title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0937/00 υποβολή: Bernard Poignant (PSE) προς την Επιτροπή. Ιδιαίτερες διαδικασίες εκάστου κράτους μέλους για τη χορήγηση πόρων του ΕΤΠΑ.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Structural Funds
domestic policy

text: 20. 2. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 53 E/43 Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (10 Mai(cid:138)oy 2000) H Epitroph· gnvri·zei to pro·blhma kai symmeri·zetai thn anhsyxi·a toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy sxetika· me thn parempi·ptoysa ali·eysh delfiniv·n se orisme·new pelagike·w alieytike·w drasthrio·thtew. Entoy·toiw, h Epitroph· epiuymei· prv·ta ap(cid:146)o·la na ypogrammi·sei o·ti ta ispanika· alieytika· ska·fh den epitre·petai na xrhsimopoioy·n pelagike·w tra·tew lo·gv tvn diata·jevn thw ispanikh·w nomouesi·aw. H parempi·ptoysa ali·eysh khtoeidv·n apo· pelagike·w tra·tew apotelei· vsto·so ue·ma poy apasxolei· sobara· thn Epitroph· kai afora· dia·fora kra·th me·lh, kyri·vw sth Bo·reio Eyrv·ph, symperilambanome·nhw thw Galli·aw. Gia to lo·go ayto·, h Epitroph· e·xei sthri·jei dia·fora ereynhtika· e·rga kai mele·tew sxetika· me thn allhlepi·drash metajy· uala·ssivn uhlastikv·n (kyri·vw khtoeidv·n) kai alieytikv·n drasthrioth·tvn, to·so se perioxe·w toy Atlantikoy· kai thw Bo·reiaw ua·lassaw o·so kai sth Meso·geio. Gia para·deigma, h ple·on pro·sfath mele·th poy egkri·uhke prow xrhmatodo·thsh, me ti·tlo «Ayto·math ani·xneysh delfiniv·n gy·rv apo· tiw pelagike·w tra·tew», ekponei·tai apo· thn Basilikh· Etairi·a Diath·rhshw thw Fy·sevw kai aname·netai na peratvuei· stiw 31 Ioyli·oy 2001. H e·reyna kai oi mele·tew den arkoy·n. H Epitroph·, ba·sei tvn apotelesma·tvn tvn anvte·rv meletv·n kai o·lvn tvn a·llvn diaue·simvn plhroforiv·n, ua ejeta·sei o·lew tiw dynato·thtew apotelesmatikh·w antimetv·pishw toy problh·- matow aytoy·. Se ayte·w symperilamba·nontai o syntonismo·w tvn eunikv·n politikv·n, h belti·vsh tvn episthmonikv·n gnv·sevn kai h ypobolh· pro·tashw gia beltivme·na me·tra ele·gxoy tvn parempipto·ntvn alieyma·tvn. (2001/C 53 E/050) GRAPTH ERVTHSH E-0937/00 ypobolh·: Bernard Poignant (PSE) prow thn Epitroph· (29 Marti·oy 2000) Ue·ma: Idiai·terew diadikasi·ew eka·stoy kra·toyw me·loyw gia th xorh·ghsh po·rvn toy ETPA Sto plai·sio tvn diarurvtikv·n tamei·vn ta kra·th me·lh thw Eyrvpai¤kh·w Env·sevw kai afoy· syndiallagoy·n me tiw armo·diew kata· to·poyw arxe·w paroysia·zoyn fake·loyw sthn Epitroph· gia na ty·xoyn sygxrhmatodoth·sevn. Oi vw a·nv fa·keloi pre·pei na plhroy·n krith·ria poy ori·zontai apo· perifereiaka· eniai·a e·ggrafa programmati- smoy· poy en synexei·a egkri·nontai apo· thn Epitroph·. Me ayth· th diadikasi·a h Epitroph· ba·zei prometvpi·da tiw arxe·w syntonismoy· kai etairikh·w sxe·sevw, arxe·w oi opoi·ew apoteloy·n en me·rei th ba·sh thw perifereiakh·w politikh·w thw Koino·thtaw. H diafa·neia sth diaxei·rish tvn po·rvn apotelei· epi·shw uemeliv·dew stoixei·o thw anagnvri·sevw toy ro·loy poy diadramati·zei h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh sthn ana·ptyjh tvn perifereiv·n thw. H diafa·neia metafra·zetai sthn kat(cid:146) e·tow dhmosi·eysh thw ekue·sevw me ue·ma ta diarurvtika· tamei·a, th ekpo·nhsh eno·w apologismoy·, sto·xo prow sto·xo, kauv·w kai sthn epi· taktikh·w ba·sevw dhmosi·eysh thw epistolh·w Inforegio. Vsto·so h mh oruh· gnv·sh tvn esvterikv·n diadikasiv·n poy e·xoyn uespi·sei ta kra·th me·lh gia ton katamerismo· tvn po·rvn ana· zv·nh dikaioy·xo kai th diaxei·rish tvn po·rvn mporei· na apotelei· phgh· dyskoliv·n gia na sylla·bei kanei·w en tv syno·lv thw thn perifereiakh· politikh· thw Koino·thtaw. H ekpo·nhsh kai dhmosi·eysh eggra·foy o·poy katagra·fontai oi esvterike·w diadikasi·ew gia ton kauorismo· tvn zvnv·n poy mporoy·n na ty·xoyn enisxy·sevn o·pvw epi·shw kai gia th diaxei·rish kai xorh·ghsh tvn po·rvn tvn diarurvtikv·n tamei·vn ento·w thw Eyrvpai¤kh·w Env·sevw kaui·statai ple·on aparai·thth. Mporoy·n na ei·nai oi Eyrvpai·oi boyleyte·w paralh·ptew aytoy· toy eggra·foy, to opoi·o ei·nai aparai·thto gia na gnvri·zei kai na sygkri·nei kanei·w tiw diadikasi·ew poy epile·goyn ta kra·th me·lh gia na katasth·soyn kalli·tera katanohto· ston plhuysmo· to endiafe·ron poy paroysia·zoyn ta diarurvtika· tamei·a; C 53 E/44 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 20. 2. 2001 Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (22 Mai(cid:138)oy 2000) H eth·sia e·kuesh sxetika· me ta Diarurvtika· Tamei·a poy ua kaly·cei to e·tow 1999, ua ypenuymi·zei pvw sy·mfvna me to a·ruro 7 toy kanonismoy· (EK) ariu. 1260/1999 toy Symboyli·oy thw 21hw Ioyni·oy 1999, peri· genikv·n diata·jevn gia ta Diarurvtika· Tamei·a (1), h Epitroph· e·xei probei· sthn katanomh· metajy· tvn kratv·n melv·n, tvn pistv·sevn poy pare·xontai stoyw dia·foroyw sto·xoyw tvn Diarurvtikv·n Tamei·vn, gia thn peri·odo 2000-2006. Eja·lloy, episyna·fuhke dh·lvsh thw Epitroph·w sxetika· me to a·ruro 7 toy basikoy· kanonismoy· tvn Diar- urvtikv·n Tamei·vn, sta praktika· toy Symboyli·oy «Genike·w ypoue·seiw», kata· th dia·rkeia toy opoi·oy egkri·uhke o en lo·gv kanonismo·w, kato·pin sy·mfvnhw gnv·mhw toy Koinoboyli·oy. To kei·meno thw dh·lvshw ayth·w aposte·lletai apeyuei·aw sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai sth Genikh· Grammatei·a toy Koinoboyli·oy. O kanonismo·w (EK) ariu. 1260/1999 toy Symboyli·oy den pare·xei armodio·thta sthn Epitroph·, gia na katane·mei tiw pistv·seiw metajy· tvn perifereiv·n h· tvn zvnv·n poy kaly·ptontai apo· ton sto·xo 1 h· ton sto·xo 2, sto esvteriko· eno·w idi·oy kra·toyw me·loyw. Vsto·so, h Epitroph· ape·steile se o·la ta kra·th me·lh, endeiktika·, tiw prota·seiw katanomh·w tvn pistv·sevn tvn proanaferue·ntvn sto·xvn metajy· tvn sxetikv·n perifereiv·n h· zvnv·n. Oi prota·seiw ayte·w basi·zontai stiw meuo·doyw poy xrhsimopoioy·ntai apo· thn Epitroph· gia thn katanomh·, metajy· tvn kratv·n melv·n, tvn pistv·sevn gia kau(cid:146) e·na apo· toyw sto·xoyw aytoy·w. (cid:211)son afora· ton kata·logo tvn epile·jimvn perifereiv·n ba·sei toy sto·xoy 1 tvn Diarurvtikv·n Tamei·vn, gia thn peri·odo programmatismoy· 2000-2006, ayto·w apote·lese antikei·meno, thn 1h Ioyli·oy, apo·fashw thw Epitro- ph·w (2). (cid:211)son afora· ton sto·xo 2, h Epitroph· kauo·rise thn 1 Ioyli·oy 1999, gia ka·ue endiafero·meno kra·tow me·low, e·na anv·tato o·rio epile·jimoy plhuysmoy· (3). Ta anv·tata ayta· o·ria kauori·sthkan sy·mfvna me tiw leptome·reiew poy perigra·fontai sthn dh·lvsh thw Epitroph·w poy episyna·ptetai sta praktika· toy Symboyli·oy kai poy pro- anafe·ruhke. Sthn syne·xeia thw apo·fashw ayth·w thw Epitroph·w, ka·ue kra·tow me·low kalei·tai na protei·nei sthn Epitroph·, kata·logo tvn epile·jimvn zvnv·n, thrv·ntaw toyw ako·loyuoyw o·royw: o plhuysmo·w tvn zvnv·n poy protei·nontai gia epilejimo·thta den pre·pei na yperbai·nei to anv·tato o·rio plhuysmoy· poy kauori·zetai apo· thn Epitroph·, gia to sxetiko· kra·tow me·low• oi proteino·menew zv·new pre·pei na plhroy·n ta krith·ria epilejimo·thtaw poy perilamba·- nontai stiw paragra·foyw 5 e·vw 9 toy a·ruroy 4 toy basikoy· kanonismoy· peri· genikv·n diata·jevn gia ta Diarurvtika· Tamei·a. Efo·son ei·nai antikeimenika· efikto·, oi zv·new poy antapokri·nontai sta krith·ria epilejimo·th- taw, poy kaloy·ntai koinotika· krith·ria, pre·pei na antiprosvpey·oyn toyla·xiston 50 % toy synolikoy· epile·jimoy plhuysmoy· ba·sei toy sto·xoy 2 toy kra·toyw me·loyw. O kanonismo·w peri· genikv·n diata·jevn gia ta Diarurvtika· Tamei·a proble·pei pra·gmati dy·o kathgori·ew krithri·vn epilejimo·thtaw gia ton sto·xo 2. Krith·ria poy kaloy·ntai koinotika· kai perilamba·nontai stiw paragra·foyw 5 kai 6 toy a·ruroy 4 toy proanaferue·ntow kanonismoy·: ta krith·ria ayta· aforoy·n stoixei·a diaue·sima ston Eurostat. i·diew statistike·w seire·w e·xoyn xrhsimopoihuei· gia o·la ta kra·th me·lh, prokeime·noy ayta· na tygxa·noyn Oi metaxei·rishw epi· i·sh ba·shw. Ta dedome·na ayta· diabiba·sthkan stiw 23 Ioyni·oy 1999 se o·la ta kra·th me·lh, ta opoi·a afora· o sto·xow 2. H Epitroph· apeyuy·nei ta stoixei·a ayta· prow enhme·rvsh, apeyuei·aw sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai sth Genikh· Grammatei·a toy Koinoboyli·oy. Apo· thn a·llh pleyra·, yfi·stantai krith·ria poy kaloy·ntai eunika· kai poy perilamba·nontai stiw paragra·foyw 7 e·vw 9 toy a·ruroy 4 toy basikoy· kanonismoy·: ta krith·ria ayta· anafe·rontai se statistika· stoixei·a poy aforoy·n apokleistika· ka·ue kra·tow me·low. Prokeime·noy na diaue·tei mia koinh· paroysi·ash gia o·la ta kra·th me·lh, h Epitroph· kata·rtise typopoihme·noyw pi·nakew gia thn ypobolh· tvn prota·sevn katanomh·w tvn zvnv·n gia to sto·xo 2. Oi pi·nakew aytoi· e·xoyn xrhsimopoihuei· apo· o·la ta endiafero·mena kra·th me·lh. Epe·trecan sthn Epitroph· na ejakribv·sei kyri·vw kata· po·so oi proteino·menew zv·new h·tan pra·gmati oi sobaro·tera plhgei·sew. H Epitroph· aposte·llei anti·grafo tvn pina·kvn aytv·n apeyuei·aw sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai sth Genikh· Grammatei·a toy Koinoboyli·oy. EE L 161 thw 26. 6. 1999. (1) (2) Apo·fash 1999/502/EK thw Epitroph·w thw 1hw Ioyli·oy 1999 gia thn kata·rtish toy katalo·goy tvn perifereiv·n tiw opoi·ew afora· o sto·xow ariu. 1 tvn Diarurvtikv·n Tamei·vn, gia thn peri·odo apo· to 2000 e·vw to 2006. EE L 194 thw 27. 7. 1999. (3) Apo·fash 1999/503/EK thw Epitroph·w thw 1hw Ioyli·oy 1999 gia ton kauorismo· anv·tatoy ori·oy plhuysmoy· ana· kra·tow me·low, sto plai·sio toy sto·xoy ariu. 2 tvn Diarurvtikv·n Tamei·vn, gia thn peri·odo 2000 e·vw to 2006. EE L 194 thw 27. 7. 1999


title: PERGUNTA ESCRITA E-0950/00 apresentada por Per Stenmarck (PPE-DE) à Comissão. Redes transeuropeias.

eurovoc_concepts:
Sweden
competence of the Member States
road transport
trans-European network
transport infrastructure

formats: html pdf print

text: 28. 12. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 374 E/191 A Comissªo recorda que, a n(cid:237)vel do Espa(cid:231)o Econ(cid:243)mico Europeu (EEE), a Directiva 96/100/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 17 Fevereiro de 1997, que altera o anexo da Directiva 93/7/CEE relativa (cid:224) restitui(cid:231)ªo de bens culturais que tenham sa(cid:237)do ilicitamente do territ(cid:243)rio de um Estado-membro (1) prevŒ mecanismos e um procedimento de restitui(cid:231)ªo, entre Estados-membros que participem no Acordo EEE, de bens culturais que tenham sa(cid:237)do ilicitamente do territ(cid:243)rio de um dos referidos Estados. A directiva mencionada constitui uma medida de acompanhamento do processo de realiza(cid:231)ªo do mercado interno, que tem como objectivo fornecer meios de protec(cid:231)ªo adequada dos bens culturais, complementares dos controlos na fronteira. A regulamenta(cid:231)ªo comunitÆria foi tida em considera(cid:231)ªo na Conven(cid:231)ªo Unidroit que, no seu artigo 13o prevŒ a possibilidade de, nas suas rela(cid:231)ıes mœtuas, os Estados-membros contratantes que participem em organiza(cid:231)ıes de integra(cid:231)ªo econ(cid:243)mica ou em entidades regionais declararem que aplicam as regras internas das referidas organiza(cid:231)ıes ou entidades, nªo aplicando, assim, nessas rela(cid:231)ıes, as disposi(cid:231)ıes da conven(cid:231)ªo cujo (cid:226)mbito de aplica(cid:231)ªo coincida com as regras mencionadas. Dois dos cinco Estados-membros signatÆrios da conven(cid:231)ªo proferiram este tipo de declara(cid:231)ªo: os Pa(cid:237)ses Baixos, no momento da assinatura e a Finl(cid:226)ndia (cid:129) que jÆ ratificou a conven(cid:231)ªo (cid:129) por ocasiªo do dep(cid:243)sito do instrumento de ratifica(cid:231)ªo. Os restantes Estados-membros que jÆ assinaram a conven(cid:231)ªo sªo, designa- damente, a Fran(cid:231)a, Portugal e a ItÆlia, tendo este œltimo Estado-membro procedido tambØm ao dep(cid:243)sito do instrumento de ratifica(cid:231)ªo, pelo que jÆ se tornou parte na conven(cid:231)ªo. (1) JO L 60 de 1. 3. 1997. (2000/C 374 E/224) PERGUNTA ESCRITA E-0950/00 apresentada por Per Stenmarck (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (29 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Redes transeuropeias Na reuniªo do Conselho Europeu de Essen, em 1994, foi aprovada uma sØrie de projectos prioritÆrios de redes transeuropeias (cid:129) TEN. Um desses 14 projectos diz respeito (cid:224) constru(cid:231)ªo de infra-estruturas de grande import(cid:226)ncia para os pa(cid:237)ses n(cid:243)rdicos, trata-se da amplia(cid:231)ªo do chamado «Tri(cid:226)ngulo N(cid:243)rdico». Entretanto, no acompanhamento dos projectos TEN, efectuado pela Comissªo, constatou-se que a SuØcia nªo cumpre os seus compromissos. Nomeadamente, os necessÆrios refor(cid:231)os de capacidade das estradas E6 e E4 (cid:129) jÆ sem mencionar o tro(cid:231)o Malmo (cid:129) Trelleborg da E6, extraordinariamente importante para as exporta(cid:231)ıes e importa(cid:231)ıes do pa(cid:237)s. Que tenciona fazer a Comissªo face (cid:224) negligŒncia da SuØcia e ao atraso no cumprimento dos seus os compromissos em matØria de infra-estruturas tªo importantes para a SuØcia e para a Europa? Resposta dada pela ComissÆria Loyola de Palacio em nome da Comissªo (28 de Abril de 2000) Em 1998 e 1999, a Comissªo publicou dois relat(cid:243)rios de seguimento (1) relativos aos progressos e situa(cid:231)ªo dos 14 projectos espec(cid:237)ficos identificados no Conselho Europeu de Essen, em Dezembro de 1994. Em ambos os relat(cid:243)rios se declara que trŒs projectos estªo quase conclu(cid:237)dos, seis serªo conclu(cid:237)dos por volta de 2005 e cinco serªo conclu(cid:237)dos bastante depois de 2005. O projecto intitulado Tri(cid:226)ngulo N(cid:243)rdico, no qual se incluem os tro(cid:231)os das estradas E4 e E6 mencionadas pelo Senhor Deputado, conta-se entre os cinco projectos do œltimo grupo. A natureza especial do Tri(cid:226)ngulo N(cid:243)rdico, que consiste num corredor multimodal com um grande nœmero de sub-projectos, dificulta bastante a defini(cid:231)ªo de um calendÆrio e plano de financiamento globais firmes. Estªo em curso as negocia(cid:231)ıes sobre esta questªo entre a Comissªo e as autoridades suecas e finlandesas. A execu(cid:231)ªo dos projectos de infra-estrutura de transportes incumbe essencialmente aos Estados-membros e aos organismos regionais e locais, de acordo com o princ(cid:237)pio da subsidiariedade. Por conseguinte, a Comissªo nªo pode exigir aos Estados-membros a execu(cid:231)ªo de um projecto espec(cid:237)fico de infra-estrutura. Todavia, a Comissªo pode encorajar os Estados-membros a executar um projecto atravØs da concessªo de C 374 E/192 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 28. 12. 2000 apoio financeiro ou de assistŒncia na defini(cid:231)ªo de solu(cid:231)ıes financeiras alternativas, tais como a constitui- (cid:231)ªo de parcerias entre o sector pœblico e o sector privado. A Comissªo jÆ apoiou a beneficia(cid:231)ªo e constru(cid:231)ªo de diversos tro(cid:231)os da E6 e E18 no Tri(cid:226)ngulo N(cid:243)rdico. (1) «Relat(cid:243)rio sobre o progresso e a execu(cid:231)ªo dos 14 projectos de Essen», (COM(98) 356 final) e «Redes transeuropeias (cid:129) Relat(cid:243)rio anual (1998)», COM(1999) 410 final. (2000/C 374 E/225) PERGUNTA ESCRITA P-0952/00 apresentada por Hiltrud Breyer (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (22 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Campo de tiro de Schloen Segundo informa(cid:231)ıes da iniciativa local de cidadªos, bem como do Grupo Alian(cid:231)a 90/Os Verdes da circunscri(cid:231)ªo de M(cid:252)ritz, o governo estadual nªo adoptou atØ ao momento quaisquer medidas eficazes para inviabilizar o projecto do campo de tiro de Schloen (24 pistas). De acordo com um parecer encomendado pelas autoridades locais de Schloen (cid:224) Universidade de Greifswald, e tambØm na opiniªo do Prof. Dr. Succow, vice-presidente da Liga Alemª para a Protec(cid:231)ªo da Natureza (NABU), trata-se de uma regiªo extraordinariamente rica em termos de biodiversidade, onde existem mesmo espØcies prioritÆrias, o que justificaria a sua declara(cid:231)ªo como zona especial de conserva(cid:231)ªo ou zona de protec(cid:231)ªo especial das aves. TambØm a Liga Alemª para a Protec(cid:231)ªo do Ambiente e da Natureza (BUND) dirigiu solicita(cid:231)ªo nesse sentido ao governo estadual. Tem a Comissªo conhecimento de que a notifica(cid:231)ªo das zonas especiais de conserva(cid:231)ªo de 1. Meclemburgo-Pomer(cid:226)nia Ocidental se encontra, pois, incompleta? EstÆ a Comissªo de acordo em que urge declarar a regiªo em causa como zona de protec(cid:231)ªo especial, 2. no sentido da directiva comunitÆria relativa (cid:224) conserva(cid:231)ªo das aves, e ainda proceder (cid:224) notifica(cid:231)ªo correspondente? 3. Tem a Comissªo conhecimento de que, apesar de estar informado sobre as consequŒncias negativas (designadamente o abandono de um ninho de Æguias-marinhas, de um local de nidifica(cid:231)ªo de grous e de uma popula(cid:231)ªo de codornizıes, bem como a perturba(cid:231)ªo cont(cid:237)nua dos movimentos migrat(cid:243)rios das aves entre o Parque Nacional de M(cid:252)ritz e a regiªo dos lagos de Torgelow e Varchentin), Ø insuficiente o apoio do ministØrio responsÆvel (cid:224)s autoridades locais de Schloen, no sentido da inviabiliza(cid:231)ªo do campo de tiro? Tem a Comissªo conhecimento de que foram apresentadas diversas propostas (cid:224) associa(cid:231)ªo de tiro, a 4. fim de que esta realizasse o projecto em locais nªo problemÆticos do ponto de vista ambiental, tendo as referidas propostas sido sempre rejeitadas? Tem a Comissªo conhecimento de que as autoridades responsÆveis pelo licenciamento cometeram 5. graves erros no (cid:226)mbito do respectivo processo, os quais nªo foram ainda devidamente corrigidos? Resposta dada pela ComissÆria M. Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (27 de Abril de 2000) A Comissªo considera que, nªo s(cid:243) no Estado Federado de Meclemburgo-Pomer(cid:226)nia Ocidental, mas tambØm, de um modo mais geral, em toda a Alemanha, existe carŒncia de uma quantidade suficiente de s(cid:237)tios Natura 2000, na acep(cid:231)ªo da Directiva 92/43/CEE do Conselho, de 21 de Maio de 1992, relativa (cid:224) preserva(cid:231)ªo dos habitats naturais e da fauna e da flora selvagens (1). Consequentemente, hÆ jÆ cerca de um ano, apresentou a questªo ao Tribunal de Justi(cid:231)a, cuja delibera(cid:231)ªo se aguarda. EstÆ tambØm em curso uma ac(cid:231)ªo judicial contra a Alemanha, por omissªo de classifica(cid:231)ªo de uma quantidade suficiente de Æreas na acep(cid:231)ªo da Directiva 79/409/CEE do Conselho, de 2 de Abril de 1979, relativa (cid:224) conserva(cid:231)ªo das aves selvagens (2). A Comissªo decidiu apresentar igualmente esta questªo ao Tribunal de Justi(cid:231)a. A Comissªo nªo possui elementos suficientes para determinar se o s(cid:237)tio de Schloen pode ser inclu(cid:237)do na rede Natura 2000. Dado nªo ser fornecida informa(cid:231)ªo circunstanciada, tampouco estÆ em condi(cid:231)ıes de responder (cid:224)s perguntas espec(cid:237)ficas relativas a este projecto para Schloen (ou suas proximidades). Se existirem sinais concretos de infrac(cid:231)ªo ao direito comunitÆrio, convidamos a Senhora Deputada a fornecer informa(cid:231)ªo mais detalhada nos termos das directivas 92/43/CEE ou 79/409/CEE, o que incluiria uma avalia(cid:231)ªo da import(cid:226)ncia do s(cid:237)tio para diversos habitats e espØcies com interesse comunitÆrio, em conformidade com o disposto nas directivas. No que respeita ao projecto, teria de determinar-se o seu


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0933/00 van Helmuth Markov (GUE/NGL) aan de Commissie. Onderzoek van de Commissie inzake de Duitse deelstaat Thüringen.

eurovoc_concepts:
Federation State
Thuringia
competition law
financial control
management audit

text: C 330 E/220 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/256) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0933/00 van Helmuth Markov (GUE/NGL) aan de Commissie (29 maart 2000) Betreft: Onderzoek van de Commissie inzake de Duitse deelstaat Th(cid:252)ringen 1. Welke onderzoeken in verband met steunverlening aan de deelstaat Th(cid:252)ringen uit hoofde van EU- programma(cid:146)s en richtlijnen heeft de Commissie uitgevoerd respectievelijk voert zij momenteel uit, en sinds wanneer? 2. Welke resultaten hebben de reeds afgesloten mededingingsonderzoeken opgeleverd? Wat financiºle omvang van de onderzochte procedures en op welke speciale gebieden hebben zij betrekking? is de Is de deelstaatregering bij het onderzoek betrokken en van de resultaten op de hoogte gesteld en/of 3. zijn er concreet veranderingen geºist op bepaalde concrete punten? Zo ja, wanneer en welke? 4. Wat zijn de mogelijke gevolgen voor de deelstaat Th(cid:252)ringen en hoe beoordeelt de Commissie deze? 5. Welke onderzoeken zijn nog niet afgerond, wanneer zal dat naar verwachting wel het geval zijn en waarop hebben zij betrekking? 6. Moeten de in de deelstaat Th(cid:252)ringen gebruikelijke procedures bij de uitvoering van EU-programma(cid:146)s en richtlijnen worden aangepast? Zo ja, in welke zin en op welke terreinen? Antwoord van de heer Prodi namens de Commissie (5 mei 2000) De Commissie is doende de ter beantwoording van de vraag nodige gegevens te verzamelen. Zij zal de resultaten van haar onderzoek zo spoedig mogelijk mededelen. (2000/C 330 E/257) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0951/00 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie (29 maart 2000) Betreft: Doelstelling 2-gebied Hainaut De toekenning van Doelstelling 2-steun aan de Waalse provincie Hainaut leidt tot de delocalisatie van ondernemingen die reeds jarenlang zijn gevestigd in de aangrenzende provincie West-Vlaanderen. De betrokken bedrijfsleiders erkennen dat de verhuizing van hun activiteiten naar Hainaut volledig afhankelijk is van het al dan niet verwerven van Doelstelling 2-subsidies. Indien de bedrijfsleiders geen Europese steun krijgen, blijven ze actief in West-Vlaanderen. Om in aanmerking te komen voor deze subsidies moeten ze een maatschappelijke zetel hebben in Hainaut. Hoeveel en welke aanvragen werden sinds 1 januari 2000 ingediend voor Doelstelling 2-ondersteu- 1. ning van nieuwe economische activiteiten in Hainaut? 2. Wanneer en waar werden de maatschappelijke zetels van deze ondernemingen geregistreerd? 3. a) Hoeveel van deze ondernemingen waren in het verleden actief in de provincie West-Vlaanderen? b) Hoeveel van deze ondernemingen zijn actief in de provincie West-Vlaanderen?


title: Règlement (CE) n° 653/2000 de la Commission, du 29 mars 2000, fixant les droits à l'importation dans le secteur du riz

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

formats: pdf print

text: 30. 3. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 79/23 RÈGLEMENT (CE) No 653/2000 DE LA COMMISSION du 29 mars 2000 fixant les droits à l'importation dans le secteur du riz LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 3072/95 du Conseil du 22 décembre 1995 portant organisation commune du marché du riz (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2072/98 (2), vu le règlement (CE) no 1503/96 de la Commission du 29 juillet 1996 portant modalités d'application du règlement (CE) no 3072/95 du Conseil en ce qui concerne les droits à l'impor- tation dans le secteur du riz (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2831/98 (4), et notamment son article 4, paragraphe 1, considérant ce qui suit: (1) (2) L'article 11 du règlement (CE) no 3072/95 prévoit que, lors de l'importation des produits visés à l'article 1er dudit règlement, les taux des droits du tarif douanier commun sont perçus. Toutefois, pour les produits visés au paragraphe 2 de cet article, le droit à l'importation est égal au prix d'intervention valable pour ces produits lors de l'importation et majoré d'un certain pourcentage selon qu'il s'agit du riz décortiqué ou blanchi, diminué du prix à l'importation, pour autant que ce droit ne dépasse pas le taux des droits du tarif douanier commun. En vertu de l'article 12, paragraphe 3, du règlement (CE) no 3072/95, les prix à l'importation caf sont calculés sur la base des prix représentatifs pour le produit en ques- tion sur le marché mondial ou sur le marché d'importa- tion communautaire du produit. (3) (4) (5) (6) Le règlement (CE) no 1503/96 a fixé des modalités d'ap- plication du règlement (CE) no 3072/95 en ce qui concerne les droits à l'importation dans le secteur du riz. Les droits à l'importation sont applicables jusqu'à ce qu'une nouvelle fixation entre en vigueur. Ils restent également en vigueur si aucune cotation n'est disponible dans la source de référence prévue à l'article 5 du règle- (CE) no 1503/96 au cours des deux semaines ment précédant la prochaine fixation périodique. Afin de permettre le fonctionnement normal du régime des droits à l'importation, il convient de retenir pour le calcul de ces derniers les taux de marché constatés au cours d'une période de référence. L'application du règlement (CE) no 1503/96 conduit à fixer les droits à l'importation conformément aux annexes du présent règlement, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les droits à l'importation dans le secteur du riz visés à l'article 11, paragraphes 1 et 2, du règlement (CE) no 3072/95, sont fixés à l'annexe I du présent règlement sur la base des éléments repris à l'annexe II. Le présent règlement entre en vigueur le 30 mars 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 29 mars 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 329 du 30. 12. 1995, p. 18. (2) JO L 265 du 30. 9. 1998, p. 4. (3) JO L 189 du 30. 7. 1996, p. 71. (4) JO L 351 du 29. 12. 1998, p. 25. L 79/24 FR Journal officiel des Communautés européennes 30. 3. 2000 ANNEXE I Droits à l'importation applicables au riz et aux brisures Code NC 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Pays tiers (sauf ACP et Bangladesh) (3) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 137,77 137,77 137,77 200,59 137,77 137,77 137,77 200,59 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) ACP (1) (2) (3) 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 43,88 43,88 43,88 65,87 43,88 43,88 43,88 65,87 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 45,38 Droit à l'importation (5) Bangladesh (4) Basmati Inde et Pakistan (6) Égypte (8) (en EUR/t) 0,00 0,00 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 64,65 64,65 64,65 95,95 64,55 64,55 64,55 95,95 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 (7) 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 103,33 103,33 103,33 150,44 103,33 103,33 103,33 150,44 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 105,00 (1) Pour les importations de riz originaire des États ACP, le droit à l'importation est applicable dans le cadre du régime défini par les règlements (CE) no 1706/98 du Conseil (JO L 215 du 1. 8. 1998, p. 12) et (CE) no 2603/97 de la Commission (JO L 351 du 23. 12. 1997, p. 22), modifié. (2) Conformément au règlement (CE) no 1706/98, les droits à l'importation ne sont pas appliqués aux produits originaires des États d'Afrique, des Caraïbes et du Pacifique et importés directement dans le département d'outre-mer de la Réunion. (3) Le droit à l'importation de riz dans le département d'outre-mer de la Réunion est défini à l'article 11, paragraphe 3, du règlement (CE) no 3072/95. (4) Pour les importations de riz, excepté les brisures de riz (code NC 1006 40 00), originaires du Bangladesh, le droit à l'importation est applicable dans le cadre du régime défini par les règlements (CEE) no 3491/90 du Conseil (JO L 337 du 4. 12. 1990, p. 1) et (CEE) no 862/91 de la Commission (JO L 88 du 9. 4. 1991, p. 7), modifié. (5) L'importation de produits originaires des PTOM est exemptée de droit à l'importation, conformément à l'article 101, paragraphe 1, de la décision 91/482/CEE du Conseil (JO L 263 du 19. 9. 1991, p. 1), modifiée. (6) Pour le riz décortiqué de la variété Basmati originaire d'Inde et du Pakistan, réduction de 250 EUR/t [article 4 bis du règlement (CE) no 1503/96, modifié]. (7) Droit de douane fixé dans le tarif douanier commun. (8) Pour les importations de riz originaire et en provenance d'Égypte, le droit à l'importation est applicable dans le cadre du régime défini par les règlements (CE) no 2184/96 du Conseil (JO L 292 du 15. 11. 1996, p. 1) et (CE) no 196/97 de la Commission (JO L 31 du 1. 2. 1997, p. 53). 30. 3. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 79/25 ANNEXE II Calcul des droits à l'importation dans le secteur du riz 1. Droit à l'importation (EUR/t) (1) 200,59 455,00 137,77 455,00 (1) Paddy Brisures décortiqué blanchi décortiqué blanchi Type Indica Type Japonica 2. Éléments de calcul: a) Prix caf Arag (EUR/t) b) Prix fob (EUR/t) c) Frets maritimes (EUR/t) d) Source (1) Droit de douane fixé dans le tarif douanier commun. — — — — 336,44 310,52 423,13 330,77 — — — — 391,79 299,43 31,34 31,34 USDA USDA Opérateurs Opérateurs — — — —


title: WRITTEN QUESTION E-0962/00 by Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) to the Commission. Hazelnut production in Catalonia.

eurovoc_concepts:
Catalonia
Spain
aid to agriculture
common agricultural policy
nut

text: C 46 E/92 Official Journal of the European Communities EN 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/095) WRITTEN QUESTION E-0962/00 by Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) to the Commission (29 March 2000) Subject: Hazelnut production in Catalonia Catalonia is, in Spanish and EU terms, a major producer of hazelnuts and other nuts. Over 90 % of Spain(cid:146)s total hazelnut production is concentrated in the region, and in some municipalities this production accounts for as much 85 % of the cultivated area. Catalan hazelnuts now have to compete with those from Turkey, the US and the countries of northern Africa (cid:129) all of whose cheap hazelnuts have made large inroads into the EU import market. Producers have had great difficulty in competing with these imports. In recent years, the COM in fruits and vegetables has provided for a system of direct aids for hazelnuts harvested in 1997-1998, 1998-1999 and 1999-2000, with a view to guaranteeing minimum income is the last one to receive Community aid, and this levels for producers. The 1999-2000 harvest income for a large number of rural producers in circumstance will Catalonia. lead to a reduction in potential Is the Commission aware of the importance of the hazelnut crop for Catalonia? What measures does the Commission intend to take to guarantee that Catalan hazelnut producers(cid:146) income levels will be maintained? Does the Commission intend to ensure that the COM in fruits and vegetables includes provision for renewing the direct aid to hazelnut production specified in Article 55 of Regulation (EC) 2200/1996 (1) for 1997-1998, 1998-1999 and 1999-2000? (1) OJ L 297, 21. 11. 1996, p. 1. Joint answer to Written Questions E-0955/00 and E-0962/00 given by Mr Fischler on behalf of the Commission (10 May 2000) The majority of the nut area in Catalonia has benefited from financial support for 10 years under the provisions of Title IIa of Regulation (EEC) No 1035/72 of the Council of 18 May 1972 on the common organisation of the market in fruit and vegetables (1) in order to improve nut productivity and competi- tiveness. Community-wide expenditure on nuts in this scheme from 1990 to 1999 was € 725 million. Further expenditure of over € 250 million for improvement plans still in operation is foreseen until 2006. Nearly all the hazelnut area in Catalonia has benefited from the specific flat-rate aid for hazelnuts which was granted for the period 1997-2000 under the provisions of Article 55 of Council Regulation (EC) No 2200/96 of 28 October 1996 on the common organisation of the market in fruit and vegetables (2). These measures were always intended to be temporary and degressive, in order to allow a shift of financial responsibility on to the growers. Since 1997, aid is available for nuts and locust beans, as for all other products in the fruit and vegetable sector, through the operational fund scheme of Council Regulation (EC) No 2200/96 which provides financial support for all fruit and vegetables marketed through producer organisations. 13. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 46 E/93 Member States may also include nuts in their rural development plans under conditions of Council Regulation (EC) No 1257/1999 of 17 May 1999 on support for rural development from the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and amending and repealing certain Regulations (3). (1) OJ L 118, 20. 5. 1972. (2) OJ L 297, 21. 11. 1996. (3) OJ L 160, 26. 6. 1999. (2001/C 46 E/096) WRITTEN QUESTION E-0960/00 by Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) to the Commission Subject: Support for venture capital firms in the EU (29 March 2000) Venture capital is the primary means of financing start-up companies and undertakings making new high- risk but potentially highly profitable investments. However, EU venture capital firms are lagging well behind those in the US, whose investment levels are running at almost twice those of their EU counterparts. What action does the Commission consider it could take to encourage investment by EU venture capital firms, to allow them substantially to increase their investments in SMUs in the Union to the point where venture capital investment levels have caught up with those of the US? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (16 May 2000) The Commission fully shares the Honourable Member(cid:146)s concern regarding the under-development of venture capital in Europe, although the situation is beginning to improve. In order to improve the current situation and ensure that fast growing companies can find appropriate risk capital, the Commission is committed to accelerate the implementation of the risk capital action plan (1). To achieve this goal strong co-operation from the Member States and the private sector is needed. The European Investment bank (EIB) and the European Investment fund (EIF) also have significant roles to play. The Lisbon European Council stressed the need to remove all the barriers outlined in the risk capital action plan by 2003 (cid:129) a clear signal of the political importance now attached to this matter. The Commission(cid:146)s communication on risk capital (2) was adopted in April 1998. The risk capital action plan attached to the communication was broadly endorsed by the Cardiff European Summit (June 1998) and the Parliament. The action plan lists six sets of barriers to be removed in the Community namely market fragmentation, regulatory barriers, tax barriers, a paucity of good projects, human resources shortages, and cultural barriers. A first analysis of the implementation of the risk capital action plan was made by the Commission in October 1999. To speed up the implementation of the risk capital action plan, the Commission highlighted in this communication some key regulatory measures to be taken in 2000, as well as some examples of good practices to encourage reforms in all Member States. The Commission will also regularly monitor and benchmark the implementation of the risk capital action plan. It should also be noted that the Commission(cid:146)s E-Europe action plan (November 1999) proposed, as one of tripling the availability of early stage finance by 2003. The final E-Europe action plan will be presented for endorsement to the European Council in Feira in June 2000. its targets, (1) COM(1999) 493 final. (2) OJ C 175, 21. 6. 1999


title: QUESTION ÉCRITE E-0944/00 posée par Jens-Peter Bonde (EDD) à la Commission. Énergie renouvelable.

eurovoc_concepts:
Denmark
environmental tax
infringement of EU law
renewable energy
tax on consumption
wind energy

text: C 46 E/88 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 13. 2. 2001 conformØment (cid:224) la directive 76/769/CEE du 27 juillet 1976 concernant le rapprochement des dispositions lØgislatives, rØglementaires et administratives des (cid:201)tats membres relatives (cid:224) la limitation de la mise sur le marchØ et de l(cid:146)emploi de certaines substances et prØparations dangereuses (4). Par ailleurs, la direc- tive 98/8/CE concernant la mise sur le marchØ de produits biocides inclut dans son champ d(cid:146)application les produits de protection du bois. La Commission entend prochainement adopter des mesures visant (cid:224) mettre en (cid:156)uvre cette directive et l(cid:146)Øvaluation des produits de protection du bois fera partie des objectifs prioritaires. La question de savoir s(cid:146)il convient de proposer une nouvelle directive restreignant la mise sur le marchØ de ces biocides sera examinØe (cid:224) la lumiŁre des rØsultats de l(cid:146)Øvaluation. ConformØment (cid:224) l(cid:146)article premier, paragraphe 4, premier tiret de la directive 91/689/CEE du Conseil 3. du 12 dØcembre 1991 (5), on entend par dØchets dangereux les dØchets figurant sur une liste de dØchets dangereux. Cette liste, qui a ØtØ Øtablie par la dØcision 94/904/CE du Conseil du 22 dØcembre 1994 (6), ne comprend pas le bois imprØgnØ provenant d(cid:146)activitØs de construction et de dØmolition. Par consØquent, les dispositions de la directive 91/689/CEE ne s(cid:146)appliquent pas. En vertu de l(cid:146)article premier, paragraphe 4, deuxiŁme tiret de la mŒme directive, tout autre dØchet qu(cid:146)un (cid:201)tat membre estime qu(cid:146)il possŁde l(cid:146)une des caractØristiques ØnumØrØes (cid:224) l(cid:146)annexe III de la directive est Øgalement un dØchet dangereux. Ces cas doivent Œtre notifiØs (cid:224) la Commission et rØexaminØs en vue d(cid:146)une Øventuelle adaptation de la liste communautaire de dØchets dangereux. Jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent, la Commission a re(cid:231)u des notifications du Royaume-Uni et de l(cid:146)Autriche qui considŁrent le bois imprØgnØ comme un dØchet dangereux (tout du moins partiellement). La Commission rØexamine ces notifications dans le cadre d(cid:146)une plus ample rØvision de la liste de dØchets dangereux sur la base de quelque 300 notifications. Elle a l(cid:146)intention de soumettre, pour avis, une proposition de rØvision de la liste avant la fin de l(cid:146)annØe au comitØ instituØ conformØment (cid:224) l(cid:146)article 18 de la directive 91/156/CEE (7) du Conseil du 18 mars 1991 modifiant la directive 75/442/CEE du Conseil du 15 juillet 1975 relative aux dØchets (8). Cette proposition tiendra compte de l(cid:146)Øvaluation des notifications transmises par le Royaume-Uni et l(cid:146)Autriche sur le bois imprØgnØ. le bois imprØgnØ ne peut Œtre Quelle que soit sa classification (dØchet dangereux ou non dangereux), recouvert ou ØliminØ qu(cid:146)en conformitØ avec les dispositions de l(cid:146)article 4 de la directive 75/442/CEE, c(cid:146)est- (cid:224)-dire sans mettre en danger la santØ de l(cid:146)homme et sans porter prØjudice (cid:224) l(cid:146)environnement, et notamment sans crØer de risque pour l(cid:146)eau, l(cid:146)air ou le sol, ni pour la flore et la faune, sans provoquer d(cid:146)incommoditØs par le bruit ou les odeurs et sans porter atteinte aux sites et aux paysages. La Commission renvoie Øgalement l(cid:146)Honorable Parlementaire (cid:224) la rØponse (cid:224) la question Øcrite E-0941/00. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) JO L 398 du 30. 12. 1989. JO L 30 du 6. 2. 1993. JO L 25 du 28. 1. 1997. JO L 262 du 27. 9. 1976. JO L 377 du 31. 12. 1991. JO L 356 du 31. 12. 1994. JO L 78 du 26. 3. 1991. JO L 194 du 25. 7. 1975. (2001/C 46 E/091) QUESTION (cid:201)CRITE E-0944/00 posØe par Jens-Peter Bonde (EDD) (cid:224) la Commission (29 mars 2000) Objet: (cid:201)nergie renouvelable La Commission voudrait-elle indiquer quel est l(cid:146)Øtat d(cid:146)avancement de son Øvaluation des projets du gouvernement danois visant (cid:224) instaurer des «coupons d(cid:146)Ønergie renouvelable»? Un tel systŁme obligerait apparemment les consommateurs (cid:224) acheter de tels coupons proportionnellement (cid:224) leur consommation d(cid:146)ØlectricitØ, ce qui ressemble dŁs lors (cid:224) s(cid:146)y mØprendre (cid:224) une nouvelle forme d(cid:146)imposition. La Commission est-elle consciente qu(cid:146)il s(cid:146)agit en fait d(cid:146)un imp(cid:244)t qui frappe les consommateurs danois? En outre, la Commission voudrait-elle indiquer si la taxe sur le CO2 frappant les Øoliennes, qui du reste ne libŁrent pas de CO2, est conforme aux dispositions en vigueur dans l(cid:146)Union europØenne? 13. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 46 E/89 RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (10 mai 2000) La Commission est sur le point d(cid:146)achever son Øvaluation des projets du gouvernement danois visant (cid:224) instaurer des «coupons d(cid:146)Ønergie renouvelable» pour l(cid:146)ØlectricitØ produite (cid:224) partir de sources d(cid:146)Ønergie renouvelable. Une dØcision devrait Œtre prŒte dans un avenir proche. Le systŁme des coupons d(cid:146)Ønergie renouvelable se prØsente comme suit. Les producteurs d(cid:146)ØlectricitØ qui utilisent des sources d(cid:146)Ønergie renouvelable recevront un certain nombre de coupons reprØsentant leur production totale. Les consommateurs seront obligØs d(cid:146)acheter une quantitØ de coupons correspondant (cid:224) une certaine proportion de leur consommation totale d(cid:146)ØlectricitØ. Les producteurs de l(cid:146)ØlectricitØ, plus coßteuse, produite (cid:224) partir de sources d(cid:146)Ønergie renouvelable sont ainsi assurØs de recevoir une compensa- tion supØrieure au prix du marchØ de l(cid:146)ØlectricitØ. Le prix des coupons oscille entre 0,10 DKK et 0,27 DKK par kilowattheure d(cid:146)ØlectricitØ (KWh) qu(cid:146)ils reprØsentent. L(cid:146)obligation d(cid:146)acheter des coupons augmentera le montant total des factures d(cid:146)ØlectricitØ des consommateurs, ce qui, selon l(cid:146)Honorable Parlementaire, ressemble (cid:224) s(cid:146)y mØprendre (cid:224) une nouvelle forme d(cid:146)imposition. La Commission note que l(cid:146)argent versØ pour les coupons n(cid:146)alimentera pas le budget de l(cid:146)(cid:201)tat et ne constitue dŁs lors pas un imp(cid:244)t. Il s(cid:146)agit plut(cid:244)t d(cid:146)un prØlŁvement parafiscal, de sommes recueillies pour financer un projet ou un objectif particulier et profitant dŁs lors (cid:224) certaines entreprises, en l(cid:146)occurrence aux producteurs d(cid:146)ØlectricitØ qui utilisent des sources d(cid:146)Ønergie renouvelable. La Commission aimerait souligner qu(cid:146)(cid:224) l(cid:146)heure actuelle, les producteurs d(cid:146)ØlectricitØ qui utilisent des sources d(cid:146)Ønergie renouvelable au Danemark re(cid:231)oivent des subventions directes de l(cid:146)(cid:201)tat, financØes par les recettes fiscales. En outre, le fait qu(cid:146)une mesure ait un effet similaire (cid:224) celui d(cid:146)une taxe (cid:224) la consommation n(cid:146)a pas d(cid:146)incidence en soi sur l(cid:146)Øvaluation de la Commission quant aux effets de cette mesure en ce qui concerne la concurrence et le fonctionnement du marchØ intØrieur. C(cid:146)est seulement lorsqu(cid:146)une telle mesure n(cid:146)est pas appliquØe de maniŁre uniforme, de sorte qu(cid:146)elle favorise certaines entreprises ou la production de certains biens, que la Commission peut intervenir sur la base de l(cid:146)article 87, paragraphe 1 (ancien article 92) du traitØ CE. La taxe danoise sur le dioxyde de carbone (CO2) qui frappe les combustibles et l(cid:146)ØlectricitØ se fonde sur la teneur en CO2 du combustible. Pour ce qui concerne l(cid:146)ØlectricitØ, le montant de la taxe se rapporte (cid:224) la teneur en CO2 du charbon, puisque la plupart des centrales Ølectriques au Danemark utilisent ce combustible. Avec un taux de 100 DKK par tonne de CO2 Ømise lors de la production d(cid:146)ØlectricitØ (cid:224) partir de charbon, la taxe qui frappe l(cid:146)ØlectricitØ s(cid:146)ØlŁve (cid:224) 0,10 DKK/kWh. (cid:192) l(cid:146)heure actuelle, les Øoliennes et autres centrales Ølectriques utilisant des sources d(cid:146)Ønergie renouvelable, qui ne dØgagent pas de CO2 ou trŁs peu, re(cid:231)oivent une subvention du mŒme montant pour compenser la taxe. Au cours des annØes (cid:224) venir, ces subventions seront remplacØes par le prix minimum des coupons d(cid:146)Ønergie renouvelable, qui est Øgalement de 0,10 DKK/kWh. De la sorte, les centrales Ølectriques concernØes continueront (cid:224) recevoir une compensation pour la taxe sur le CO2. (2001/C 46 E/092) QUESTION (cid:201)CRITE E-0945/00 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (29 mars 2000) Objet: Espace aØrien Lors d(cid:146)une rØunion de la FØdØration europØenne de l(cid:146)aviation civile, la France a soutenu que l(cid:146)augmentation rØguliŁre du trafic aØrien, (cid:224) laquelle se doivent les retards enregistrØs dans les aØroports, Øtait essentielle- ment provoquØe par la mauvaise gestion des slots existants. Elle a rappelØ (cid:224) cette occasion que l(cid:146)aviation militaire occupe pendant de longues pØriodes 60 % de son espace aØrien. DŁs lors que le problŁme des retards au dØcollage concerne tous les (cid:201)tats membres, la Commission: 1. 2. conna(cid:238)t-elle le pourcentage de l(cid:146)espace aØrien utilisØ (cid:224) des fins militaires dans les autres (cid:201)tats membres, sait-elle si ce type de renseignements est disponible pour la GrŁce,


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0956/00 esittäjä(t): Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) komissiolle. Maanviljelysmaista luopuminen.

eurovoc_concepts:
Catalonia
Spain
abandoned land
afforestation
common agricultural policy
competence of the Member States
nut
redirection of production

text: C 72 E/10 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 6. 3. 2001 Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. kes(cid:228)kuuta 2000) Komissio haluaa muistuttaa arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle, ett(cid:228) sosiaaliturvamaksujen suuruus kuuluu j(cid:228)senvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan. Komissiolla sosiaaliturvasta olevat Information System on Social Protection in the Member States of the European Union(cid:148) (MISSOC), josta l(cid:246)ytyv(cid:228)t tiedot eri j(cid:228)senvaltioissa peritt(cid:228)vist(cid:228) maksuista. T(cid:228)m(cid:228) julkaisu l(cid:246)ytyy suoraan Internetist(cid:228) seuraavasta osoitteesta: http://europa. eu. int/comm/employment_social/soc-prot/missoc98. julkaisusta (cid:148)Mutual l(cid:246)ytyv(cid:228)t tiedot Komissio ei voi suunnitella tukimekanismia, Komission k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olevat talousarviovarat eiv(cid:228)t anna t(cid:228)h(cid:228)n mahdollisuutta. jolla voitaisiin huolehtia sosiaaliturvamaksuista osittain. (2001/C 72 E/011) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0956/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) komissiolle (29. maaliskuuta 2000) Aihe: Maanviljelysmaista luopuminen P(cid:228)hkin(cid:246)it(cid:228) tuottavat katalonialaiset maanviljelij(cid:228)t ovat v(cid:228)hitellen menett(cid:228)neet tulojaan, mik(cid:228) on aiheuttanut maanviljelyn jatkuvaa hiipumista Kataloniassa. Viljelypinta-alasta oli 1990-luvulla hyl(cid:228)tty 39,4 prosenttia. Sosiaalis-taloudellisten ongelmien lis(cid:228)ksi t(cid:228)m(cid:228) lis(cid:228)(cid:228) n(cid:228)iden maa-alueiden tulipalo- ja eroosioriski(cid:228). Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) palauttaakseen ihmiset Katalonian maaseudulle ja maaseudun elvytt(cid:228)miseksi sek(cid:228) varmistaakseen, ett(cid:228) maanviljelysmaista ei luovuta? Aikooko komissio suunnata rakennetoimia t(cid:228)h(cid:228)n tarkoitukseen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. toukokuuta 2000) Uudesta maaseudun kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskevasta politiikasta, jonka neuvosto hyv(cid:228)ksyi kes(cid:228)kuussa 1999, on tullut yhteisen maatalouspolitiikan toinen pilari. Se on eurooppalaisen maatalousmallin olennainen osa, joka pyrkii luomaan yhdenmukaiset ja kest(cid:228)v(cid:228)t puitteet maaseutualueiden tulevaisuuden takaamiseksi ja suosimalla ty(cid:246)paikkojen s(cid:228)ilytt(cid:228)mist(cid:228) ja luomista. T(cid:228)m(cid:228)n kehityksen suuret suuntaviivat ovat seuraavat: maa- ja mets(cid:228)talouden vahvistaminen, maaseutualueiden kilpailukyvyn parantaminen ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n ja maaseudun kulttuuriperinn(cid:246)n s(cid:228)ilytt(cid:228)minen. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehitt(cid:228)miseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/1999 (1) s(cid:228)(cid:228)dettyihin rakenteellisiin toimenpiteisiin kuuluvat erityisesti tuet maatalousmaan metsitykseen, tasaushyvitykset ep(cid:228)suotuisilla ja ymp(cid:228)rist(cid:246)rajoitteisilla alueilla sek(cid:228) tuet maatalouden ymp(cid:228)- rist(cid:246)toimenpiteisiin, jotka ovat vastauksena arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitsemiin huolestuttaviin seikkoihin. On pantava merkille, ett(cid:228) Espanjan viranomaisten esitt(cid:228)m(cid:228)t ja ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelun vaatimusten ja maaseutuymp(cid:228)rist(cid:246)n hoidon vaatimusten kanssa sopusointuisista maatalouden tuotantomenetelmist(cid:228) (kaudella 1995(cid:129)1999) 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2078/92 (2) mukaisesti hyv(cid:228)ksytyt maatalouden ymp(cid:228)rist(cid:246)toimenpiteet, mahdollistivat jo tuen kuivattavaksi tarkoitettu- jen hedelmien viljelij(cid:246)ille niihin liittyviss(cid:228) ohjelmissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. Maaseudun kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskevien ohjelmien esitt(cid:228)minen on j(cid:228)senvaltion teht(cid:228)v(cid:228) toissijaisuusperiaatetta t(cid:228)ydellisesti noudattaen. Tavoitteeseen 1 kuulumattomien alueiden, kuten Katalonia, j(cid:228)senvaltiot voivat esitt(cid:228)(cid:228) maaseudun kehitt(cid:228)misohjelmia, jotka toteuttavat n(cid:228)it(cid:228) erilaisia ohjelmia EMOTR:n tukiosastosta rahoitettavaksi. N(cid:228)iss(cid:228) ohjelmissa on kuvattava erityisesti kyseisen alueen tilanne, sen erityisongelmat, ehdotettu strategia ja toimintalinjat sek(cid:228) suunnitellut toimenpiteet suunnitelmien toteuttamiseksi. 6. 3. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 72 E/11 joita erityisesti Espanjan viranomaiset ovat Maaseudun kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskevien ohjelmien ehdotukset, esitt(cid:228)neet 30. joulukuuta 1999, ovat parhaillaan tarkasteltavana komissiossa, jotta ne voitaisiin hyv(cid:228)ksy(cid:228) viipym(cid:228)tt(cid:228). (1) EYVL L 160, 26. 6. 1999. (2) EYVL L 215, 30. 7. 1992. (2001/C 72 E/012) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0972/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (31. maaliskuuta 2000) Aihe: Yhteis(cid:246)n tuet Yli 150 Lisnave (Estaleiros Navais de Lisboa, Sarl) -yrityksen ty(cid:246)ntekij(cid:228)(cid:228) on odottanut jo 15 vuotta p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)kseen takaisin ty(cid:246)h(cid:246)n, josta heid(cid:228)t pakkoirtisanottiin ilman heid(cid:228)n suostumustaan. Nyt on kantautunut tietoja siit(cid:228), ett(cid:228) Lisnave ja sen seuraaja Gestnave (Servi(cid:231)os Industriais, SA) ovat saaneet yhteis(cid:246)n tukia. 1. Mit(cid:228) yhteis(cid:246)n tukia n(cid:228)m(cid:228) yritykset ovat saaneet? 2. Oliko yhteis(cid:246)n tukien saamisen ehtona ty(cid:246)paikkojen s(cid:228)ilytt(cid:228)minen? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228) vastaus (27. hein(cid:228)kuuta 2000) Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen perusteella Lisnave Estaleiros Navais S. A. ja Gestenave Presta(cid:231)ªo de Servi(cid:231)os Industriais S. A. -yritykset (molemmat syntyiv(cid:228)t Lisnave Estaleiros Navais de Lisboa S. A. -yrityksen rakenneuudistuksesta) saivat vuosina 19941999 Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tukea ammatillisen koulutuksen toimiin. Gestenave Presta(cid:231)ªo de Servi(cid:231)os Industriais S. A. -yritys sai ammatillista koulutusta ja ty(cid:246)llisyytt(cid:228) koskevan toimenpideohjelman perusteella ESR:n yhteisrahoitusta 5 041 072 euroa yhteens(cid:228) 842 000 koulutustuntia ja 1 542 tuensaajaa varten. N(cid:228)m(cid:228) tuensaajat olivat ty(cid:246)llisi(cid:228) ja ty(cid:246)tt(cid:246)mi(cid:228) ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) (SODIAn entisi(cid:228) ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228)). Ty(cid:246)tt(cid:246)m(cid:228)t on koulutuksen ansiosta voitu sijoittaa Gestenaveen tai muihin yrityksiin, ja osa on saatu ty(cid:246)llist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n itse itsens(cid:228). Lisnave Estaleiros Navais de Lisboa S. A. -yritys sai taloudellisten rakenteiden uudenaikaistamista koskevan toimenpideohjelman teollisuutta k(cid:228)sittelev(cid:228)n alaohjelman (PEDIP II) yhteydess(cid:228) yhteisrahoitusta 3 711 295 euroa yhteens(cid:228) 501 000 koulutustuntia ja 1 907 tuensaajaa varten. Tuensaajat olivat sellaisia ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) ja nuoria, joilla ei ollut ammatillista p(cid:228)tevyytt(cid:228) ja joiden oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) tulla rakenneuudistussuunnitelmaan sis(cid:228)ltyneeseen varhaisel(cid:228)keohjelmaan liittyneiden ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden tilalle. Koska tilausten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on v(cid:228)henty- nyt, Lisnave ei ole onnistunut ottamaan kaikkia nuoria t(cid:246)ihin mutta edist(cid:228)nyt heid(cid:228)n sijoittumistaan muihin alan tai alueen yrityksiin. Lisnave perusti t(cid:228)t(cid:228) varten ty(cid:246)llisyyden seurantakeskuksen seuraamaan n(cid:228)iden nuorten ty(cid:246)llistett(cid:228)vyytt(cid:228). Tietoja on toistaiseksi k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) rajoitetusti, mutta ne antavat aihetta optimismiin


title: Règlement (CE) n° 649/2000 de la Commission, du 29 mars 2000, fixant le montant maximal de la restitution à l'exportation de sucre blanc pour la trente-troisième adjudication partielle effectuée dans le cadre de l'adjudication permanente visée au règlement (CE) n° 1489/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

text: L 79/12 FR Journal officiel des Communautés européennes 30. 3. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 649/2000 DE LA COMMISSION du 29 mars 2000 fixant le montant maximal de la restitution à l'exportation de sucre blanc pour la trente-troisième adjudication partielle effectuée dans le cadre de l'adjudication permanente visée au règlement (CE) no 1489/1999 LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 2038/1999 du Conseil du 13 septembre 1999 portant organisation commune des marchés dans le secteur du sucre (1), et notamment son article 18, paragraphe 5, deuxième alinéa, point b), (3) (4) marché du sucre dans la Communauté et sur le marché mondial. Après examen des offres, il convient d'arrêter pour la trente-troisième adjudication partielle les dispositions visées à l'article 1er. Les mesures prévues conformes à l'avis du comité de gestion du sucre, au présent règlement sont considérant ce qui suit: (1) (2) (CE) no 1489/1999 de la En vertu du règlement Commission du 7 juillet 1999 concernant une adjudica- tion permanente pour la détermination de prélèvement et/ou de restitutions à l'exportation de sucre blanc (2), il est procédé à des adjudications partielles pour l'exporta- tion de ce sucre. Selon les dispositions de l'article 9, paragraphe 1, du règlement (CE) no 1489/1999, un montant maximal de la restitution à l'exportation est fixé, le cas échéant, pour l'adjudication partielle en cause en tenant compte notamment de la situation et de l'évolution prévisible du A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Pour la trente-troisième adjudication partielle de sucre blanc, effectuée en vertu du règlement (CE) no 1489/1999, le montant maximal de à 51,875 EUR/100 kg. l'exportation est restitution à fixé la Le présent règlement entre en vigueur le 30 mars 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 29 mars 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 252 du 25. 9. 1999, p. 1. (2) JO L 172 du 8. 7. 1999, p. 27


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0959/00 af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen. Kommunale afgifter på hotelophold.

eurovoc_concepts:
European tax cooperation
VAT resource
competence of the Member States
tax
tourism

text: C 26 E/134 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 26. 1. 2001 (2001/C 26 E/166) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0953/00 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen Om: Forsyning af tunfilet til den europ(cid:230)iske tunkonservesindustri (22. marts 2000) P(cid:229) R(cid:229)dets (fiskeri) młde den 30. marts 1999 forpligtede Kommissionen sig til at indlede en undersłgelse af EU-markedets forsyning med tunfilet, som i begyndelsen af indev(cid:230)rende (cid:229)r blev offentliggjort under titlen »Tuna loins supply and demand study (cid:129) Evaluation of the supply of tuna loins to the community market in the short and medium term« (Undersłgelse af efterspłrgsel og udbud i forbindelse med tunfilet (cid:129) Evaluering af EU-markedets forsyning med tunfilet p(cid:229) kort og mellemlang sigt). I konklusionerne til denne undersłgelse anfłres det, at der for at hj(cid:230)lpe den italienske industri med at gennemfłre sin omstrukture- ring og ikke at skade de łvrige lande i Den Europ(cid:230)iske Union błr (cid:229)bnes for en kvota p(cid:229) mellem 1. 000 og 2. 000 tons tun fra tredjelande. Hvordan kan Kommissionen s(cid:229) nu, den 21. februar i (cid:229)r, foresl(cid:229) (cid:229)bning af en kvota p(cid:229) 4. 000 tons til 6 % told for (cid:229)r 2000, hvis dette, som det anfłres i undersłgelsen, vil v(cid:230)re til skade for stłrstedelen af Den Europ(cid:230)iske Unions tunkonservesindustri? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (27. april 2000) Det (cid:230)rede medlem henviser til den undersłgelse, som Kommissionen har foretaget af EU-markedets forsyning med tunfilet. i svaret p(cid:229) det (cid:230)rede medlems skriftlige forespłrgsler E-0756/00 til E-0761/00 (1) er Som angivet Kommissionen af den opfattelse, at der ifłlge undersłgelsen findes en begr(cid:230)nset og s(cid:230)sonbetonet mangel p(cid:229) denne vare. Kommissionens forslag for (cid:229)r 2000 vedrłrer ganske rigtigt en stłrre m(cid:230)ngde end den, der anbefales i undersłgelsen, men der stilles samtidig forslag om en 6 % told, hvorimod undersłgelsen anbefaler en nultold. I łvrigt ligger m(cid:230)ngden og toldsatsen i Kommissionens forslag for (cid:229)r 2000 p(cid:229) linje med den politiske aftale, som R(cid:229)det og Kommissionen indgik den 17. december 1999. R(cid:229)det har bekr(cid:230)ftet denne fremgangsm(cid:229)de og har med enstemmighed vedtaget det forslag, som Kommis- sionen har fremsat for (cid:229)r 2000. (1) Se side 104. (2001/C 26 E/167) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0959/00 af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen (29. marts 2000) Om: Kommunale afgifter p(cid:229) hotelophold Det bliver stadig mere almindeligt, at der l(cid:230)gges afgift p(cid:229) hotelophold med hjemmel i, hvad der kaldes brug af faciliteter af almen interesse, som er kommunal ejendom, og som alle en bys borgere skal bidrage til at opretholde. Med denne begrundelse opfordres de mennesker, som besłger en by, til samtidig med betalingen af deres hotelregning at kompensere for deres brug af de f(cid:230)lles faciliteter i kommunen, som de har benyttet under opholdet i en by, som anvender denne form for afgift. I betragtning af de konsekvenser det kan f(cid:229), hvis kommunerne i hele EU begynder at anvende denne fremgangsm(cid:229)de, vil Kommissionen da oplyse, hvad dens holdning er til denne praksis og til kravet om indirekte at opkr(cid:230)ve denne turistafgift via momsen? 26. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 26 E/135 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (26. maj 2000) Da der ikke findes EF-lovgivning p(cid:229) omr(cid:229)det er det alene medlemsstaterne, der har kompetence til at indfłre kommunale afgifter, som turister, der głr ophold i kommunen, skal betale som bidrag til finansieringen af ekstra kommunale faciliteter, som er nłdvendige som fłlge af tilstrłmningen af turister. Bestemmelserne herom m(cid:229) dog ikke medfłre forskelsbehandling, som anf(cid:230)gter udłvelsen af de EF- traktatf(cid:230)stede grundl(cid:230)ggende rettigheder, som f. eks. at kun udenlandske turister beskattes, eller at udenlandske turister betaler en hłjere takst. Hvis der ikke forekommer forskelsbehandling, er afgifter i tilslutning til turistophold ikke i strid med EF-retten. (2001/C 26 E/168) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0966/00 af Esko Sepp(cid:228)nen (GUE/NGL) til Kommissionen (31. marts 2000) Om: Mobiltelefoners sundhedsm(cid:230)ssige virkninger Kommissionen har i adskillige dokumenter fremh(cid:230)vet Europas fłrende rolle inden for brugen af mobil- telefoner og har foresl(cid:229)et strategier for at bevare denne fłrerstilling. Har Kommissionen ved hj(cid:230)lp af videnskabelige undersłgelser f(cid:229)et sikkerhed for, at de elektromagnetiske felter, der opst(cid:229)r ved brug af telefonerne, ikke har negative sundhedsm(cid:230)ssige virkninger for den menneskelige hjerne eller ikke uds(cid:230)tter mennesker for risikoen for kr(cid:230)ftsygdomme? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Philippe Busquin (25. april 2000) Under det tredje og det fjerde rammeprogram for forskning og udvikling (F&U) har Kommissionen finansieret flere projekter, der har til form(cid:229)l at klarl(cid:230)gge, hvordan elektromagnetisk str(cid:229)ling (radiofre- kvenser (cid:129) RF) p(cid:229)virker helbredet. Det fłrste projekt var en aktion under COST (COST 244 i 1992, efterfulgt af COST 244a i 1998) om de biomedicinske virkninger af elektromagnetisk str(cid:229)ling. Dette projekt kłrer stadig. Programmet Biomed 2 har ogs(cid:229) finansieret to undersłgelser om forbindelsen mellem elektromagnetisk str(cid:229)ling og kr(cid:230)ft. Programmet for m(cid:229)ling og prłvning har finansieret et projekt om m(cid:229)ling af elektromagnetisk str(cid:229)ling fra mobiltelefoner og rel(cid:230)stationer samt kvantificering af den str(cid:229)ling, mennesker uds(cid:230)ttes for. Resultaterne af dette projekt vil kunne udnyttes til at fastl(cid:230)gge m(cid:229)lestandarder og til at evaluere risikoen i forbindelse med mobiltelefoner og rel(cid:230)stationer. Kommissionen har i alt bevilget 2 mio. euro til disse undersłgelser. Ingen af undersłgelserne (der ogs(cid:229) omfatter mulige termiske effekter og forstyrrelser i cellestofskiftet for(cid:229)rsaget af forskellige typer elektro- magnetiske felter) har kunnet p(cid:229)vise negative virkninger p(cid:229) helbredet, men der m(cid:229) indsamles yderligere resultater for at reagere p(cid:229) bekymringerne i befolkningen. Under det femte rammeprogram indg(cid:229)r undersłgelser af virkningerne af elektromagnetisk str(cid:229)ling specifikt i arbejdsprogrammet for nłgleaktion 4 (miljł og sundhed) under tema 1, livskvalitet og forvaltning af bioressourcer. I forbindelse med forslagsindkaldelsen i 1999 er der udvalgt fem forslag til en samlet stłtte p(cid:229) ca. 9 mio. euro. Disse projekter er netop startet, og resultaterne vil foreligge om tre eller fire (cid:229)r. Projekterne omfatter blandt andet en storstilet epidemiologisk undersłgelse (Interphone), der koordineres af Det Internationale Kr(cid:230)ftforskningscenter (IARC), og som har til form(cid:229)l at klarl(cid:230)gge, om den elektro- magnetiske str(cid:229)ling fra mobiltelefoner kan v(cid:230)re kr(cid:230)ftfremkaldende. Undersłgelsen vil skelne mellem de


title: 2000/472/EF: Kommissionens beslutning af 29. marts 2000 om den støtteordning, som Belgien har indført og iværksat i henhold til artikel 29ter i lov om erhvervsudvikling af 30. december 1970, som ændret ved bekendtgørelsen af 25. juni 1992 (meddelt under nummer K(2000) 1007) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
Belgium
EU law - national law
aid system
economic growth
terms for aid

text: L 191/30 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 27. 7. 2000 KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 29. marts 2000 om den stłtteordning, som Belgien har indfłrt og iv(cid:230)rksat i henhold til artikel 29ter i lov om erhvervsudvikling af 30. december 1970, som (cid:230)ndret ved bekendtgłrelsen af 25. juni 1992 (meddelt under nummer K(2000) 1007) (Kun den franske og den nederlandske udgave er autentiske) (E(cid:216)S-relevant tekst) (2000/472/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROP˘ISKE F˘LLESSKABER HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 88, stk. 2, fłrste afsnit, under henvisning til aftalen om Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)de, s(cid:230)rlig artikel 62, stk. 1, litra a), under henvisning til R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastl(cid:230)ggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (1), s(cid:230)rlig artikel 14, frems(cid:230)tte efter at have opfordret deres bem(cid:230)rkninger i overensstemmelse med EF-traktatens arti- kel 88, stk. 2, og E(cid:216)S-aftalens artikel 62, stk. 1, og interesserede parter til at (3) ud fra fłlgende betragtninger: I. SAGSFORL(cid:216)B (1) Belgien anmeldte den 11. marts 1991 i overensstem- melse med traktatens artikel 88, stk. 3, et udkast til bekendtgłrelse om (cid:230)ndring af den belgiske lov om erhvervsudvikling af 30. december 1970 (N 144/91) (2). Artikel 17, 18 og 19 i udkastet til bekendtgłrelse inde- holdt nye stłtteforanstaltninger for vallonske virksomhe- ders deltagelse i gennemfłrelsen af europ(cid:230)iske industri- projekter under s(cid:230)rlige internationale aftaler. (4) (2) juli 1991 (3) godkendte Kommissionen Ved brev af 9. artikel 1 til 16 i den vallonske bekendtgłrelse fra 25. juni 1992. Artikel 17, 18 og 19 i bekendtgłrelsen var udtrykkeligt ikke omfattet af godkendelsen. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r disse artikler bem(cid:230)rkede Kommissionen, at de var for upr(cid:230)cise og d(cid:230)kkede alt for mange forskellige situa- tioner, hvorfor Kommissionen ikke kunne tage stilling til dem. Kommissionen betragtede derfor anmeldelsen for at v(cid:230)re ufuldst(cid:230)ndig og forbeholdt sig ret til at undersłge foreneligheden af disse artikler i lyset af den konkrete anvendelse, som i hvert enkelt tilf(cid:230)lde skulle anmeldes til Kommissionen, nłjagtig som de belgiske myndigheder havde forpligtet sig til. I august 1992 fremsendte de belgiske myndigheder til Kommissionens orientering den endelige ordlyd af bekendtgłrelsen om (cid:230)ndring af loven om erhvervs- udvikling som godkendt af R(cid:229)det for regionen Vallonien juni 1992 (4). Ved genneml(cid:230)sningen af den den 25. endelige tekst viste det sig imidlertid, at en r(cid:230)kke bestemmelser var (cid:230)ndret til i bekendtgłrelse, som Kommissionen havde udtalt sig om i brev af 9. juli 1991 (5). En r(cid:230)kke (cid:230)ndringer var af ude- lukkende redaktionel karakter uden konsekvenser for indholdet, hvorimod andre berłrte tekstens substans. forhold til det udkast I bekendtgłrelsens endelige ordlyd er udkastets artikel 17, 18 og 19 samlet til en eneste artikel 19. Artikel 19 har til form(cid:229)l at indfłje en ny artikel 29ter i loven om erhvervsudvikling af 30. december 1970, som (cid:230)ndret ved bekendtgłrelse af 25. juni 1992. Denne artikel (i det fłlgende ben(cid:230)vnt »artikel 29ter«) omhandler stłtte- foranstaltninger for vallonske virksomheders deltagelse i gennemfłrelsen af europ(cid:230)iske industriprojekter under artiklens s(cid:230)rlige stk. 1. aftaler omhandlet internationale i (1) EFT L 83 af 27. 3. 1999, s. 1. (2) Brev P 11/91/533/26. 864 af 11. 3. 1991, indg(cid:229)et til Kommissionen stłttenr. 14. 3. 1991 registreret under og den N 144/91. (3) Brev SG(91) D/12925. (4) Brev P11/91/533/35. 050 af 7. 8. 1992. (5) Jf. fodnote 3. (5) (6) (7) (8) (9) 27. 7. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 191/31 Efter at have opdaget disse (cid:230)ndringer i ordningen i for- hold til den version, som Kommissionen havde truffet afgłrelse om, blev stłtten registreret som uanmeldt stłtte (NN 113/92). (12) De belgiske myndigheder svarede ved brev af 30. april 1993, at der faktisk var udbetalt et stłttebelłb i slutnin- gen af marts 1993. De bekr(cid:230)ftede i łvrigt, at det dre- jede sig om fłrste gang, artikel 29ter var bragt i anven- delse. De belgiske myndigheder besluttede efterfłlgende ved brev af 22. december 1992 (6) at anmelde visse bestem- melser i den endelige udgave af bekendtgłrelsen af 25. juni 1992, som i henhold til de belgiske myndigheder havde underg(cid:229)et en materiel (cid:230)ndring. Artikel 19 var ikke at finde blandt disse anmeldte bestemmelser. De belgiske myndigheder anmodede endvidere Kommissio- nen om at bekr(cid:230)fte, at de bestemmelser, som ikke have underg(cid:229)et nogen materiel (cid:230)ndring, og som den havde godkendt ved beslutningen af 9. juli 1991, fortsat kunne anvendes. (13) (14) Kommissionen svarede ved brev af 28. januar 1993 (7) p(cid:229) denne anmodning med oplysning om, at den kun kunne acceptere iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af de bestemmelser i bekendtgłrelsen af 25. juni 1992, som var blevet god- kendt ved beslutning af 9. juli 1991 (8), og hvis ordlyd ikke efterfłlgende var blevet (cid:230)ndret. Kommissionen meddelte ved brev af 17. januar 1994 (9) de belgiske myndigheder, at den havde besluttet ikke at i głre indsigelse over for de uanmeldte (cid:230)ndringer bekendtgłrelsen af 25. juni 1992 (NN 113/92). Kom- missionen understregede samtidigt, at beslutningen om ikke at głre indsigelse ikke gjaldt bekendtgłrelsens arti- kel 19, hvormed der blev indfłjet en ny artikel 29ter i loven om erhvervsudvikling. P(cid:229) baggrund af oplysninger, som Kommissionen havde f(cid:229)et kendskab til gennem pressen, anmodede Kommis- januar 1993 de belgiske myndigheder sionen den 12. om yderligere oplysninger om en stłtteforanstaltning fra regionen Vallonien til delvis d(cid:230)kning af kursrisici. (10) De vallonske myndigheder svarede p(cid:229) denne anmodning ved telefax af 15. marts 1993 med oplysning om, at regeringen for regionen Vallonien havde besluttet at yde et belłb p(cid:229) 315 mio. BEF til delvis d(cid:230)kning af kurs- udsving i forbindelse med gennemfłrelsen af forskellige programmer. De belgiske myndigheder erkl(cid:230)rede, at beslutningen var truffet den 4. juni 1992 med henblik p(cid:229) vedtagelsen af bekendtgłrelsen af 25. juni 1992 om (cid:230)ndring af loven om erhvervsudvikling af 30. december telefaxen skulle 1970. De pr(cid:230)ciserede endvidere, at betragtes som en anmeldelse i henhold til traktatens arti- kel 88, stk. 3, af gennemfłrelsesbestemmelserne for stłtte i henhold til artikel 29ter, og at det drejede sig om en fłrste anvendelse af denne artikel. (11) Kommissionen forespurgte i brev af 29. marts 1993, om der allerede var udbetalt anden stłtte i henhold til artikel 29ter. (6) Brev P11/91/533/37. 107. (7) Brev DG IV. E. 3. -D/06258. (8) Jf. fodnote 3. (9) Brev SG(94) D/607. Ved brev af 2. december 1993 (10) underrettede Kom- missionen de belgiske myndigheder om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrłrende ovenn(cid:230)vnte stłtteordning, ben(cid:230)vnt »artikel 29ter«. offentliggjort indlede proceduren Kommissionens beslutning om at blev F(cid:230)llesskabers Tidende (11). Kommissionen opfordrede interesserede par- ter til at frems(cid:230)tte deres bem(cid:230)rkninger til den omhand- lede stłtteordning. Europ(cid:230)iske i De (15) Kommissionen har interesserede parter. ikke modtaget bem(cid:230)rkninger fra (16) De belgiske myndigheders officielle svar indgik til Kom- missionen ved brev af 10. februar 1994 (12) De belgiske myndigheder forpligter sig i brevet til i overensstem- melse med traktatens artikel 88, stk. 3, at anmelde enhver p(cid:229)t(cid:230)nkt stłtteforanstaltning i henhold til artikel 29ter. De belgiske myndigheder bekr(cid:230)ftede denne for- pligtelse i brev af 6. april 1994 (13). (17) Kommissionen kr(cid:230)vede ved brev af 26. maj (14), at arti- kel 29ter blev opkr(cid:230)vet. Ved brev af 16. juni 1994 (15) gjorde de belgiske myndigheder g(cid:230)ldende, at det p(cid:229) grund af de besv(cid:230)rlige parlamentariske procedurer ikke var praktisk at oph(cid:230)ve artikel 29ter. De belgiske myn- digheder underrettede ved brev af 30. januar 1996 Kommissionen om deres beslutning om at indlede den parlamentariske procedure med henblik p(cid:229) oph(cid:230)velsen af artikel 29ter. Kommissionen tog ved brev af 29. februar 1996 (16) de belgiske myndigheders beslutning om at oph(cid:230)ve artikel 29ter til efterretning. (18) De belgiske myndigheder underrettede ved brev af 10. maj 1996 (17), 10. juli 1996 (18), 2. juli 1997 (19) og 26. november 1997 (20) Kommissionen om forlłbet af den parlamentariske procedure for oph(cid:230)velsen af artikel 29ter. De belgiske myndigheder underrettede ved brev af 13. februar 1998 (21) Kommissionen om, at R(cid:229)det for (10) Brev SG(93) D/19520. (11) EFT C 170 af 23. 6. 1994, s. 5. (12) Brev P11/91/533/43. 927. (13) Brev P11/91/533/44. 740. (14) Brev D/4596. (15) Brev P11/91/533/45. 789. (16) Brev GD IV. E. 3. -D/13056. (17) Brev P12/533/54. 981. (18) Brev P12/533/55. 773. (19) Brev P12/533/61. 758 (20) Brev P12/533/64. 012 (21) Brev P12/533/65. 339 L 191/32 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 27. 7. 2000 Regionen Vallonien havde oph(cid:230)vet artikel 29ter i loven som om erhvervsudvikling af 30. december 1970, (cid:230)ndret ved bekendtgłrelsen af 25. juni 1992, og at denne beslutning var blevet offentliggjort i »Moniteur belge« den 4. februar 1998. (19) Kommissionen anmodede ved brev af 10. juni 1998 (22) de belgiske myndigheder om at tilvejebringe en liste over de virksomheder, der havde modtaget stłtte i hen- til- hold til artikel 29ter. De belgiske myndigheder vejebragte disse oplysninger ved brev af 20. august 1998 og 9. november 1998 (23). II. DETALJERET BESKRIVELSE AF ST(cid:216)TTEN (20) Artikel 29ter giver mulighed for stłtte til vallonske virk- somheder, der deltager i gennemfłrelsen af europ(cid:230)iske industripojekter under internationale aftaler. s(cid:230)rlige Stłtten kan tildeles under fłlgende former: a) garanti for kursrisici p(cid:229) grundlag af en centralkurs, der fasts(cid:230)ttes af regeringen for regionen Vallonien efter en fremgangsm(cid:229)de fastlagt af samme punkt, hvor de vallonske myndigheder havde truffet beslutning om at tildele stłtte i henhold til artikel 29ter (nemlig den 4. juni 1992). (23) For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r stłttens uforenelighed med f(cid:156)llesmarkedet De belgiske myndigheder kunne p(cid:229) grundlag af artikel 29ter (garanti for kursrisici, garanti for ugunstig udvik- ling i forhold til de łkonomiske indikatorer, finansiering eller d(cid:230)kning af midler til kontraktgennemfłrelse) tildele driftsstłtte i Vallonien, som er en region, der kun delvis er berettiget til stłtte efter traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). I overensstemmelse med g(cid:230)ldende f(cid:230)llesskabsregler for national regionalstłtte s(cid:229)vel p(cid:229) dav(cid:230)rende tidspunkt som nu kan driftsstłtte kun undtagelsesvis og p(cid:229) visse betingelser tillades i regioner, der er omfattet af trakta- tens artikel 87, stk. 3, litra c) (26). III. KOMMENTARER FRA BELGIEN b) garanti for ugunstig udvikling i forhold til de łkono- miske indikatorer efter n(cid:230)rmere retningslinjer, der fastl(cid:230)ges af regeringen for regionen Vallonien (24) De belgiske myndigheder bestred ved brev af 10. februar 1994 (27) den ulovlige karakter af den stłtte, der er til- delt i henhold til artikel 29ter, og gjorde fłlende argu- menter g(cid:230)ldende: c) finansiering i form af forskud, der kan tilbagebetales, eller i form af d(cid:230)kning af finansieringsomkostninger med indtil 50 % af midlerne til kontraktens gennem- fłrelse efter n(cid:230)rmere retningslinjer, der fastl(cid:230)gges af regeringen for regionen Vallonien. (21) Kommissionen udtrykte i sin beslutning om at indlede proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2 (24), tvivl om s(cid:229)vel stłttens lovlighed som dens forenelighed. (22) For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r stłttens ulovlighed Kommissionen fandt, at den vallonske regerings beslut- ning af 4. juni 1992 om at tildele stłtte i henhold til artikel 29ter var ulovlig, da den ikke var blevet anmeldt. Kommissionen anser stłtte for at v(cid:230)re tildelt fra tids- punktet, hvor den dertil knyttede beslutning er truffet af de kompetente myndigheder, og ikke fra det tidspunkt, hvor den faktisk er kommet til udbetaling (25). Den tele- fax af 15. marts 1993, hvori de belgiske myndigheder erkl(cid:230)rer, at de deri indeholdte oplysninger var at betragte som en anmeldelse som omhandlet i traktatens artikel 88, stk. 3, blev fremsendt lang tid efter det tids- a) Kommissionen havde ved brev af 9. juli 1991 (28) godkendt udkastet til bekendtgłrelse om (cid:230)ndring af loven om erhvervsudvikling af 30. december 1970, idet den dog udtalte, at den ikke kunne tage stilling til artikel 17, 18 og 19, og at den ville undersłge foreneligheden af disse artikler i hvert enkelt til- f(cid:230)lde. b) Den endelige ordlyd af den bekendtgłrelse, som R(cid:229)det for regionen Vallonien vedtog den 25. juni 1992, er forskellig fra den udgave af bekendtgłrel- sen, som Kommissionen havde udtalt sig om, men det drejede sig om mindre (cid:230)ndringer. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r artikel 17, 18 og 19, var der ikke tale om materielle (cid:230)ndringer. De stłrste (cid:230)ndringer bestod i en samling af de tre artikler i en enkelt artikel 19. De łvrige (cid:230)ndringer var udelukkende af redaktionel karakter. Kommissionen gav ved brev af 29. januar 1993 (29) tilladelse til iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af de foranstalt- ninger, den havde godkendt ved brev af 9. juli 1991. I dette brev omtalte Kommissionen ligeledes de artikler i bekendtgłrelsens endelige ordlyd, som den fandt indholdsm(cid:230)ssigt forandret, og som skulle v(cid:230)re genstand for en ny godkendelsesprocedure. Artikel 19 er dog ikke at finde blandt disse artikler. (22) Brev D/52407. (23) Brev P12/533/68. 255 und P11/533/69. 298 (24) Brev SG(93) D/19520. (25) Kommissionens skrivelse til medlemsstaterne af 27. 4. 1989 (SG(89) D/5521). (26) Kommissionens meddelelse vedrłrende metoden for anvendelse af traktatens artikel 92, stk. 3, litra a) og c), p(cid:229) regionalstłtte (EFT C 212 af 12. 8. 1988, s. 2) og Retningslinjer for statsstłtte med regio- nalt sigte (EFT C 74 af 10. 3. 1998, s. 9). (27) Jf. fodnote 12. (28) Jf. fodnote 3. (29) Brev DG IV. E. 3-D/06258. 27. 7. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 191/33 c) Da det s(cid:229)ledes ikke er pr(cid:230)ciseret, at artikel 19 i bekendtgłrelsens endelige udgave skulle undersłges p(cid:229) ny, ans(cid:229) de vallonske myndigheder Kommissio- nens godkendelse af iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af de foranstalt- ninger, der blev godkendt den i. juli 1991, for ogs(cid:229) at g(cid:230)lde denne artikel. (25) De belgiske myndigheder har ikke kommenteret den tvivl, som Kommissionen gav udtryk for for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r ordningens forenelighed med f(cid:230)llesmarkedet. (26) De belgiske myndigheder underrettede ved brev af 13. februar 1998 (30) Kommissionen om, at R(cid:229)det for regio- nen Vallonien havde oph(cid:230)vet artikel 29ter i loven om erhvervsudvikling som (cid:230)ndret ved bekendtgłrelsen af 25. juni 1992. IV. VURDERING AF ST(cid:216)TTEN heder, der er etableret i regionen Vallonien, og som del- tager i gennemfłrelsen af europ(cid:230)iske industriprojekter under s(cid:230)rlige internationale aftaler. (32) Stłtten fordrejer eller fordreje konkurrencen: truer med at Garantierne beskytter modtagerne mod de fłlger, som ugunstige kursudviklinger eller udviklingen i andre łko- nomiske indikatorer (s(cid:229)som lłnomkostninger) m(cid:229)tte have for deres aktiviteter. Modtagerne beskyttes s(cid:229)ledes mod udsving i generelle łkonomiske variable, som nor- malt er en almindelig del af markedskr(cid:230)fternes spil. Stłtten begunstiger s(cid:229)ledes kunstigt modtagerne i for- hold til deres konkurrenter, som skal klare samme vil- k(cid:229)r, men uden stłtte. P(cid:229) samme m(cid:229)de begunstiger ord- ningens forskud uden rentetilskrivning p(cid:229) kunstig vis modtagerne i forhold til andre konkurrenter, som skal betale markedsrenten for at tilsvarende belłb p(cid:229) kapitalmarkederne. Det er klart, at n(cid:229)r s(cid:229)danne fordele tildeles nogle konkurrenter frem for andre, kan dette fordreje konkurrencen. finansiere et For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r stłtte foranstaltningens karakter af (33) (27) (28) (29) Kommissionen anser den stłtteordning, der indfłrtes med »artikel 29ter i loven om erhvervsudvikling af 30. december 1970, som (cid:230)ndret ved bekendtgłrelsen af 25. juni 1992«, for at udgłre statsstłtte som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1, da den opfylder samtlige betingelser i artikel 87, stk. 1, af de (cid:229)rsager, der beskri- ves i det fłlgende: Stłtte under enhver t(cid:156)nkelig form: Stłtte under ordningen ydes i form af garantier og forskud, der kan tilbagebeta- les. Stłtte: Stłtteordningen indeholder ingen bestemmelser, som forpligter modtagerne af garantierne til at betale en pr(cid:230)mie herfor. Modtagerne skal heller ikke betale geby- rer eller renter i forbindelse med de tilskud, der ydes under ordningen. Garantien kan give anledning til en betydelig overfłrsel af midler til en modtager, hvilket fremg(cid:229)r af, at de vallonske regionale myndigheder ved telefax af 15. marts 1993 bekr(cid:230)ftede, at regeringen for regionen Vallonen havde besluttet at tildele 315 mio. BEF (ca. 7,8 mio EUR) til delvis d(cid:230)kning af kursudsving. (30) Stłtten ydes af staten eller med statsmidler: I n(cid:230)rv(cid:230)rende tilf(cid:230)lde ydes stłtte af regionalregeringen for regionen Vallonien. Stłtten finansieres ligeledes over regionen Valloniens budget. (31) Stłtten begunstiger visse virksomheder: Selektivitetskrite- riet er opfyldt, idet stłtten udelukkende ydes til virksom- (30) Jf. fodnote 21. Stłtten fordrejer konkurrencen i det omfang, den p(cid:229)virker samhandelen mellem medlemsstaterne: I tilknytning til en stłtteordning, som den med artikel 29ter indfłrte (i mods(cid:230)tning til ad-hoc--stłtte), har EF-Domstolen udtalt: »I begrundelsen for sine beslutninger om stłtteprogram- mers forenelighed med f(cid:230)llesmarkedet kan Kommissio- nen indskr(cid:156)nke at undersłge programmets n(cid:230)rmere indhold med henblik p(cid:229) at vurdere, om det som fłlge af hłje stłttebelłb eller -satser, arten af de investeringer, der gives stłtte til, eller andre vilk(cid:229)r i for- bindelse med programmet sikrer en v(cid:230)sentlig fordel for stłttemodtagerne i forhold til deres konkurrenter og har en s(cid:229)dan karakter, at det hovedsagelig tilgodeser virksom- heder, der deltager i samhandelen mellem medlemssta- terne« (31) (kursiv tilfłjet). sig til Artikel 29ter finder anvendelse p(cid:229) alle sektorer (bortset fra sektorer, som er omfattet af s(cid:230)rlige f(cid:230)llesskabsregler om statsstłtte). Det er derfor klart, at ordningen ligele- des vil kunne anvendes p(cid:229) virksomheder, som er aktive i samhandelen mellem medlemsstaterne. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r stłttens lovlighed (34) De belgiske myndigheder bestred i deres brev af 10. februar 1994 (32) den ulovlige karakter af stłtte, der til- deles i henhold til artikel 29ter, idet de gjorde g(cid:230)ldende, at Kommissionen havde godkendt stłtten ved brev af 28. januar 1993 (33). (31) Dom afsagt 4. 10. 1987 i sag 248/84 Forbundsrepublikken Tysk- land mod Kommissionen, Sml. 1987, s. 4013. (32) Jf. fodnote 12. (33) Jf. fodnote 29. L 191/34 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 27. 7. 2000 (35) Kommissionens brev af 28. januar 1993 indeholder fłl- »Kommissionen meddeler hermed sin gende passage: godkendelse af iv(cid:156)rks(cid:156)ttelsen af de anmeldte foranstalt- ninger, der var genstand for Kommissionens positiv- beslutning af 9. juli 1991 (brev SG(91) D/12925), og hvis ordlyd naturligvis ikke har underg(cid:229)et nogen efter- fłlgende (cid:156)ndringer«. (36) Artikel 19 i bekendtgłrelsen af 25. juni 1992 om (cid:230)ndring af loven om erhvervsudvikling af 30. december 1970 (34) opfylder ingen af disse to betingelser, som blev specificeret af Kommissionen: a) Godkendelsen af 9. juli 1991 gjaldt kun artikel 1 til 16 i udkastet til bekendtgłrelsen om (cid:230)ndring af loven om erhvervsudvikling af 30. december 1970. Artikel 17, 18 og 19 i udkastet til bekendtgłrelse (artikel 19 i den endelige udgave af bekendtgłrelsen) var udtrykkeligt udelukket. b) De belgiske myndigheder indrłmmede selv i deres brev, at artikel 19 var blandt de (lettere) (cid:230)ndrede artikler i den endelige udgave af bekendtgłrelsen vedtaget den 25. juni 1992 af R(cid:229)det for Regionen Vallonien. (37) I sin beslutning af 17. januar 1994 (35) om godkendelse af de (cid:230)ndrede dele af bekendtgłrelsen af 25. juni 1992 (NN 113/92) gentog Kommissionen, at beslutningen om godkendelse ikke gjaldt artikel 19 i bekendtgłrelsen, hvormed der indfłres en ny artikel 29ter i loven om erhvervsudvikling af 30. december 1970. (41) P(cid:229) trods af ordningens betegnelse (»foranstaltninger til fremme og sikring af bidrag til gennemfłrelsen af europ(cid:230)iske industriprojekter under s(cid:230)rlige internationale aftaler«) finder Kommissionen, at traktatens artikel 87, stk. 3, litra b), heller ikke kan finde anvendelse: a) i henhold til artikel 29bis i den belgiske lov om erhvervsudvikling af 30. december 1970, som (cid:230)ndret ved bekendtgłrelsen af 25. juni 1992, kan stłtte omhandlet i samme lovs artikel 29ter »tildeles af regeringen for regionen Vallonien til de af regio- nens virksomheder, der deltager i gennemfłrelsen af de europ(cid:156)isk industriprogram p(cid:229) grundlag af bestemmelserne i en aftaleprotokol indg(cid:229)et mellem staten og regionen«. De kriterier, som de vallonske myndigheder anvender for at vurdere stłtteberetti- gelsen af de forskellige projekter eller programmer, pr(cid:230)ciseres ikke n(cid:230)rmere. I mangel af s(cid:229)danne krite- rier (36) finder Kommissionen, at ordningen er for upr(cid:230)cis til at kunne falde ind under undtagelses- bestemmelsen i traktaten artikel 87, stk. 3, litra b), for »stłtte, der kan fremme virkeliggłrelsen af vig- tige projekter af (under- stregning tilfłjet) (37). f(cid:230)lleseurop(cid:230)isk interesse« b) Stłtten har ikke til form(cid:229)l at afhj(cid:230)lpe en alvorlig forstyrrelse i Belgiens łkonomi. Det skal i denne henseende erindres, at de belgiske myn- digheder ikke har argumenteret for, at ordningen skulle falde ind under undtagelsesbestemmelsen i artikel 87, stk. 3, litra b). For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r stłttens forenelighed (42) Traktatens artikel 87, stk. 3, litra d), finder ikke anven- delse, da den p(cid:229)g(cid:230)ldende ordning ikke har til form(cid:229)l at fremme kulturen og bevarelse of kulturarven. (38) (39) (40) Efter at have fastsl(cid:229)et, at artikel 29ter udgłr statsstłtte som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1, undersłgte Kommissionen stłttens forenelighed i lyset af undtagel- sesbestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 2, og arti- kel 87, stk. 3. Kommissionen finder, at undtagelsesbestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 2, ikke kan finde anvendelse p(cid:229) artikel 29ter, idet stłtten ikke tjener nogen af de i denne artikel opstillede m(cid:229)ls(cid:230)tninger, og Belgien har i łvrigt heller ikke argumenteret herfor. Traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), kan ikke finde anvendelse, da ingen omr(cid:229)der i Vallonien nogen sinde har opfyldt betingelserne for berettigelse til regional- stłtte som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). (34) Artikel 19 i bekendtgłrelsen af 25. 6. 1992 (cid:230)ndrer loven om erhvervsudvikling af 30. 12. 1970 ved at tilfłje en ny artikel 29ter. (35) Jf. fodnote 9. (43) I betragtning af ovenst(cid:229)ende undersłgte Kommissionen stłtten i litra c). lyset af traktatens artikel 87, stk. 3, Undersłgelsen foranlediger Kommissionen til at frem- s(cid:230)tte fłlgende bem(cid:230)rkninger: a) De belgiske myndigheder kan med artikel 29ter til- dele garantier eller tilskud til virksomheder uden (36) Denne mangel p(cid:229) pr(cid:230)cision er i łvrigt (cid:229)rsagen til, at Kommissio- nen i sit brev af 9. 7. 1991 (SG(91) D/12925) ikke tog stilling til ordningen (dengang artikel 17, 18 og 19 i udkastet til bekendt- głrelse), til at undersłge foreneligheden i lyset af ordningens konkrete anven- delse, som i hvert enkelt tilf(cid:230)lde skulle anmeldes til Kommissio- nen, som Belgien havde forpligtet sig til. idet den pr(cid:230)ciserede, at den forbeholdt sig ret (37) Det skal i denne henseende erindres, at i overensstemmelse med EF-rammebestemmelserne for statsstłtte til forskning og udvikling kan stłtte »i alle de tilf(cid:230)lde, hvor Kommissionen efter en undersł- gelse konstaterer, at den har til form(cid:229)l at fremme virkeliggłrelsen af et vigtigt projekt af f(cid:230)lleseurop(cid:230)isk interesse« v(cid:230)re omfattet af undtagelsen i artikel 87, stk. 3, litra b) (EFT C 45 af 17. 2. 1996, s. 5, punkt 3. 2). 27. 7. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 191/35 nogen form for initialinvestering eller jobskabelse fra i modtagervirksomhedernes g(cid:230)ldende f(cid:230)llesskabsregler for national regionalstłtte s(cid:229)vel p(cid:229) dav(cid:230)rende tidspunkt som nu (38). side som omhandlet f) Det skal endvidere erindres, at de belgiske myndig- for, at ordningerne heder ikke har argumenteret skulle falde ind under artikel 87, stk. 3, litra c). b) Den p(cid:229)g(cid:230)ldende ordning giver med andre ord de belgiske myndigheder mulighed for p(cid:229) hele regionen Valloniens omr(cid:229)de at tildele stłtte, der har til form(cid:229)l at nedbringe stłttemodtagernes lłbende omkostnin- ger. S(cid:229)dan stłtte udgłr »driftsstłtte«. c) Kommissionen har i flere meddelelser og navnlig i sin meddelelse vedrłrende metoden for anvendelse af artikel 92 stk. 3, litra a) og c), p(cid:229) regionalstłtte og i sine retningslinjer for statsstłtte med regionalt sigte (39) anfłrt, at p(cid:229) grund af driftsstłttes s(cid:230)rligt fordrejende virkninger kan denne kun anses for for- i regioner omfattet af enelig med f(cid:230)llesmarkedet artikel 87, stk. 3, forudsat at en r(cid:230)kke litra a), strenge betingelser er opfyldt. d) Intet omr(cid:229)de i regionen Vallonien opfylder betingel- serne for at kunne falde ind under artikel 87, stk. 3, litra a). Regionen Vallonien falder endog kun delvis ind under artikel 87, stk. 3, litra c). i og omstrukturering inden for F&U, miljłbeskyttelse, e) Artikel 29ter finder ikke kun anvendelse p(cid:229) projek- jobskabelse, ter redning som uddannelse, omhandlet f(cid:230)llesskabsrammebestemmelserne for statsstłtte til forskning og udvikling (40), for stats- stłtte til miljłbeskyttelse (41), for besk(cid:230)ftigelses- stłtte (42), for statsstłtte til uddannelse (43) eller for statsstłtte til redning og omstrukturering af krise- ramte virksomheder (44). Ordningen er heller ikke begr(cid:230)nset til SMV som defineret i F(cid:230)llesskabets ram- mebestemmelser for statsstłtte til sm(cid:229) og mellem- store virksomheder (45). Kommissionen konkluderer p(cid:229) denne baggrund, at stłtte i henhold til artikel 29ter heller ikke kan falde ind under undtagelses- bestemmelserne i ovenn(cid:230)vnte rammebestemmelser. (38) Jf. fodnote 26. (39) Jf. fodnote 26. (40) EFT C 83 af 11. 4. 1986, S. 2 og EFT C 45 af 17. 2. 1996, S. 5. (41) EFT C 72 af 10. 3. 1994, S. 3. (42) EFT C 334 af 12. 12. 1995, S. 4. (43) EFT C 343 af 11. 11. 1998, S. 10. (44) EFT C 368 af 23. 12. 1994, S. 12. (45) EFT C 213 af 19. 8. 1992, S. 4. (44) (45) (46) (47) Kommissionen konkluderer p(cid:229) denne baggrund, at arti- kel 29ter ikke falder ind under undtagelsesbestemmel- serne i artikel 87, stk. 3, litra c). P(cid:229) baggrund af den analyse, der er beskrevet i punkt 39 til 43, finder Kommissionen, at artikel 29ter i loven om erhvervsudvikling af 30. december 1970, som (cid:230)ndret ved bekendtgłrelsen af 25. ikke falder ind under undtagelsesbestemmelserne i artikel 87, stk. 2 og 3, og at artikel 29ter s(cid:229)ledes er uforenelig med f(cid:230)lles- markedet. juni 1992, V. KONKLUSION Kommissionen konstaterer, at Belgien i strid med trakta- tens artikel 88, stk. 3, ulovligt har iv(cid:230)rksat artikel 29ter i den belgiske lov om erhvervsudvikling af 30. december 1970, som (cid:230)ndret ved bekendtgłrelsen af 25. juni 1992. Kommissionen konstaterer endvidere, at artikel 29ter i den belgiske lov om erhvervsudvikling af 30. december 1970, som (cid:230)ndret ved bekendtgłrelsen af 25. juni 1992, er uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet. I overensstemmelse med artikel 14 i forordning nr. 659/1999, og for at genoprette konkurrencevilk(cid:229)rene, skal enhver form for statsstłtte som omhandlet i trakta- tens artikel 87, stk. 1, tildelt i henhold til artikel 29ter, tilbagesłges omg(cid:229)ende. Den stłtte, der skal tilbagebeta- les, skal indeholde renter beregnet p(cid:229) grundlag af en sats, der svarer til referencesatsen. Tilbagesłgning skal ske i overensstemmelse med g(cid:230)ldende procedurer i bel- forudsat at disse giver mulighed for gisk lovgivning, omg(cid:229)ende og effektiv gennemfłrelse af Kommissionens beslutning. Til dette form(cid:229)l tr(cid:230)ffer Belgien alle nłdven- dige foranstaltninger for at sikre en effektiv gennem- fłrelse af Kommissionens beslutning. (48) Kommissionen tager til efterretning, at R(cid:229)det for regio- nen Vallonien allerede har oph(cid:230)vet artikel 29ter, og at beslutningen herom er offentliggjort i »Moniteur belge« den 4. februar 1998. Foranstaltningen er s(cid:229)ledes bragt til ophłr (cid:151) VEDTAGET F(cid:216)LGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Artikel 29ter i den belgiske lov om erhvervsudvikling af 30. december 1970, som (cid:230)ndret ved bekendtgłrelsen af 25. juni 1992, er uforenelig med f(cid:230)llesmarkedet. L 191/36 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 27. 7. 2000 Artikel 2 Artikel 3 1. Belgien tr(cid:230)ffer alle nłdvendige foranstaltninger for at til- bagesłge belłbene fra modtagerne af denne stłtte som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1, og ulovligt tildelt efter den i artikel 1 omhandlede ordning. Tilbagesłgningen skal ske omg(cid:229)ende og i overensstem- 2. melse med g(cid:230)ldende nationale forskrifter, forudsat at disse giver mulighed for omg(cid:229)ende og effektiv gennemfłrelse af n(cid:230)rv(cid:230)rende beslutning. Stłtten, der skal tilbagebetales, inde- holder p(cid:229)lłbne renter fra det tidspunkt, hvor den ulovlige stłtte kom til stłttemodtagerens r(cid:229)dighed, og indtil den til- bagebetales. Renten beregnes efter den referencesats, der anvendes til beregning af subventions(cid:230)kvivalenten af regional- stłtte. Belgien underretter senest to m(cid:229)neder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om de foranstaltninger, landet har truffet for at efterkomme den. Artikel 4 Denne beslutning er rettet til Kongeriget Belgien. Udf(cid:230)rdiget i Bruxelles, den 29. marts 2000 P(cid:229) Kommissionens vegne Mario MONTI Medlem af Kommissionen