουρκικου΄ κρα΄τους. Ση΄µερα, κρατου΄νται και οι πε΄ντε στις φυλακε΄ς Bayrampasa, εν αναµονη΄ δι΄κης. ∆εν θεωρει΄ το Συµβου΄λιο ο΄τι οι σοβαρε΄ς αυτε΄ς παραβια΄σεις των ανθρωπι΄νων δικαιωµα΄των για πολλοστη΄ 1. φορα΄ διαψευ΄δουν περι΄τρανα τις δηλω΄σεις του ι΄διου του Πρωθυπουργου΄ Ecevit και ολο΄κληρης της τουρκικη΄ς κυβε΄ρνησης, σχετικα΄ µε τις µεταρρυθµι΄σεις του δικαστικου΄ συστη΄µατος που ε΄χουν η΄δη τεθει΄ σε εφαρµογη΄ και οι οποι΄ες αναµε΄νεται ο΄τι θα διευκολυ΄νουν την ε΄νταξη της Τουρκι΄ας στην Ευρωπαι¤κη΄ Ένωση; ∆εν εκτιµα΄ το Συµβου΄λιο ο΄τι η θετικη΄, σε γενικε΄ς γραµµε΄ς, γνω΄µη που διατυ΄πωσε ο αρµο΄διος για τη 2. διευ΄ρυνση Επι΄τροπος Verheugen, αφου΄ ολοκλη΄ρωσε την προ΄σφατη επι΄σκεψη΄ του στην Κωνσταντινου΄πολη, για την προ΄οδο που ε΄χει σηµειω΄σει η Τουρκι΄α στο συγκεκριµε΄νο τοµε΄α, ει΄ναι ουσιαστικα΄ αβα΄σιµη η΄, αν µη τι α΄λλο, προ΄ωρη; ∆εν κρι΄νει το Συµβου΄λιο ο΄τι οφει΄λει να ζητη΄σει πα΄ραυτα διευκρινι΄σεις απο΄ την τουρκικη΄ κυβε΄ρνηση σχετικα΄ 3. µε την απα΄νθρωπη µεταχει΄ριση που επιφυλα΄χθηκε στους προαναφερθε΄ντες κρατουµε΄νους, πριν να προχωρη΄σει στην ε΄ναρξη διαπραγµατευ΄σεων για την προσχω΄ρηση της Τουρκι΄ας στην Ευρωπαι¤κη΄ Ένωση; Apa·nthsh (10 Ioyli·oy 2000) Η Ευρωπαι¤κη΄ Ένωση ε΄θεσε, και θα συνεχι΄σει να θε΄τει, το ζη΄τηµα του σεβασµου΄ των ανθρω΄πινων δικαιωµα΄των στην τουρκικη΄ κυβε΄ρνηση, και πιο προ΄σφατα µε την ευκαιρι΄α του Συµβουλι΄ου Συ΄νδεσης ΕΚ-Τουρκι΄ας στις 11 Απριλι΄ου 2000. Η ΕΕ ανησυχει΄ ο΄σον αφορα΄ τις εκθε΄σεις για παραβια΄σεις των ανθρω΄πινων δικαιωµα΄των και θα συνεχι΄σει να παρακολουθει΄ εκ του συ΄νεγγυς τη κατα΄σταση σχετικα΄ µε τα ανθρω΄πινα δικαιω΄µατα στη Τουρκι΄α και, εα΄ν υπα΄ρχει ανα΄γκη, θα επισηµα΄νει επι΄ µε΄ρους περιπτω΄σεις στις τουρκικε΄ς αρχε΄ς. Η Τουρκι΄α ε΄χει ξεκινη΄σει µια διαδικασι΄α µεταρρυ΄θµισης στο τοµε΄α αυτο΄ν. Η ΕΕ χαιρετι΄ζει τη προ΄θεση της Τουρκι΄ας να βελτιω΄σει τη κατα΄σταση των ανθρω΄πινων δικαιωµα΄των και θα συνεχι΄σει να υποστηρι΄ζει και να ενθαρρυ΄νει τις τουρκικε΄ς προσπα΄θειες ως προς το θε΄µα αυτο΄. Η ΕΕ προσβλε΄πει σε περαιτε΄ρω προ΄οδο για το ζη΄τηµα αυτο΄. Στη συνα΄ρτηση αυτη΄, η ΕΕ υπενθυµι΄ζει ο΄τι η συµµο΄ρφωση µε τα πολιτικα΄ κριτη΄ρια της Κοπεγχα΄γης στα οποι΄α περιλαµβα΄νεται ο σεβασµο΄ς των ανθρω΄πινων δικαιωµα΄των, ει΄ναι ε΄να προαπαιτου΄µενο για την ε΄ναρξη των διαπραγµατευ΄σεων προσχω΄ρησης. Εποµε΄νως, οι διαπραγµατευ΄σεις αυτε΄ς δεν ε΄χουν αρχι΄σει ακο΄µη µε την Τουρκι΄α. (2001/C 46 E/112) GRAPTH ERVTHSH P-1023/00 ypobolh·: Niels Busk (ELDR) prow thn Epitroph· (29 Marti·oy 2000) Ue·ma: Καταβολη΄ της εισφορα΄ς συνυπευθυνο΄τητας Ο κανονισµο΄ς του Συµβουλι΄ου αριθ. 603/95 (1) σχετικα΄ µε την κοινη΄ οργα΄νωση αγορα΄ς στον τοµε΄α των αποξηραµε΄νων ζωοτροφω΄ν θε΄σπισε ε΄να συ΄στηµα ποσοστω΄σεων της ΕΕ για τη βιοµηχανι΄α αποξη΄ρανσης των 13. 2. 2001 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 46 E/107 φυτικω΄ν προι¤ο΄ντων, βα΄σει του οποι΄ου καθορι΄ζονται ποσοστω΄σεις για την παραγωγη΄ κα΄θε κρα΄τους µε΄λους. Αν οι ποσοστω΄σεις αυτε΄ς ξεπεραστου΄ν σε επι΄πεδο ΕΕ, ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη πρε΄πει να καταβα΄λουν εισφορα΄ συνυπευθυ- νο΄τητας που µπορει΄ να ανε΄λθει σε µε΄χρι και 5 %. Ωστο΄σο, κρα΄τος µε΄λος που δεν ευθυ΄νεται για την υπε΄ρβαση της ποσο΄στωση΄ς του (και που ι΄σως να µην την ε΄χει καν εκµεταλλευτει΄ πλη΄ρως) τιµωρει΄ται για µια παρα΄βαση που διε΄πραξαν α΄λλα κρα΄τη µε΄λη. Θεωρει΄ η Επιτροπη΄ σκο΄πιµη αυτη΄ την εισφορα΄ συνυπευθυνο΄τητας; Προτι΄θεται να αναλα΄βει την πρωτοβουλι΄α για την τροποποι΄ηση της ΚΟΑ στον τοµε΄α των αποξηραµε΄νων ζωοτροφω΄ν; (1) ΕΕ L 63 της 21. 3. 1995, σελ. 1. Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (27 Aprili·oy 2000) Ενο΄ψει της εν λο΄γω τροποποι΄ησης, τα κρα΄τη µε΄λη ε΄χουν αποδεχθει΄ συµβιβασµο΄ στον οποι΄ο ει΄χε θεσπισθει΄ η αρχη΄ της γενικη΄ς µει΄ωσης ενισχυ΄σεως σε περι΄πτωση υπε΄ρβασης της µε΄γιστης εγγυηµε΄νης ποσο΄τητας (ΜΕΠ), ως ε΄να απο΄ τα θεµελιω΄δη σηµει΄α της µεταρρυ΄θµισης (τα α΄λλα σηµει΄α ει΄ναι ο καθορισµο΄ς των εθνικω΄ν εγγυηµε΄νων ποσοτη΄των (ΕΕΠ), η σταθερη΄ ενι΄σχυση ανα΄ το΄ννο και η εφαρµογη΄ ολοκληρωµε΄νου συστη΄µατος ελε΄γχου και διαχει΄ρισης. Ο σκοπο΄ς της ρη΄τρας συνυπευθυνο΄τητας ει΄ναι να επιδρα΄ σε ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη η µει΄ωση του ενιαι΄ου υ΄ψους ενισχυ΄σεως σε περι΄πτωση υπε΄ρβασης του ΜΕΠ µε΄χρι 5 % το ανω΄τερο. Η εν λο΄γω αρχη΄ ε΄χει γι΄νει αποδεκτη΄ απο΄ ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη ως αναπο΄σπαστο τµη΄µα του υπο΄ψη συµβιβασµου΄. Έτσι, η Επιτροπη΄ θεωρει΄ σκο΄πιµη τη ρη΄τρα συνυπευθυνο΄τητας. Η κατα΄ργηση της εν λο΄γω ρη΄τρας η οποι΄α εφαρµο΄στηκε µο΄νο κατα΄ τη χρονικη΄ περι΄οδο 1998/1999, θα ση΄µαινε επανα΄ληψη των συζητη΄σεων ανα΄µεσα στα κρα΄τη µε΄λη σχετικα΄ µε τις α΄λλες ο΄ψεις του µεταρρυθµισµε΄νου καθεστω΄τος: τις ποσοστω΄σεις (ΜΕΠ) των κρατω΄ν µελω΄ν, το υ΄ψος της ενι΄σχυσης, την εφαρµογη΄ των κανο΄νων ελε΄γχου, κλπ. Εν απουσι΄α α΄λλων ε΄γκυρων και βα΄σιµων λο΄γων που θα δικαιολογου΄σαν σηµαντικη΄ προσαρµογη΄ του τοµε΄α συ΄µφωνα µε το αι΄τηµα της πλειονο΄τητας των κρατω΄ν µελω΄ν, η Επιτροπη΄ δεν προτι΄θεται επι΄ του παρο΄ντος να προτει΄νει στο Συµβου΄λιο τροποποι΄ηση της κοινη΄ς οργα΄νωσης αγορα΄ς στον τοµε΄α των αποξηραµε΄νων ζωοτροφω΄ν. (2001/C 46 E/113) GRAPTH ERVTHSH E-1031/00 ypobolh·: Ulla Sandbæk (EDD) prow thn Epitroph· (4 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Βενζι΄νη και µεθυλοτριτοβουτυλαιθε΄ρας (ΜΤΒΕ) Αναφορικα΄ µε την προσθη΄κη ΜΤΒΕ στη βενζι΄νη, προκειµε΄νου να αυξηθει΄ ο αριθµο΄ς των οκτανι΄ων µετα΄ την αφαι΄ρεση των αρωµατικω΄ν ενω΄σεων, του βενζολι΄ου και του µολυ΄βδου, ε΄χει η Επιτροπη΄ υπο΄ψη της τα προβλη΄µατα που ε΄χει προκαλε΄σει στις ΗΠΑ η ουσι΄α ΜΤΒΕ, η οποι΄α παρεισφρε΄ει στα υπο΄γεια υ΄δατα και τα µολυ΄νει; Προτι΄θεται η Επιτροπη΄ να παρε΄µβει αναζητω΄ντας εναλλακτικε΄ς λυ΄σεις αντι΄ του ΜΤΒΕ, ο΄πως για παρα΄δειγµα τη βιοαιθανο΄λη που αποτελει΄ εκχυ΄λισµα του ζαχαροκα΄λαµου; Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (31 Mai(cid:138)oy 2000) Η Επιτροπη΄ ε΄χει πλη΄ρη επι΄γνωση των ανησυχιω΄ν που ε΄χουν οι πολιτικε΄ς αρχε΄ς και το κοινο΄ σχετικα΄ µε τη µο΄λυνση των πηγω΄ν υδροδο΄τησης στις Ηνωµε΄νες Πολιτει΄ες και των προ΄σφατων δηλω΄σεων του αµερικανικου΄ οργανισµου΄ προστασι΄ας του περιβα΄λλοντος (ΟΠΕ) και θα εξακολουθη΄σει να παρακολουθει΄ απο΄ κοντα΄ τις εξελι΄ξεις


title: QUESTION ÉCRITE P-0989/00 posée par Jean-Claude Martinez (TDI) à la Commission. Préférence communautaire pour les fruits à coque, châtaignes et caroubes.

text: C 53 E/50 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 2. 2001 La complexitØ des installations nuclØaires et les quantitØs de matiŁres nuclØaires civiles manipulØes 2. dans la CommunautØ ont plus que doublØ (augmentation de 240 %) depuis la rØsolution du Parlement (cid:224) laquelle fait allusion l(cid:146)Honorable Parlementaire. DŁs 1989, la Commission a informØ le Conseil que des ressources supplØmentaires considØrables seraient nØcessaires pour mener (cid:224) bien les inspections. L(cid:146)effectif a ØtØ accru de 234 (cid:224) 274 postes (mai 2000). La Commission a Øgalement rØalisØ une sØvŁre rationalisation qui fait appel (cid:224) des systŁmes de sØcuritØ automatisØs. 3. La Commission a agi sur la majoritØ des questions ØvoquØes (cid:224) l(cid:146)article 7 de la rØsolution. Des inspections ont ØtØ effectuØes (cid:224) l(cid:146)improviste partout oø elles Øtaient Øconomiques et faisables, la protection des donnØes a ØtØ assurØe par la sØparation physique des bases de donnØes d(cid:146)Euratom par rapport au rØseau de la Commission et une politique a ØtØ dØveloppØe et mise en (cid:156)uvre pour assurer la sØcuritØ des dØchets nuclØaires. 4. La Commission a entrepris de passer en revue l(cid:146)ensemble des activitØs de ses services en application du traitØ d(cid:146)Euratom. La mise en place de l(cid:146)Office du contr(cid:244)le de sØcuritØ d(cid:146)Euratom, la maniŁre dont il mŁne ses activitØs et les prioritØs qui lui sont assignØes font partie intØgrante de ce passage en revue. Une fois qu(cid:146)il sera achevØ, la Commission tirera les conclusions qui s(cid:146)imposent. (2001/C 53 E/057) QUESTION (cid:201)CRITE P-0989/00 posØe par Jean-Claude Martinez (TDI) (cid:224) la Commission (29 mars 2000) Objet: PrØfØrence communautaire pour les fruits (cid:224) coque, ch(cid:226)taignes et caroubes 300 000 familles environ assurent en Europe la production d(cid:146)amandes, de noisettes, de ch(cid:226)taignes et de caroubes. Cependant, l(cid:146)Union europØenne est largement dØficitaire au point d(cid:146)Œtre le premier importateur mondial d(cid:146)amandes: secteur dØtenu (cid:224) 74 % par les (cid:201)tats-Unis, de noisettes, produites (cid:224) 75 % par la Turquie, ou de noix, produites par la Californie et la Chine. La baisse des droits de douane, jusqu(cid:146)(cid:224) 2 %, du fait des accords de Marrakech, met en danger de disparition complŁte nos exploitations qui ont des coßts de production ne pouvant descendre au niveau des prix de dumping social et environnemental de la Turquie, de la Chine ou des (cid:201)tats-Unis. les amandiers, Or, les ch(cid:226)taigniers ou les noyers constituent des forŒts protectrices des sols et de l(cid:146)environnement et sont crØateurs d(cid:146)emplois et d(cid:146)Øquilibre rural. Si, en 10 ans, l(cid:146)Union europØenne a investi 725 millions d(cid:146)euros dans ce secteur, aujourd(cid:146)hui il n(cid:146)y a plus une seule aide spØcifique. La Commission entend-elle prØvoir, ne serait-ce qu(cid:146)au titre des politiques environnementales et rurales, un juste financement d(cid:146)une activitØ dont la disparition entra(cid:238)nerait par effet induit un coßt trŁs supØrieur (cid:224) ce qu(cid:146)exige aujourd(cid:146)hui sa survie raisonnable? Quelles mesures concrŁtes, prØcises et efficaces la Commission envisage-t-elle de prendre? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (29 mai 2000) Le secteur des fruits (cid:224) coque a bØnØficiØ, durant dix ans, d(cid:146)une aide spØcifique, en application des (CEE) no 1035/72 du Conseil, du 18 mai 1972, portant dispositions du titre IIbis du rŁglement organisation commune des marchØs dans le secteur des fruits et lØgumes (1), pour amØliorer sa productivitØ et sa compØtitivitØ. De 1990 (cid:224) 1999, la CommunautØ a libØrØ 75 millions d(cid:146)euros (cid:224) cette fin. Un montant supplØmentaire de plus de 250 millions d(cid:146)euros au total doit Œtre affectØ, pour 2006, (cid:224) des plans d(cid:146)amØlioration toujours en cours. Une aide spØcifique forfaitaire supplØmentaire a ØtØ octroyØe, de 1997 (cid:224) 2000, pour les noisettes. Ces aides spØcifiques revŒtent un caractŁre temporaire et dØgressif, visant (cid:224) transfØrer les responsabilitØs financiŁres aux producteurs. 20. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 53 E/51 Comme tous les autres produits du secteur des fruits et lØgumes, les fruits (cid:224) coque peuvent faire l(cid:146)objet d(cid:146)une aide au titre du rØgime des fonds opØrationnel prØvu par le rŁglement (CE) no 2200/96 du Conseil, du 28 octobre 1996, portant organisation commune des marchØs dans le secteur des fruits et lØgumes (2), qui prØvoit un soutien financier pour tous les fruits et lØgumes commercialisØs par l(cid:146)intermØdiaire d(cid:146)organisations de producteurs. Enfin, compte tenu des aspects environnemental et social de la production des fruits (cid:224) coque, les (cid:201)tats membres peuvent Øvidemment intØgrer ces fruits dans leur plan de dØveloppement rural, en respectant les conditions fixØes par le rŁglement (CE) no 1257/1999 du Conseil, du 17 mai 1999, concernant le soutien au dØveloppement rural par le Fonds europØen d(cid:146)orientation et de garantie agricole (FEOGA) et modifiant et abrogeant certains rŁglements (3). (1) (2) (3) JO L 118 du 20. 5. 1972. JO L 297 du 21. 11. 1996. JO L 160 du 26. 6. 1999. (2001/C 53 E/058) QUESTION (cid:201)CRITE E-1001/00 posØe par Glyn Ford (PSE) (cid:224) la Commission (31 mars 2000) Objet: Indemnisation des entreprises victimes du diffØrend relatif (cid:224) la banane La Commission compte-t-elle verser une compensation aux entreprises de l(cid:146)UE qui ont ØtØ touchØes par les droits auxquels les AmØricains ont soumis certains produits en provenance de l(cid:146)UE suite au diffØrend qui oppose l(cid:146)UE et les (cid:201)tats-Unis au sujet des bananes, et, dans l(cid:146)affirmative, quel en sera le montant? (2001/C 53 E/059) QUESTION (cid:201)CRITE E-1002/00 posØe par Glyn Ford (PSE) (cid:224) la Commission (31 mars 2000) Objet: ConsØquences du diffØrend qui oppose l(cid:146)UE et les (cid:201)tats-Unis au sujet des bananes La Commission est-elle consciente des consØquences nØfastes qu(cid:146)a entra(cid:238)nØ le diffØrend qui oppose l(cid:146)Union europØenne et les (cid:201)tats-Unis au sujet des bananes pour un certain nombre de sociØtØs de l(cid:146)UE? Compte-t- elle prendre des mesures d(cid:146)urgence afin de mettre un terme (cid:224) ce diffØrend en vue de garantir la sauvegarde des emplois en Europe? (2001/C 53 E/060) QUESTION (cid:201)CRITE E-1003/00 posØe par Glyn Ford (PSE) (cid:224) la Commission (31 mars 2000) Objet: DiffØrend relatif (cid:224) la banane entre l(cid:146)Union europØenne et les (cid:201)tats-Unis Quand la Commission rencontrera-t-elle ses interlocuteurs amØricains pour rØsoudre le f(cid:226)cheux conflit de la banane, qui est toujours en cours entre l(cid:146)Union europØenne et les (cid:201)tats-Unis, et quand estime-t-elle que cette affaire sera rØglØe (cid:224) la satisfaction de l(cid:146)ensemble des parties?


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 654/2000, 29. märts 2000, uute söödalisandite ja söödalisandeid sisaldavate valmististe ning söödalisandite uute kasutusviiside lubamise kohtaEMPs kohaldatav tekst

text: 384 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd 32000R0654 L 79/26 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 30. 3. 2000 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 654/2000, 29. märts 2000, uute söödalisandite ja söödalisandeid sisaldavate valmististe ning söödalisandite uute kasutusviiside lubamise kohta (EMPs kohaldatav tekst) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, aasta direktiivi 70/524/EMÜ (1) võttes arvesse söödalisandeid käsitlevat nõukogu 23. novembri 1970. (viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2690/1999 (2)), eriti selle artiklit 3, ning arvestades järgmist: teaduse ja Direktiivis 70/524/EMÜ nähakse ette, et tehnika edusamme arvesse võttes võib lubada kasutada uusi söödalisandeid ja rakendada söödalisandite uusi kasutusviise. Erandina direktiivist 70/524/EMÜ võivad liikmesriigid nõukogu 14. detsembri 1993. aasta ensüümide, mikro- organismide ja neid sisaldavate valmististe loomasöö- turustamist käsitleva direktiivi tades kasutamist 93/113/EÜ (3) kohaselt (viimati muudetud direktiiviga 97/40/EÜ (4)) ajutiselt lubada ensüümide, mikroorganis- mide ja neid sisaldavate valmististe kasutamist ning nende turustamist. ja tööl bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (viimati muudetud komisjoni direktiiviga 97/65/EÜ (7)), on täielikult kohaldatavad ka tööliste suhtes, kes tegelevad söödalisanditega. Direktiivi 93/113/EÜ artikli 3 kohaselt esitatud liikmes- riikide toimikute läbivaatamine on näidanud, et teatava arvu ensüümide ja mikroorganismide gruppi kuuluvate valmististe kasutamist võib ajutiselt lubada. Söötade teaduskomitee on andnud soodsa hinnangu selliseid ensüüme (8) ja mikroorganisme (9) sisaldavate valmististe kahjutuse kohta. Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise söödakomitee arvamusega, (6) (7) (8) ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 On esitatud uusi andmeid selleks, et asendada teatavad lubatud ensüümivalmistised samade ensüümide uute valmististega. Kooskõlas direktiiviga 70/524/EMÜ võib ensüümide gruppi kuuluvaid käesoleva määruse I lisas loetletud aineid lubada söödalisanditena kasutada selles lisas ettenähtud tingimustel. Uute söödalisandite kasutamist või söödalisandite uute kasutusviiside rakendamist võib ajutiselt lubada juhul, kui loomasöötades lubatud kontsentratsioonis kasutatud lisandid ei kahjusta inimese või looma tervist või kesk- konda ega tekita kahju tarbijale loomakasvatustoodete omaduste muutumise tõttu, kui lisandite sisaldus looma- söötades on kontrollitav ning kui olemasolevate andmete loomasöötades kasutatuna alusel on alust eeldada, et avaldavad soodsat mõju loomasöötadele või loomakasvatustoodete kvaliteedile. söödalisandid kõnealused Töökohal töötajate tervise ja ohutuse parandamist eden- davaid meetmeid käsitlev nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ (5) ja muud asjakohased üksik- direktiivid, eriti nõukogu 26. novembri 1990. aasta direktiiv 90/679/EMÜ, (6) mis käsitleb töötajate kaitsmist (1) EÜT L 270, 14. 12. 1970, lk 1. (2) EÜT L 326, 18. 12. 1999, lk 33. (3) EÜT L 334, 31. 12. 1993, lk 17. (4) EÜT L 180, 9. 7. 1997, lk 21. (5) EÜT L 183, 29. 6. 1989, lk 1. (6) EÜT L 374, 31. 12. 1990, lk 1. Artikkel 2 Numbrite 7 ja 8 all muudetakse I lisa tulba “Keemiline valem, kirjeldus” kohaselt. lubatud ensüümide koostise üksikasju Artikkel 3 Kooskõlas direktiiviga 70/524/EMÜ võib mikroorganismide gruppi kuuluvaid käesoleva määruse II lisas loetletud aineid lubada söödalisanditena kasutada selles lisas ettenähtud tingi- mustel. (7) EÜT L 335, 6. 12. 1997, lk 17. (8) Söötade teaduskomitee aruanne teatavate ensüümide söödalisandi- tena kasutamise kohta, vastu võetud 4. juunil 1998, ajakohastatud 21. oktoobril 2000. (9) Söötade teaduskomitee aruanne teatavate mikroorganismide söödali- sanditena kasutamise kohta, vastu võetud 26. septembril 1997, ajakohastatud 22. oktoobril 1999. (1) (2) (3) (4) (5) 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 385 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Artikkel 4 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 29. märts 2000 Komisjoni nimel komisjoni liige David BYRNE I LISA 3 8 6 Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Broilerkanad — Endo-1,3(4)-β- glükanaas. EC 3. 2. 1. 6 Aspergillus aculeatus'est (CBS 589. 94) endo- saadud 1,3(4)-β-glükanaasi valmistis, mille aktiivsus vormi korral on vähemalt 50 FBG (1)/g ja vedelikuna vähemalt 120 FBG/ml kaetud Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Aktiivsus ühe kilogrammi täissööda kohta Endo-1,3(4)-β- glükanaas: 10 FBG Endo-1,3(4)-β- glükanaas: 100 FBG Muud tingimused Loa tähtaeg 1. Lisandi ja eelsegu kasutusju- hendis märgitakse säilitustem- peratuur, stabiilsus -aeg granuleerimisel. ja kilo- 2. Soovitatav kogus ühe grammi täissööda kohta: endo-1,3(4)-β-glükanaas: 20 FBG. 3. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahha- riide, mis ei ole tärklis (peami- selt β-glükaane), ning mis sisal- davad nt üle 60 % maisi. 4 7 Endo-1,4-β-ksüla- naas EC 3. 2. 1. 8 Endo-1,4-β-glüka- naas EC 3. 2. 1. 4 niger'ist (CBS Aspergillus 600. 94) saadud endo-1,4- β-ksülanaasi ja endo-1,4-β- glükanaasi valmistis, mille aktiivsus on järgmine: kaetud vormi korral vähe- malt 36 000 FXU (2)/g, 15 000 BGU (3)/g, vedelikuna vähemalt 36 000 FXU/g, 15 000 BGU/g Broilerkanad — Endo-1,4-β-ksüla- naas: 3 600 FXU, Endo-1,4-β-ksüla- naas: 12 000 FXU, 1. Lisandi ja eelsegu kasutusju- hendis märgitakse säilitustem- peratuur, stabiilsus -aeg granuleerimisel. ja endo-1,4-β-glüka- naas: 1 500 BGU endo-1,4-β-glüka- naas: 5 000 BGU 2. Soovitatav kogus ühe grammi täissööda kohta: kilo- endo-1,4-β-ksülanaas: 3 600 – 6 000 FXU, endo-1,4-β-glükanaas 1 500 – 2 500 BGU. 3. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahha- riide, mis ei ole tärklis (peami- β- selt glükaane), ning mis sisaldavad nt üle 35 % otra ja 20 % nisu. arabinoksülaane ja 30. 11. 2000 E T 30. 11. 2000 E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 8. k d Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Aktiivsus ühe kilogrammi täissööda kohta Muud tingimused Loa tähtaeg Põrsad 4 kuud Endo-1,4-β-ksüla- naas: 6 000 FXU, endo-1,4-β-glüka- naas: 2 500 BGU — — Broilerkalkunid — Endo-1,4-β-ksüla- naas: 6 000 FXU, Endo-1,4-β-ksüla- naas: 12 000 FXU, 1. Lisandi ja eelsegu kasutusju- hendis märgitakse säilitustem- peratuur, stabiilsus -aeg granuleerimisel. ja 2. Soovitatav kogus ühe grammi täissööda kohta: kilo- endo-1,4-β-ksülanaas: 6 000 FXU, endo-1,4-β-glükanaas 2 500 BGU. 3. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahha- riide, mis ei ole tärklis (peami- β- selt glükaane), ning mis sisaldavad nt üle 30 % nisu ja 30 % otra. arabinoksülaane ja 1. Lisandi ja eelsegu kasutusju- hendis märgitakse säilitustem- peratuur, stabiilsus -aeg granuleerimisel. ja 30. 11. 2000 30. 11. 2000 endo-1,4-β-glüka- naas: 2 500 BGU endo-1,4-β-glüka- naas: 5 000 BGU 2. Soovitatav kogus ühe grammi täissööda kohta: kilo- endo-1,4-β-ksülanaas: 6 000 – 12 000 FXU, endo-1,4-β-glükanaas 2 500 – 5 000 BGU. 3. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahha- riide, mis ei ole tärklis (peami- β- selt glükaane), ning mis sisaldavad nt üle 40 % nisu. arabinoksülaane ja 0 3 / 2 8. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 3 8 7 Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Aktiivsus ühe kilogrammi täissööda kohta Muud tingimused Loa tähtaeg Munakanad — Endo-1,4-β-ksüla- naas: 12 000 FXU, endo-1,4-β-glüka- naas: 5 000 BGU — — 8 Endo-1,4-β-glüka- naas EC 3. 2. 1. 4 Endo-1,4-β-ksüla- naas EC 3. 2. 1. 8 niger'ist (CBS Aspergillus 600. 94) saadud endo-1,4- β-glükanaasi ja endo-1,4-β- ksülanaasi valmistis, mille aktiivsus on järgmine: kaetud vormis vähemalt 10 000 BGU (3)/g, 4 000 FXU (2)/g, ja vedelikuna vähemalt 20 000 BGU/g, 8 000 FXU/g Broilerkanad — Endo-1,4-β-glüka- naas: 3 000 BGU, Endo-1,4-β-glüka- naas: 10 000 BGU, endo-1,4-β-ksüla- naas: 1 200 FXU endo-1,4-β-ksüla- naas: 4 000 FXU 30. 11. 2000 30. 11. 2000 1. Lisandi ja eelsegu kasutusju- hendis märgitakse säilitustem- peratuur, stabiilsus -aeg granuleerimisel. ja 2. Soovitatav kogus ühe grammi täissööda kohta: kilo- endo-1,4-β-ksülanaas: 12 000 FXU, endo-1,4-β-glükanaas 5 000 BGU. 3. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahha- riide, mis ei ole tärklis (peami- β- selt glükaane), ning mis sisaldavad nt üle 20 % nisu, 10 % otra ja 20 % päevalilleseemneid. arabinoksülaane ja 1. Lisandi ja eelsegu kasutusju- hendis märgitakse säilitustem- peratuur, stabiilsus -aeg granuleerimisel. ja 2. Soovitatav kogus ühe grammi täissööda kohta: kilo- endo-1,4-β-glükanaas: 3 000 – 10 000 BGU, endo-1,4-β-ksülanaas: 1 200 – 4 000 FXU. 3. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahha- riide, mis ei ole tärklis (peami- selt β-glükaane ja arabinoksü- laan), ning mis sisaldavad nt üle 60 % otra. 3 8 8 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 8. k d Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Põrsad 4 kuud Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Aktiivsus ühe kilogrammi täissööda kohta Endo-1,4-β-glüka- naas: 3 000 BGU, Endo-1,4-β-glüka- naas: 5 000 BGU, endo-1,4-β-ksüla- naas: 1 200 FXU endo-1,4-β-ksüla- naas: 2 000 FXU Munakanad — Endo-1,4-β-glüka- naas: 5 000 BGU, endo-1,4-β-ksüla- naas: 2 000 FXU — — Muud tingimused Loa tähtaeg 30. 11. 2000 30. 11. 2000 1. Lisandi ja eelsegu kasutusju- hendis märgitakse säilitustem- peratuur, stabiilsus -aeg granuleerimisel. ja 2. Soovitatav kogus ühe grammi täissööda kohta: kilo- endo-1,4-β-glükanaas: 3 000 – 5 000 BGU, endo-1,4-β-ksülanaas: 1 200 – 2 000 FXU. 3. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahha- riide, mis ei ole tärklis (peami- selt β-glükaane ja arabinoksü- laane), ning mis sisaldavad nt üle 30 % otra. 1. Lisandi ja eelsegu kasutusju- hendis märgitakse säilitustem- peratuur, stabiilsus -aeg granuleerimisel. ja 2. Soovitatav kogus ühe grammi täissööda kohta: kilo- endo-1,4-β-glükanaas: 5 000 BGU, endo-1,4-β-ksülanaas: 2 000 FXU. 3. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahha- riide, mis ei ole tärklis (peami- selt β-glükaane ja arabinoksü- laane), ning mis sisaldavad nt üle 60 % otra. 0 3 / 2 8. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 3 8 9 Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär 9 Endo-1,4-β-ksüla- naas EC 3. 2. 1. 8 (CBS Munakanad — niger'ist Aspergillus 270. 95) saadud endo-1,4-β-ksülanaasi valmistis, mille olekus on vähemalt 28 000 EXU (4)/g ja vedelikuna vähemalt 14 000 EXU/ml aktiivsus tahkes Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Aktiivsus ühe kilogrammi täissööda kohta Endo-1,4-β-ksüla- naas: 2 400 EXU — Broilerkalkunid — Endo-1,4-β-ksüla- naas: 2 400 EXU — Muud tingimused Loa tähtaeg 30. 11. 2000 30. 11. 2000 1. Lisandi ja eelsegu kasutusju- hendis märgitakse säilitustem- peratuur, stabiilsus -aeg granuleerimisel. ja kilo- 2. Soovitatav kogus ühe grammi täissööda kohta: endo-1,4-β-ksülanaas: 2 400 – 7 400 EXU. 3. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahha- riide, mis ei ole tärklis (peami- selt arabinoksülaane), ning mis sisaldavad nt üle 30 % nisu ja 30 % rukist. 1. Lisandi ja eelsegu kasutusju- hendis märgitakse säilitustem- peratuur, stabiilsus -aeg granuleerimisel. ja kilo- 2. Soovitatav kogus ühe grammi täissööda kohta: endo-1,4-β-ksülanaas: 2 400 – 5 600 EXU. 3. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahha- riide, mis ei ole tärklis (peami- selt arabinoksülaane), ning mis sisaldavad nt üle 30 % nisu ja 30 % rukist. 3 9 0 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 8. k d Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Aktiivsus ühe kilogrammi täissööda kohta Muud tingimused Loa tähtaeg Munakanad — 13 Endo-1,3(4)-β- glükanaas EC 3. 2. 1. 6 Endo-1,4-β-ksüla- naas EC 3. 2. 1. 8 (CBS longibrachia- Trichoderma 357. 94) tum'ist endo-1,3(4)-β- saadud ja endo-1,4-β- glükanaasi ksülanaasi valmistis, mille aktiivsus on järgmine: pulbrina: endo-1,3(4)-β-glükanaas: vähemalt 8 000 BGU (5)/g, endo-1,4-β-ksülanaas: vähemalt 11 000 EXU (4)/g; graanulitena: endo-1,3(4)-β-glükanaas: vähemalt 6 000 BGU/g, endo-1,4-β-ksülanaas: vähemalt 8 250 EXU/g; vedelikuna: endo-1,3(4)-β-glükanaas: vähemalt 2 000 BGU/ml, endo-1,4-β-ksülanaas: vähemalt 2 750 EXU/ml Broilerkalkunid — Endo-1,3(4)-β- glükanaas: 600 BGU, endo-1,4-β-ksüla- naas: 800 EXU Endo-1,3(4)-β- glükanaas: 600 BGU, endo-1,4-β-ksüla- naas: 800 EXU — — — — 30. 11. 2000 30. 11. 2000 1. Lisandi ja eelsegu kasutusju- hendis märgitakse säilitustem- peratuur, stabiilsus -aeg granuleerimisel. ja 2. Soovitatav kogus ühe grammi täissööda kohta: kilo- endo-1,3(4)-β-glükanaas: 600 BGU, endo-1,4-β-ksülanaas: 800 EXU. 3. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahha- riide, mis ei ole tärklis (peami- β- selt glükaane), ning mis sisaldavad nt üle 40 % nisu ja üle 30 % otra. arabinoksülaane ja 1. Lisandi ja eelsegu kasutusju- hendis märgitakse säilitustem- peratuur, stabiilsus -aeg granuleerimisel. ja 2. Soovitatav kogus ühe grammi täissööda kohta: kilo- endo-1,3(4)-β-glükanaas: 600 BGU, endo-1,4-β-ksülanaas: 800 EXU. 3. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahha- riide, mis ei ole tärklis (peami- β- selt glükaane), ning mis sisaldavad nt üle 30 % nisu ja üle 30 % rukist. arabinoksülaane ja 0 3 / 2 8. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 3 9 1 Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp Vanuse ülemmäär Broilerkanad — 48 α-amülaas EC 3. 2. 1. 1 Endo-1,3(4)-β- glükanaas EC 3. 2. 1. 6 amyloliquefaciens'ist Bacillus saadud α- (DSM 9553) ja endo-1,3(4)-β- amülaasi glükanaasi valmistis, mille aktiivsus on järgmine: kaetud vormi korral: α-amülaas: vähemalt 200 KNU (6)/g, endo-1,3(4)-β-glükanaas: vähemalt 350 FBG (1)/g; lahusena: α-amülaas: vähemalt 130 KNU/ml, endo-1,3(4)-β-glükanaas: vähemalt 225 FBG/ml Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär Aktiivsus ühe kilogrammi täissööda kohta α-amülaas: 10 KNU, endo-1,3(4)-β- glükanaas: 17 FBG α-amülaas: 40 KNU, endo-1,3(4)-β- glükanaas: 70 FBG Broilerkalkunid — α-amülaas: 40 KNU, endo-1,3(4)-β- glükanaas: 70 FBG α-amülaas: 80 KNU, endo-1,3(4)-β- glükanaas: 140 FBG Muud tingimused Loa tähtaeg 30. 11. 2000 30. 11. 2000 1. Lisandi ja eelsegu kasutusju- hendis märgitakse säilitustem- peratuur, stabiilsus -aeg granuleerimisel. ja kilo- 2. Soovitatav kogus ühe grammi täissööda kohta: α-amülaas: 20 KNU, endo-1,3(4)-β-glükanaas: 35 FBG. 3. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahha- riide, mis ei ole tärklis (peami- β- selt glükaane), ning mis sisaldavad nt üle 40 % otra. arabinoksülaane ja 1. Lisandi ja eelsegu kasutusju- hendis märgitakse säilitustem- peratuur, stabiilsus -aeg granuleerimisel. ja kilo- 2. Soovitatav kogus ühe grammi täissööda kohta: α-amülaas: 40 KNU, endo-1,3(4)-β-glükanaas: 70 FBG. 3. Lisatakse segasöötadesse, milles on rohkesti ka neid polüsahha- riide, mis ei ole tärklis (peami- β- selt glükaane), ning mis sisaldavad nt üle 40 % otra. arabinoksülaane ja (1) Üks FBG on ensüümi kogus, mis pH 5,0 ja 30 °C juures vabastab odra β-glükaanist ühe mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna glükoosiekvivalendi kaudu). (2) Üks FXU on ensüümi kogus, mis pH 5,0 ja 40 °C juures vabastab asuriiniga ristseotud ksülaanist 0,15 mikromooli ksüloosi minutis. (3) Üks BGU on ensüümi kogus, mis pH 5,0 ja 40 °C juures vabastab asuriiniga ristseotud β-glükaanist 0,15 mikromooli glükoosi minutis. (4) Üks EXU on ensüümi kogus, mis pH 3,5 ja 55 °C juures vabastab nisu arabinoksülaanist ühe mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna ksüloosiekvivalendi kaudu). (5) Üks BGU on ensüümi kogus, mis pH 3,5 ja 40 °C juures vabastab odra β-glükaanist 0,278 mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna glükoosiekvivalendi kaudu). (6) Üks KNU on ensüümi kogus, mis pH 5,6 ja 37 °C juures vabastab lahustuvast tärklisest 672 mikromooli redutseerivaid suhkruid minutis (väljendatuna glükoosiekvivalendi kaudu). 3 9 2 E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 0 3 / 2 8. k d Jrk Lisand Keemiline valem, kirjeldus Loomaliik või -grupp II LISA Vanuse ülemmäär Kolooniaid moodustavate osakeste arv (CFU) ühe kilogrammi täissööda kohta Sisalduse alammäär Sisalduse ülemmäär 11 Enterococcus faecium DSM 5464 Enterococcus faecium'i valmistis, mis sisaldab vähemalt 5 × 1010 CFU/g Broilerkanad — 0,5 × 109 1 × 109 Muud tingimused Loa tähtaeg 30. 11. 2000 1. Lisandi ja eelsegu kasutusjuhendis märgitakse säilitustemperatuur, -aeg ja stabiilsus granuleeri- misel. 2. Võib kasutada segasöötades, mis sisaldavad järgmisi lubatud koktsidiostaatikume: amproo- liumi, diklasuriili, halofuginooni, monensiin- naatriumi, metikloorpindooli, metüülbenso- kiaati, nikarbasiini. 17 18 Vasikad Vasikad Lactobacillus casei NCIMB 30096 Enterococcus faecium NCIMB 30098 Lactobacillus casei ja Entero- coccus faecium'i segu, milles on: Lactobacillus casei: vähemalt 20 × 109 CFU/g, ja: Enterococcus faecium: vähemalt 6 × 109 CFU/g 4 kuud 0,5 × 1010 1 × 109 Lisandi ja eelsegu kasutusjuhendis märgitakse säili- tustemperatuur, -aeg ja stabiilsus granuleerimisel. 30. 11. 2000 6 kuud Lactobacillus casei: 0,5 × 109, Enterococcus faecium: 1,5 × 109 Lactobacillus casei: 1 × 109, Enterococcus faecium: 3 × 109 Lisandi ja eelsegu kasutusjuhendis märgitakse säili- tustemperatuur, -aeg ja stabiilsus granuleerimisel. 30. 11. 2000 Enterococcus faecium CECT 4515 Enterococcus valmistis, mis vähemalt 1 × 1010 faecium'i sisaldab Põrsad 4 kuud 1 × 109 1 × 109 Lisandi ja eelsegu kasutusjuhendis märgitakse säili- tustemperatuur, -aeg ja stabiilsus granuleerimisel. 30. 11. 2000 Vasikad 6 kuud 1 × 109 1 × 109 Lisandi ja eelsegu kasutusjuhendis märgitakse säili- tustemperatuur, -aeg ja stabiilsus granuleerimisel. 30. 11. 2000 0 3 / 2 8. k d E T E u r o o p a L i i d u T e a t a j a 3 9 3


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0939/00 från Antonio Di Pietro (ELDR) till kommissionen. Belgisk lagstiftning om laboratorier för klinisk biologi.

eurovoc_concepts:
Belgium
application of EU law
medical diagnosis
right of establishment

text: 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/189 EU:s ramprogram omfattar inte utvecklingsl(cid:228)nderna. Med andra ord kan till exempel nordafrikanska partner inte delta i vetenskapliga och tekniska projekt som g(cid:228)ller milj(cid:246)n. Det f(cid:246)religger naturligtvis inga hinder f(cid:246)r deras forskningsverksamhet, men de har inga finansieringsm(cid:246)jligheter eftersom utvecklings- l(cid:228)nderna inte kan delta i ett konsortium i egenskap av finansieringss(cid:246)kande parter. Varf(cid:246)r (cid:228)r detta inte fallet d(cid:229) man samtidigt till exempel (cid:246)kat Rysslands m(cid:246)jligheter att delta? Har man utv(cid:228)rderat detta (cid:228)rende bl. a. genom att beakta hur EU ber(cid:246)rs av (cid:246)kenspridningen i Nordafrika och problemen i anslutning till Medelhavet? ˜r EU berett att genom en finansiering ge de lokala forskarna ett st(cid:246)rre ansvar s(cid:229)lunda att verksamheten kvarst(cid:229)r ocks(cid:229) efter det finansi(cid:228)rerna avl(cid:228)gsnat sig? ˜r EU berett att se till att projekten inte f(cid:246)rverkligas utan de lokala forskarnas insatser? Svar fr(cid:229)n Philippe Busquin p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (14 april 2000) Kommissionen delar helt ledamotens uppfattning n(cid:228)r det g(cid:228)ller forskningens betydelse f(cid:246)r utvecklings- l(cid:228)ndernas utveckling och det faktum att forskningen b(cid:246)r styras av efterfr(cid:229)gan och inriktas p(cid:229) utvecklings- problemen i dessa l(cid:228)nder. Det (cid:228)r sant att utvecklingsl(cid:228)nder har m(cid:246)jlighet att delta i de tematiska programmen inom femte rampro- grammet, om (cid:228)n utan m(cid:246)jlighet till gemenskapsfinansiering (l(cid:228)get (cid:228)r det samma f(cid:246)r Ryssland), men denna (cid:246)ppning inneb(cid:228)r (cid:228)nd(cid:229) ett framsteg j(cid:228)mf(cid:246)rt med fj(cid:228)rde ramprogrammet som endast delvis var (cid:246)ppet f(cid:246)r dessa l(cid:228)nder. Tv(cid:229) s(cid:228)rskilda m(cid:246)jligheter har emellertid s(cid:228)rskilt reserverats f(cid:246)r dessa l(cid:228)nder inom ramen f(cid:246)r det (cid:246)ver- gripande programmet INCO: (cid:229)tg(cid:228)rden INCO-DEV, som s(cid:228)rskilt syftar till att fr(cid:228)mja det vetenskapliga och tekniska samarbetet mellan EU och alla utvecklingsl(cid:228)nder, samt (cid:229)tg(cid:228)rden INCO-MED, som endast r(cid:246)r de Medelhavsl(cid:228)nder som har att g(cid:246)ra med de omr(cid:229)den som (cid:228)r typiska f(cid:246)r regionen. Alla problem som r(cid:246)r vatten, inbegripet problemen med (cid:246)kenspridning, utg(cid:246)r centrala (cid:228)mnesomr(cid:229)den f(cid:246)r INCO-MED. Inom dessa tv(cid:229) program f(cid:246)rs en kontinuerliga dialog med f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r dessa regioner, och det inneb(cid:228)r att de deltar i b(cid:229)de definitionen av det samarbetsomr(cid:229)de som skall fr(cid:228)mjas och urvalsf(cid:246)rfarandet f(cid:246)r f(cid:246)rslag, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller projektens relevans f(cid:246)r utvecklingen av regionen. Dessutom (cid:228)r det s(cid:229) att metoderna f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av programmen INCO-DEV och INCO-MED inneb(cid:228)r att initiativ fr(cid:229)n utvecklingsl(cid:228)nder inte bara till(cid:229)ts utan till och med uppmuntras. Hur som helst (cid:228)r ett av villkoren f(cid:246)r f(cid:246)rslag som mottas inom ramen f(cid:246)r programmet att forskare fr(cid:229)n dessa l(cid:228)nder deltar p(cid:229) likv(cid:228)rdig grund Ett av m(cid:229)len (cid:228)r att hj(cid:228)lpa till att st(cid:228)rka forskningskapaciteten i tredje land genom forskningsarbete som genomf(cid:246)rs gemensamt av dessa l(cid:228)nder och EU, f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa dem att sedan (cid:246)verta allt mer av ansvaret f(cid:246)r sin utvecklingsprocess. (2000/C 374 E/222) SKRIFTLIG FR¯GA E-0939/00 fr(cid:229)n Antonio Di Pietro (ELDR) till kommissionen ˜mne: Belgisk lagstiftning om laboratorier f(cid:246)r klinisk biologi (29 mars 2000) I Belgien (cid:228)r det i kraft av kgl. dekret nr 143 av den 30 december 1982 f(cid:246)rbjudet f(cid:246)r personer som inte har r(cid:228)tt att utf(cid:246)ra medicinska analyser att (cid:228)ven kontrollera laboratorier f(cid:246)r klinisk biologi. C 374 E/190 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 Den 17 december 1999 inkom ett klagom(cid:229)l till kommissionen (COMP/37. 7. 754) i vilket denna lagstiftning ifr(cid:229)gas(cid:228)tts, i synnerhet med h(cid:228)nsyn till etableringsfriheten (artikel 43 EG). Efter att kommissionen v(cid:228)ckt talan, fastslog EG-domstolen (cid:229)r 1987 att lagstiftningen i fr(cid:229)ga var f(cid:246)renlig med etableringsfriheten, eftersom den inte ans(cid:229)gs vara diskriminerande. Emellertid pr(cid:246)vade inte domstolen om den uppfyllde proportionalitetsprincipens krav eller inte (dom av den 12 februari 1987 i m(cid:229)l 221/85, kommissionen mot Belgien, REG 1987, s. 719). Domstolen fastslog emellertid (cid:229)r 1995 (dom av den 30 november 1995 i m(cid:229)l C-55/94, Gebhard, REG I-4186) att alla nationella best(cid:228)mmelser, (cid:228)ven om de till(cid:228)mpas utan (cid:229)tskillnad p(cid:229) samtliga 1995, s. gemenskapsmedborgare s(cid:229) som fallet (cid:228)r med den ber(cid:246)rda belgiska lagstiftningen, men som kan hindra eller g(cid:246)ra det mindre attraktivt att starta och ut(cid:246)va ett yrke f(cid:246)r en medborgare i en annan medlemsstat, kan vara of(cid:246)renliga med artikel 43 EG om de inte motiveras av tvingande sk(cid:228)l av allm(cid:228)nt intresse eller uppfyller proportionalitetsprincipens krav. Hur avser kommissionen att till(cid:228)mpa denna nya r(cid:228)ttspraxis, enligt vilken det ansetts finnas fog f(cid:246)r den st(cid:229)ndpunkt som kommissionen intog redan f(cid:246)r (cid:229)tta (cid:229)r sedan? Kommer kommissionen att kontrollera att best(cid:228)mmelserna i fr(cid:229)ga (cid:228)r f(cid:246)renliga med proportionalitetsprincipen, vilket domstolen v(cid:228)grade g(cid:246)ra (cid:229)r 1987, d(cid:229) den ans(cid:229)g att reglerna om kontroll av laboratorier f(cid:246)r klinisk biologi hittills skiljer sig alltf(cid:246)r mycket (cid:229)t mellan gemenskapens medlemsstater? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 maj 2000) Som fr(cid:229)gest(cid:228)llaren p(cid:229)pekar har domstolens r(cid:228)ttspraxis r(cid:246)rande etableringsfriheten (cid:228)ndrats. Dessutom (cid:228)r det (cid:229)syftade besv(cid:228)rsf(cid:246)rfarandet i vissa avseenden nytt j(cid:228)mf(cid:246)rt med det f(cid:246)rfarande som ledde fram till domstolens dom av den 12 februari 1987. Kommissionen kommer f(cid:246)ljaktligen att noggrant unders(cid:246)ka den belgiska lagstiftningen om laboratorier f(cid:246)r medicinska analyser. (2000/C 374 E/223) SKRIFTLIG FR¯GA E-0946/00 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (29 mars 2000) ˜mne: ¯terst(cid:228)llande av kulturf(cid:246)rem(cid:229)l som stulits eller olagligt f(cid:246)rts ut FN har lagt fram en ny konvention om (cid:229)terst(cid:228)llande av stulna kulturf(cid:246)rem(cid:229)l i vilken det f(cid:246)reskrivs att ber(cid:246)rda parter i s(cid:229)dana fall skall f(cid:246)rhandla med varandra. 1. 2. Har kommissionen gett sitt st(cid:246)d f(cid:246)r denna konvention? Har kommissionen f(cid:246)reslagit att medlemsstaterna skall skriva under konventionen? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (12 maj 2000) S(cid:229)vitt kommissionen k(cid:228)nner till inom F(cid:246)renta nationerna inga planer p(cid:229) att anta en ny konvention om (cid:229)terl(cid:228)mnande av stulna kulturf(cid:246)rem(cid:229)l, eftersom omr(cid:229)det redan regleras i Unidroit- konventionen (fr(cid:229)n 1995) om stulna eller olagligt exporterade kulturf(cid:246)rem(cid:229)l. Kommissionen deltog som observat(cid:246)r d(cid:229) konventionen utarbetades. finns det Kommissionen delar den generella m(cid:229)ls(cid:228)ttningen att bek(cid:228)mpa otill(cid:229)ten handel med kulturf(cid:246)rem(cid:229)l, vilket (cid:228)r m(cid:229)ls(cid:228)ttningen med Unidroit-konventionen. Med tanke p(cid:229) gemenskapens befogenheter med st(cid:246)d av g(cid:228)llande gemenskapsr(cid:228)tt har den dock (cid:228)nnu inte uttryckt sitt st(cid:246)d f(cid:246)r konventionen genom att f(cid:246)resl(cid:229) att medlemsstaterna skall underteckna den