title: 2000/263/EF: Kommissionens henstilling af 20. marts 2000 om ændring af henstilling 98/511/EF om samtrafik på et liberaliseret telemarked (Del 1 - Samtrafiktakster) (meddelt under nummer K(2000) 651) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
liberalisation of the market
systems interconnection
telecommunications
telephone charges

text: L 83/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 4. 4. 2000 KOMMISSIONENS HENSTILLING af 20. marts 2000 om ændring af henstilling 98/511/EF om samtrafik på et liberaliseret telemarked (Del 1 — Samtra- fiktakster) (meddelt under nummer K(2000) 651) (EØS-relevant tekst) (2000/263/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER — som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/33/EF af 30. juni 1997 om samtrafik på teleområdet med henblik på at sikre forsyningspligtydelser og interoperabilitet ved anvendelse af ONP-prin- cipperne (1), ændret ved direktiv 98/61/EF (2), særlig artikel 7, stk. 5, som har hørt det rådgivende udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 9, stk. 1, i Rådets direktiv 90/387/EØF af 28. juni 1990 om oprettelse af det indre marked for teletjenester ved gennemførelse af tilrådighedsstillelse af åbne net, ONP (3), ændret ved Europa-Parlementets og Rådets direktiv 97/51/EF (4), og som tager følgende i betragtning: (1) (2) (3) (4) Ifølge punkt 9 i Kommissionens henstilling 98/511/EF (5), der ændrer henstilling 98/195/EF (6) om samtrafik på et liberaliseret telemarked (Del 1 — Samtrafiktakster), skal Kommissionen senest den 31. juli 1999 gennemgå og om nødvendigt ajourføre henstillingen, navnlig »bedste gældende praksis«-taksterne i punkt 4 og oplysningerne i bilag II. Som det fremgår af den femte rapport om gennemførelsen af EU's lovpakke for telesektoren (7), er der i en lang række medlemsstater endnu ikke taget passende omkostningsregnskabssystemer i brug, og der er derfor grund til at ajourføre »bedste gældende praksis«-taksterne for år 2000. »Bedste gældende praksis«-taksterne opfylder kravet om, at samtrafiktaksterne skal være omkost- ningsbaserede. Når de nationale tilsynsmyndigheder skal vurdere de samtrafiktakster for opkaldster- minering, der foreslås af operatører med en stærk markedsposition, og der ikke foreligger fyldestgø- rende omkostningsregnskaber, fungerer »bedste gældende praksis«-taksterne som en rettesnor for myndighederne. Når denne henstilling tages op til revision ved udgangen af år 2000, bør det navnlig vurderes, om det er nødvendigt fortsat at offentliggøre »bedste gældende praksis«-takster, og metoden til at fastsætte disse takster bør tages op til fornyet overvejelse — HENSTILLER: I henstilling 98/511/EF foretages følgende ændringer: Artikel 1 (1) EFT L 199 af 26. 7. 1997, s. 32. (2) EFT L 268 af 3. 10. 1998, s. 37. (3) EFT L 192 af 24. 7. 1990, s. 1. (4) EFT L 295 af 29. 10. 1997, s. 23. (5) EFT L 228 af 15. 8. 1998, s. 30. (6) EFT L 73 af 12. 3. 1998, s. 42. (7) KOM (1999) 537. 4. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 83/31 1) Punkt 4a erstattes af følgende: »På grundlag af oplysningerne i bilag II anbefales de følgende »bedste gældende praksis«-takster som maksimumssamtrafiktakster i perioden efter 1. januar 2000: »Bedste gældende praksis«-takster for samtrafik (angivet i cent, dvs. euro/100) »Bedste gældende praksis«-samtrafiktakster for videresendelse af opkald på LOKALT niveau (dvs. ved en lokal central eller så nær en lokal central som muligt) mellem 0,5 og 0,9 cent pr. minut (spidsbelastningsperioder) »Bedste gældende praksis«-samtrafiktakster for ENKELTTRANSIT-samtrafik (storbyniveau) mellem 0,8 og 1,5 cent pr. minut (spidsbelastningsperioder) »Bedste gældende praksis«-samtrafiktakster for DOBBELTTRANSIT-samtrafik (nationalt niveau — mere end 200 km) mellem 1,5 og 1,8 cent pr. minut (spidsbelastningsperioder)« 2) Ordlyden i punkt 9 erstattes af følgende: »Denne henstilling og navnlig behovet for fortsat at offentlig- gøre »bedste gældende praksis«-takster samt metoden til at fastsætte taksterne tages op til revision ved udgangen af år 2000«. 3) Figur 1a i bilag II, afsnit 1, erstattes af følgende: »Figur 1a: Samtrafiktakster for videresendelse af opkald (1. november 1999) 4) Tabellen i bilag II, afsnit 3, erstattes af tabellen i bilaget til nærværende henstilling. L 83/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 4. 4. 2000 Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne. Artikel 2 Udfærdiget i Bruxelles, den 20. marts 2000. På Kommissionens vegne Erkki LIIKANEN Medlem af Kommissionen 4. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 83/33 BILAG Tabel Oplysninger om samtrafiktaksterne i medlemsstaterne (1. november 1999) Samtrafiktakster pr. minut baseret på en opkaldsvarighed på 3 minutter Startværdi i cent (dvs. euro/100) pr. minut Priserne er eksklusive moms Vekselkurs til euro Samtrafiktakster i lokal valuta Dato for taksternes gyldighed Supplerende oplysninger Medlemsstat Lokal Enkelttransit Dobbelttransit (2) Østrig 1,82 (1) 1,82 2,40 13,76 Belgien 1,07 1,80 2,56 40,34 Danmark (5) 0,84 1,18 1,80 7,434 Finland 1,43 (1) 1,43 2,63-3,28 (3) 5,945 Frankrig 0,61 1,50 2,23 6,559 Tyskland (4) 1,01 1,72-2,17 2,63 1,956 Grækenland (*) 1,93 (1) 1,93 2,76 329,3 Italien (7) 1,00 1,60 2,29 1 936 Priser gældende fra jan. 1998 (ATS): — lokal = ikke oplyst — regional = 0,25 pr. min. — national = 0,33 pr. min. Priser gældende fra jan. 1999 (BEF): — lokal = 0,156 pr. opkald + 0,378 pr. min. — regional = 0,295 pr. opkald + 0,628 pr. min. — national = 0,418 pr. opkald + 0,894 pr. min. fastsat af den nationale tilsynsmyndighed pr. Priser 1. 10. 1999 (DKK/100): — lokal = 4 pr. opkald + 4,9 pr. min. — enkelttransit = 6 pr. opkald + 6,8 pr. min. — dobbelttransit = 6 pr. opkald + 11,4 pr. min. Priser gældende fra maj 1999 (FIM/100): — lokal = ikke oplyst — teledistrikt = 16,5 pr. opkald + 3 pr. min. — national = teledistrikt + 7,15-11 pr. min. Priser gældende fra jan. 1999 (FRF/100): — lokal = 4,03 pr. min. — enkelttransit = 9,81 pr. min. — dobbelttransit (> 200 km) = 14,65 pr. min. Priser gældende fra jan. 1998 (DEM/100): — City = 1,97 pr. min. — Regio50 = 3,36 pr. min. — Regio200 = 4,25 pr. min. — National = 5,14 pr. min. Priser for mobiloperatører (GRD): — storby = 1,7 pr. opkald + 5,8 pr. min. — national = 2,4 pr. opkald + 8,3 pr. min. Priser gældende fra juli 1999 (ITL): — lokal = 19,4 pr. min. — enkelttransit = 31 pr. min. — dobbelttransit = 44,4 pr. min. L 83/34 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 4. 4. 2000 Samtrafiktakster pr. minut baseret på en opkaldsvarighed på 3 minutter Startværdi i cent (dvs. euro/100) pr. minut Priserne er eksklusive moms Vekselkurs til euro Samtrafiktakster i lokal valuta Dato for taksternes gyldighed Supplerende oplysninger Medlemsstat Lokal Enkelttransit Dobbelttransit (2) Irland 1,04 1,60 2,26 0,7876 Priser gældende fra 1. 12. 1998 (IEP/100): — lokal = 0,82 pr. min. — enkelttransit = 1,27 pr. min. — dobbelttransit = 1,78 pr. min. Luxembourg 2,25 (1) Nederlandene (6) 1,00 2,25 1,41 2,25 40,34 Priser gældende fra sept. 1998 (LUF): — alle niveauer: 0,335 pr. opkald. + 0,796 pr. min. 1,70 2,204 Priser gældende fra 1. 7. 1998 (NLG/100): — lokal = 1,5 pr. opkald + 1,7 pr. min. — enkelttransit = 2,1 pr. opkald + 2,4 pr. min. — dobbelttransit = 2,5 pr. opkald + 2,9 pr. min. Portugal 0,99 1,63 2,58 200,5 Spanien 0,99 1,59 3,07 166,4 Sverige (8) 0,86-0,90 1,16-1,21 1,59-1,67 9,09-8,68 Det Forenede Kongerige 0,54 0,82 1,71 0,641 Priser fastsat af ICP for 2000 (PTE): — lokal = 2 pr. opkald + 1,32 pr. min. — storby = 2 pr. opkald + 2,60 pr. min. — national = 2 pr. opkald + 4,50 pr. min. Priser gældende fra 1. 12. 1998 (ESP): — lokal = 1,65 pr. min. — enkelttransit = 2,65 pr. min. — dobbelttransit = 5,11 pr. min. Priser gældende fra marts 1999 (SEK/100): — lokal = 4,2 pr. opkald + 6,4 pr. min. — enkeltsegment = 4,9 pr. opkald + 8,9 pr. min. — dobbeltsegment = 5,6 pr. opkald + 12,6 pr. min. Priser gældende fra marts 1999 (GBP/100): — lokal = 0,3472 pr. min. — enkelttransit = 0,5279 pr. min. — dobbelttransit (> 200 km) = 1,098 pr. min. Kilde: Kommissionen og de nationale tilsynsmyndigheder. Noter (1) I Finland, Østrig, Grækenland og Luxembourg dækker den laveste takst samtrafik på lokalt og enkelttransitniveau. Derfor er lokaltaksten den samme som enkelttransittak- sten. (2) Dobbelttransittaksten omfatter et afstandselement for forbindelser over 200 km. (3) I Finland gælder der for dobbelttransit et prisinterval, hvor taksten afhænger af trafikmængden. (4) De fire afstandsrelaterede takstzoner i Tyskland svarer ikke direkte til de tre kategorier i I Tyskland svarer lokalniveaukategorien til den såkaldte Cityzone, der altid omfatter flere lokalnet, dvs. også nettene i storbyer. Inden for denne Cityzone etableres der, specielt i storbyer, også enkelttransitforbindelser. Derfor hører Cityzone-forbindelser også under kategorien enkelttransit. Inden for Regio200-zonen etableres der også dobbelttransitforbin- delser, og således hører Regio200-forbindelser, bortset fra nationale forbindelser, også ind under kategorien dobbelttransit. tabellen, der er baseret på en teknisk definition. (5) Den danske tilsynsmyndighed har fastsat nye takster gældende fra 1. oktober 1999. Imidlertid er tilsynsmyndighedens beslutning appelleret, og Teleklagenævnet ved at undersøge de nye takster. Derfor er de nye tal ikke anvendt i beregningen af »bedste gældende praksis«-taksterne for 2000. (De tidligere takster gældende fra 15. august var følgende: Lokal = 0,93 cent pr. minut, enkelttransit = 1,67 cent pr. minut, dobbelttransit = 1,91 cent pr. minut). (6) OPTA er p. t. ved at fastlægge de endelige takster for perioden 1. juli 1998-1. juli 1999, og de foreløbige takster for perioden 1. juli 1999-1. juli 2000. Indtil disse foreløbige takster er fastlagt, skal KNP tilbyde de takster, der er nævnt i tabellen, og som er de foreløbige takster for perioden 1. juli 1998-1. juli 1999, der blev fastlagt af OPTA sidste år. (7) Foreløbige takster, der gælder indtil den italienske tilsynsmyndighed har truffet en endelig afgørelse om taksterne. (8) Prisintervallerne afspejler de betydelige valutakurssvingninger, der har fundet sted i Sverige, siden der i marts 1999 blev fastsat nye takster gældende indtil november 1999. »Bedste gældende praksis« er fastsat på grundlag af de laveste tal. (*) Takster, der endnu ikke er godkendt af den nationale tilsynsmyndighed


title: 2000/248/EG: Rådets beslut av den 20 mars 2000 om principerna, prioriteringarna, de mellanliggande målen och villkoren i partnerskapet för anslutning med Republiken Cypern

eurovoc_concepts:
Cyprus
European Union
accession to the European Union
cooperation policy

formats: html pdf print

text: L 78/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 3. 2000 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) RÅDET RÅDETS BESLUT av den 20 mars 2000 om principerna, prioriteringarna, de mellanliggande målen och villkoren i partnerskapet för anslut- ning med Republiken Cypern (2000/248/EG) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 555/2000 av den 13 mars 2000 om genomförande av åtgärder inom ramen för en föranslutningsstrategi för Republiken Cypern och Repu- bliken Malta (1), med beaktande av kommissionens förslag, och av följande skäl: beslut med kvalificerad majoritet på förslag från kommissionen, vidta lämpliga åtgärder avseende stödet inför anslutningen. (4) (5) I kommissionens återkommande rapport 1999 gavs en objektiv analys av Republiken Cyperns förberedelser för medlemskap och fastställdes antal prioriterade områden där ytterligare insatser bör göras. ett För att förbereda sig för medlemskapet bör Republiken Cypern utarbeta ett nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk. I detta program bör en tidsplan anges för när de prioriteringar och mellanliggande mål som fastställs för anslutning skall uppnås. i partnerskapet (1) (2) (3) Europeiska rådet uttalade vid sitt möte i Luxemburg att partnerskap för anslutning är ett nytt instrument som utgör kärnan i den förstärkta strategin inför anslut- ningen. Förordning (EG) nr 555/2000 kompletterar förordning (EG) nr 622/98 (2) enligt vilken rådet med kvalificerad majoritet och på förslag av kommissionen skall besluta om vilka principer, prioriteringar, mellanliggande mål och villkor som skall ingå i de enskilda partnerskapen för anslutning när dessa läggs fram för varje kandidat- land, samt om senare betydande anpassningar av dem. Gemenskapens stöd är beroende av att väsentliga förut- sättningar uppfylls, och särskilt att framsteg görs beträf- fande uppfyllandet av Köpenhamnskriterierna. Om en väsentlig förutsättning inte uppfylls får rådet, genom HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 I enlighet med artikel 1. 2 i förordning (EG) nr 555/2000 anges principerna, prioriteringarna, de mellanliggande målen och vill- koren i Republiken Cyperns partnerskap för anslutning i bilagan till detta beslut, vilken utgör en integrerad del av beslutet. Artikel 2 (1) EGT L 68, 16. 3. 2000, s. 3. (2) Rådets förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 om stöd till ansökarstaterna inom ramen för föranslutningsstrategin och sär- skilt om upprättande anslutningspartnerskap (EGT L 85, 20. 3. 1998, s. 1). av Genomförandet av partnerskapet för anslutning skall granskas av associeringsavtalsorganen i lämplig utsträcking och av rådets organ till vilka kommissionen regelbundet skall rapportera. 29. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 78/11 Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 3 Utfärdat i Bryssel den 20 mars 2000. På rådets vägnar J. GAMA Ordförande L 78/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 3. 2000 BILAGA CYPERN: PARTNERSKAP FÖR ANSLUTNING 1999 1. MÅL Syftet med partnerskapet för anslutning är att inom en och samma ram fastställa de prioriterade områden inom vilka ytterligare insatser bör göras och vilka anges i kommissionens återkommande rapport för 1999 om Cyperns framsteg på vägen mot anslutning, de finansiella medlen för att hjälpa Cypern att genomföra dessa prioriteringar samt de villkor som gäller för stödet. Partnerskapet för anslutning utgör en ram för ett antal politikinstrument som kommer att användas för att hjälpa kandidatländerna att förbereda sig för medlemskap. Hit hör bland annat det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk, den gemensamma utvärderingen av prioriteringarna på medellång sikt i den ekonomiska politiken, pakten mot organiserad brottslighet samt den nationella utvecklings- planen och andra sektorsplaner som behövs för deltagande i strukturfonder efter anslutningen. Dessa instrument är alla till sin natur olika och förbereds och genomförs på olika sätt. De utgör inte en integrerad del av detta partnerskap, men de prioriteringar de innehåller kommer att vara förenliga med partnerskapet. 2. PRINCIPER De viktigaste prioriterade områden som fastställts för varje kandidatland rör landets förmåga att uppfylla Köpen- hamnskriterierna, enligt vilka det för medlemskap krävs följande: — Kandidatlandet skall ha stabila institutioner som garanterar demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter samt respekt för och skydd av minoriteter. — En fungerande marknadsekonomi liksom kapacitet att hantera det konkurrenstryck och de marknadskrafter som råder inom unionen. — Förmåga att uppfylla de skyldigheter som följer av medlemskapet, inbegripet att ansluta sig till den politiska, ekonomiska och monetära unionens mål. Vid sitt möte i Madrid underströk Europeiska rådet att kandidatländerna måste anpassa sina administrativa strukturer så att gemenskapspolitiken kan fungera på ett friktionsfritt sätt efter anslutningen; vid mötet i Luxemburg framhöll Europeiska rådet att införlivandet av gemenskapens regelverk med lagstiftningen är nödvändigt, men inte i sig tillräckligt; det är nödvändigt att se till att regelverket verkligen tillämpas. 3. PRIORITERINGAR OCH MELLANLIGGANDE MÅL Av kommissionens återkommande rapporter har framgått vilka ansträngningar kandidatländerna fortfarande måste göra på vissa områden för att förbereda sig för anslutningen. Denna situation gör det nödvändigt att fastställa olika etapper med prioriteringar och för varje prioritering ange bestämda mål vilka skall fastslås i samarbete med de berörda länderna och vilkas uppnående kommer att påverka vilken grad av stöd som beviljas, hur förhandlingarna med vissa länder utvecklas och inledandet av nya förhandlingar med andra länder. Prioriteringarna och de mellanlig- gande målen har delats upp i två grupper, de på kort sikt och de på medellång sikt. Prioriteringarna på kort sikt har valts ut mot bakgrund av att Cypern realistiskt sett kan förväntas uppnå dem eller göra betydande framsteg fram till slutet av år 2000. Prioriteringarna på medellång sikt förväntas ta mer än ett år att uppnå, även om arbetet med dem om möjligt bör inledas under 2000. Cypern har uppmanats att anta ett nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk. Programmet skall innehålla en tidsplan för uppnåendet av prioriteringarna och de mellanliggande målen på grundval av partnerskapet för anslutning samt även behovet av administrativa strukturer och finansiella resurser. Av partnerskapet för anslutning framgår vilka områden som Cypern bör prioritera i förberedelserna inför anslut- ningen. Cypern måste inte desto mindre ta itu med alla de problem som uppmärksammas i den återkommande rapporten. Det är också viktigt att Cypern fullgör sina åtaganden att anpassa sin lagstiftning och genomföra gemenskapens regelverk i överensstämmelse med åtagandena i associeringsavtalet, genomgången av gemenskapens regelverk och förhandlingsprocessen. Man bör hålla i minnet att det inte är tillräckligt att enbart införliva gemen- skapens regelverk med lagstiftningen, utan att det också är nödvändigt att se till att regelverket faktiskt tillämpas i enlighet med de normer som gäller inom unionen. På alla de områden som anges nedan krävs ett trovärdigt och effektivt genomförande av gemenskapens regelverk och kontroll av att det faktiskt efterlevs. Med ledning av kommissionens återkommande rapporter har följande prioriteringar, på kort respektive medellång sikt, och mellanliggande mål fastställts för Cypern. 29. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 78/13 3. 1 Prioriteringar på kort sikt (år 2000) Politiska kriterier — Största möjliga ansträngningar för att stödja en lösning av Cypernfrågan under FN:s ledning. Ekonomiska kriterier — Åtgärda ökningen av budgetunderskottet och underskottet i bytesbalansen. — Göra penningpolitiken effektivare och på ett effektivt sätt avreglera kapitalrörelserna genom att avskaffa räntetaket för all utlåning. — Anpassa den kooperativa kredit- och sparkassesektorn till gemenskapens regelverk och till internationella bokfö- ringsnormer. Den inre marknaden — Offentlig upphandling: vidare harmonisera lagstiftningen med avseende på offentliggörande, lokala myndigheter och offentligrättsliga organ. överprövningsorgan; utvidga lagstiftningen till tidsfrister och — Immateriella rättigheter och industriellt rättsskydd: anpassa lagstiftningen om varumärken, upphovsrätt och närstående rättigheter och kontrollera efterlevnaden av denna lagstiftning; förstärka den administrativa kapaciteten och kampen mot varumärkesförfalskning, särskilt genom att förstärka gränskontrollerna. — Fri rörlighet för varor: anta övergripande lagstiftning om standardisering och certifiering; genomföra sektorslag- stiftning rörande motorfordon, läkemedel, kemikalier, kosmetika och hygienkrav för livsmedel; påskynda anta- gandet av EN-standarder och förstärka de administrativa strukturerna särskilt när det gäller standarder, certifiering och ackreditering och fortsätta att överföra direktiven enligt den nya metoden. — Fri rörlighet för kapital: fortsätta anpassning av reglerna om kapitaltransaktioner på medellång och lång sikt och förbereda påföljande liberalisering av kortsiktiga transaktioner, särskilt genom att införa marknadsräntor. — Konkurrens: komplettera lagstiftningen om konkurrensbegränsande samverkan; anpassa lagstiftningen om statligt stöd och öka insynen när det gäller indirekt stöd. — Telekommunikation: utarbeta en ny lag om telekommunikation för att anpassa lagstiftningen till gemenskapens regelverk; upprätta en oberoende reglerande myndighet. — Beskattning: fortsätta harmoniseringen av mervärdesskatten genom att avskaffa nollskattesatsen och avskaffa det särskilda mervärdesskattesystemet för off-shorebolag; avskaffa all diskriminering av import från EU vad gäller punktskatter, införa ett system med skatteupplag och förfaranden för transport av punkskattepliktiga varor; se till att bestämmelser på skatteområdet överensstämmer med principerna i uppförandekoden för företagsbeskattning. — Tull: anta en strategi inför anslutningen för harmoniseringen av den cypriotiska tullagstiftningen; påskynda datoriseringen. Jordbruk — Förbereda åtgärder som krävs för att inrätta den förvaltningsorganisation som behövs för att genomföra den gemensamma jordbrukspolitiken och politiken för landsbygdsutveckling. — Fortsätta anpassningen av lagstiftningen på det veterinära och det fytosanitära området och uppgradera inspek- tionsförfarandena, särskilt vid de framtida yttre gränserna. Fiske — Ytterligare anpassa lagstiftningen till gemenskapens regelverk vad gäller licenser för fiskefartyg under cypriotisk flagg. Ytterligare förstärka den administrativa kapaciteten, särskilt beträffande inspektion och kontroll av fiskefar- tygen och inrättandet av ett separat fiskefartygsregister. Miljö — Slutföra införlivandet av direktivet om bedömning av inverkan på miljön och genomföra det. — Anta en strategi och ett utförligt program (specifikt för varje direktiv) för att införliva, genomföra och övervaka efterlevnaden av gemenskapens regelverk på miljöområdet. — Påskynda införlivandet av gemenskapens regelverk, särskilt vad gäller vattenkvalitet, avfallshantering och luftkva- litet. — Genomföra planen för investeringsfinansiering (specifik för varje direktiv), på grundval av de beräknade kostna- derna för anpassningen och realistiska uppskattningar av de offentliga och privata finansieringskällorna för varje år. Sysselsättning och sociala frågor — Stödja arbetsmarknadens parters insatser för att öka kapaciteten att utveckla och genomföra gemenskapens regelverk. — Förstärka förvaltningens förmåga på områdena arbetsrätt, jämställdhet och samordning av systemen för social trygghet. — Förstärka strukturerna för övervakning av lagarnas efterlevnad vad gäller hälsa och säkerhet i arbetet (särskilt yrkesinspektionen). L 78/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 3. 2000 Transport — Anpassa lagstiftningen om sjötransport och övervaka efterlevnaden av säkerhetsstandarder (minska det stora antalet fall då fartyg under cypriotisk flagg av säkerhetsskäl kvarhålls i utländska hamnar); anta en handlingsplan för tillsyn över klassningssällskapen och förbättra det cypriotiska fartygsregistret. Rättsliga och inrikes frågor — Anta och tillämpa asyllagstiftning i enlighet med EU:s regelverk. — Säkerställa regelbundna och fullständiga rapporter från offshore-bankerna. — Förbättra utrustningen för gränskontroll och personalens utbildning för att förebygga illegal invandring samt göra ytterligare framsteg när det gäller att avslöja förfalskade handlingar. — Ratificera Europeiska konventionen om inbördes rättshjälp med protokoll och den europeiska straffrättsliga konventionen om korruption samt underteckna OECD:s konvention om bekämpande av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförbindelser. — Vad gäller penningtvätt, förstärka den administrativa strukturen; öka resurserna inom enheten för bekämpning av penningtvätt, särskilt vad gäller den förebyggande verksamheten; förstärka dess strategiska analysverksamhet, särskilt vad gäller de uppgifter om misstänkta transaktioner som tillhandahålls av centralbanken och andra finansiella institutioner. Förstärkning av den administrativa och rättsliga kapaciteten, inbegripet förvaltning och kontroll av EU-medel — Färdigställa den rättsliga ramen för intern och extern finansiell kontroll; upprätta en central organisation inom regeringen för att harmonisera de interna revisions- och kontrollfunktionerna; upprätta interna revisions- och kontrollenheter vid kostnadsställena; införa ”organisatoriskt oberoende” för nationella interna styrekonomer och revisorer på både central och decentraliserad nivå samt finansiell kontroll i förväg; sammanställa en revisions- handledning och utveckla en verifieringskedja för kontroll av EU-medel. — Tillhandahålla uppgifter om BNP per capita enligt EU:s metoder. 3. 2 Prioriteringar på medellång sikt Ekonomiska kriterier — Genomföra programmet för liberalisering av allmännyttiga bolag (el, gas, vatten osv. ). — Slutföra programmet för strukturella reformer, särskilt inom finanssektorn. — Ytterligare liberalisera kapitalbalanstransaktioner rörande direktinvesteringar, investeringar i fastigheter, portfölj- transaktioner, finansiella lån och öppnande av konton utomlands; liberalisera utländskt deltagande i sektorn för finansiella tjänster, oljeraffinering, turism och handel. — Fortsätta ansträngningarna för att förbättra villkoren för att starta och utveckla företag, varvid små och medel- stora företag ägnas särskild uppmärksamhet. — Fortsätta ansträngningarna för att omstrukturera textilsektorn. — Införa ett förfarande för årlig finansövervakning, i syfte att göra rapportering, övervakning och kontroll av de offentliga finanserna, framför allt budgeten, förenliga med de förfaranden som tillämpas inom EU. Den inre marknaden — Offentlig upphandling: avskaffa regeln om förmånsbehandling av lokalt tillverkade produkter före utgången av 2002. — Bolagsrätt: införliva andra och tolfte bolagsrättsdirektiven; anpassa lagstiftningen ytterligare till första, tredje och sjätte bolagsrättsdirektiven; genomföra gemenskapens regelverk rörande balansräkningar och vinst- och förlust- räkningar; anpassning till EU:s redovisningsregler för familjeföretag (private exempt companies). — Dataskydd: anta nationell lagstiftning, inbegripet inrättande av en oberoende tillsynsmyndighet. — Fri rörlighet för varor: fortsätta att införliva gemenskapens regelverk vad gäller legal metrologi och vad gäller maskiner, hissar, byggnadsmaterial, anordningar för förbränning av gasformiga bränslen, elektrisk utrustning, medicinteknisk utrustning och personlig skyddsutrustning; slutföra införlivandet av direktiven om den nya metoden. — Fri rörlighet för kapital: avskaffa återstående restriktioner och tillståndskrav. — Fri rörlighet för personer: slutföra anpassningen i fråga om ömsesidigt erkännande av utbildningsbevis. — Konkurrens: förstärka konkurrensmyndigheterna; sörja för att lagstiftningen om statligt stöd är förenlig med gemenskapens regelverk. 29. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 78/15 — Telekommunikation: fullborda anpassningen av den rättsliga ramen, särskilt vad gäller licensgivning, samtrafikför- måga, samhällsomfattande tjänster, nummerplanering och dataskydd; fullborda inrättandet av en oberoende tillsynsmyndighet före utgången av 2002; avskaffa monopolet för taltelefoni. — Beskattning: fullborda anpassningen av mervärdesskattesystemet och höja punktskattesatserna till EU:s minimini- våer; se över gällande lagar och se till att de är förenliga med uppförandekoden för företagsbeskattning. — Konsumentskydd: fortsätta anpassningen och förstärka de myndigheter som ansvarar för marknadsövervakning och kontroll av reglernas efterlevnad. — Tull: påskynda harmoniseringen av lagstiftningen, inbegripet införande av tullförfaranden med ekonomisk verkan och förenklade förfaranden; förstärka den institutionella och administrativa kapaciteten; fortsätta att bekämpa bedrägeri och korruption. Jordbruk — Fortsätta förberedelserna för genomförande av den gemensamma jordbrukspolitiken och av politiken för utveck- lingen av landsbygden. Miljö — Fullborda införlivandet av gemenskapens regelverk; fortsätta att förstärka den institutionella och administrativa kapaciteten liksom tillsynskapaciteten, för att säkerställa miljöskydd. — Införa en strategi för avfallshantering. — Integrera principerna för hållbar utveckling vid utarbetandet och genomförandet av alla andra sektoriella politikområden. Energi — Anpassa kraven i fråga om oljelager; införa nationella bestämmelser om energimål för rening av utsläpp från kraftverk samt för användning av blyfri bensin och av diesel med låg svavelhalt i det inhemska regelverket; ytterligare förbättra energieffektiviteten. — Förbereda den inre energimarknaden, särskilt genom införlivande av elektricitets- och gasdirektiven (inbegripet anpassning av energipriserna till kostnadsnivåerna och inrättande av en tillsynsmyndighet). — Fortsätta att förbättra energieffektiviteten. Sysselsättning och sociala frågor — Införliva och genomföra EU:s lagstiftning om hälsa och säkerhet i arbetet, arbetsrätt, lika behandling av kvinnor och män och folkhälsa; stärka de administrativa strukturerna på detta område liksom de som krävs för samordning av systemen för social trygghet. — Utarbeta en nationell sysselsättningsstrategi med hjälp av den gemensamma översynen av sysselsättningen för att senare kunna delta i den europeiska sysselsättningsstrategin. Ekonomisk och social sammanhållning — Utveckla en nationell politik för ekonomisk och social sammanhållning i syfte att minska skillnaderna inom landet och för att förbereda genomförandet av strukturfonderna, inbegripet fleråriga budgetförfaranden, samt inrättandet av strukturer för övervakning, bedömning och utvärdering. Transport — Fullborda anpassningen och införa lagstiftning i fråga om vägtransport (marknadstillträde, trafiksäkerhet, regler om farligt gods och beskattning), sjötransportlagstiftning och luftfart (framför allt flygsäkerhet och ledning av lufttrafik). Rättsliga och inrikes frågor — Ytterligare uppgradera de rättsvårdande organen och rättsväsendet (antalet anställda, utbildning och utrustning) så att kampen mot organiserad brottslighet, handel med kvinnor och barn, narkotikahandel och korruption kan fortsätta; se till att samordningen förbättras mellan de rättsvårdande organen. — Fortsätta att gradvis anpassa lagstiftning och praxis i fråga om visering till vad som gäller inom EU. — Sörja för att internationella avtal om rättshjälp faktiskt tillämpas, särskilt den europeiska konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål och dess tilläggsprotokoll, Europeiska straffrättsliga konventionen om korruption och Haagkonventionerna om vissa till civilprocessen hörande ämnen samt om internationell rättshjälp. Förstärkning av den administrativa och rättsliga kapaciteten, inbegripet förvaltning och kontroll av EU-medel — Förstärka den offentliga finansiella kontrollen genom att tillhandahålla den personal, utbildning och utrustning som behövs. L 78/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 3. 2000 4. PROGRAMMPLANERING Det fjärde finansprotokollet (30 oktober 1995–31 december 1998) förlängdes med ett år (till utgången av 1999). Protokollet är EU:s enda finansieringsinstrument (utöver EIB-lån) för att stödja verksamhet med ursprung i Cyperns strategi inför anslutningen. För 1998 anslogs 4,65 miljoner euro, och för 1999 finns 5 miljoner euro tillgängliga. Cypern kan också använda dessa nationella anslag för att till viss del finansiera sitt deltagande i gemenskapens program, inklusive femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. Ekonomiskt stöd från och med 2000 kommer att fastställas när rådet har antagit utkastet till förordning om finansiering för anslutningsprocessen. I verksamheter som finansieras från och med 2000 kommer biståndet att inriktas på antagandet av gemenskapens regelverk på grundval av de prioriteringar som anges i partnerskapet för anslutning samt på att främja gemensam verksamhet mellan de grekcypriotiska och turkcypriotiska befolkningsgrupperna på Cypern. Cypern kan komma i fråga för lån från Europeiska investeringsbanken inom ramen för Europa–Medelhavsmandatet och stödet inför anslutningen. Det finns också möjlighet till EIB-lån på 50 miljoner euro enligt det fjärde finansproto- kollet mellan Cypern och EU. 5. VILLKORLIGHET Gemenskapens stöd för finansiering av projekt är beroende av att Cypern under 2000 fullgör sina åtaganden enligt associeringsavtalet och av att landet gör ytterligare framsteg när det gäller att uppfylla Köpenhamnskriterierna och framför allt de särskilda prioriteringarna i detta partnerskap för anslutning. Om dessa allmänna villkor inte uppfylls kan rådet komma att besluta att tills vidare inställa det ekonomiska stödet på grundval av artikel 4 i förordning (EG) nr 622/98. 6. ÖVERVAKNING Genomförandet av partnerskapet för anslutning kommer att övervakas inom ramen för associeringsavtalet och särskilt inom associeringskommittén. Partnerskapet för anslutning kommer att ändras då så behövs i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 622/98