title: Verordnung (EG) Nr. 654/2000 der Kommission vom 29. März 2000 zur Zulassung neuer Futtermittel-Zusatzstoffe, neuer Verwendungszwecke für Futtermittel-Zusatzstoffe und neuer Zubereitungen von Futtermittel-Zusatzstoffen (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
animal nutrition
food additive
foodstuffs legislation

text: L 79/26 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 30. 3. 2000 VERORDNUNG (EG) Nr. 654/2000 DER KOMMISSION vom 29. März 2000 zur Zulassung neuer Futtermittel-Zusatzstoffe, neuer Verwendungszwecke für Futtermittel-Zusatz- stoffe und neuer Zubereitungen von Futtermittel-Zusatzstoffen (Text von Bedeutung für den EWR) DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Richtlinie 70/524/EWG des Rates vom 23. November 1970 über Zusatzstoffe in der Tierernährung (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2690/1999 der insbesondere auf Artikel 3, Kommission (2), in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) (4) Gemäß der Richtlinie 70/524/EWG ist bei der Zulassung neuer Zusatzstoffe bzw. neuer Verwendungszwecke für Zusatzstoffe dem wissenschaftlich-technischen Fort- schritt Rechnung zu tragen. Mit der Richtlinie 93/113/EG des Rates vom 14. Dezember 1993 über die Verwendung und Vermarktung von Enzymen, Mikroorganismen und deren Zuberei- tungen in der Tierernährung (3), zuletzt geändert durch die Richtlinie 97/40/EG (4), wurden die Mitgliedstaaten abweichend von der Richtlinie 70/524/EWG ermächtigt, die Verwendung und Vermarktung von Enzymen, Mikroorganismen und deren Zubereitungen vorläufig zuzulassen. Es wurden neue Daten dahin gehend vorgelegt, daß zugelassene Enzymzubereitungen gestrichen und durch neue Zubereitungen derselben Enzyme ersetzt werden sollten. Eine vorläufige Zulassung neuer Zusatzstoffe bzw. neuer Verwendungszwecke für Zusatzstoffe in den in Futter- mitteln zulässigen Mengen wird erteilt, sofern der Zusatzstoff die Gesundheit von Mensch und Tier, die Umwelt und den Verbraucher nicht gefährdet, indem er die Beschaffenheit verändert, sofern sein Vorhandensein in Futtermitteln kontrolliert werden kann und sofern aufgrund der vorliegenden Kontrollergebnisse davon ausgegangen werden kann, daß seine Präsenz im Futtermittel die Beschaffenheit dieses Futtermittels bzw. die tierische Erzeugung positiv beeinflußt. tierischer Erzeugnisse (5) Die Richtlinie 89/391/EWG des Rates vom 12. Juni 1989 über die Durchführung von Maßnahmen zur Verbesserung der Sicherheit und des Gesundheits- (1) ABl. L 270 vom 14. 12. 1970, S. 1. (2) ABl. L 326 vom 18. 12. 1999, S. 33. (3) ABl. L 334 vom 31. 12. 1993, S. 17. (4) ABl. L 180 vom 9. 7. 1997, S. 21. insbesondere die Richtlinie schutzes der Arbeitnehmer bei der Arbeit (5) und ihre Einzelrichtlinien, 90/ 679/EWG des Rates vom 26. November 1990 über den Schutz der Arbeitnehmer gegen Gefährdung durch biologische Arbeitsstoffe bei der Arbeit (6), zuletzt geän- dert durch die Richtlinie 97/65/EG der Kommission (7), gelten auch umfassend für die Verwendung von und den Umgang mit Futtermittel-Zusatzstoffen. (6) (7) (8) Die Prüfung der von den Mitgliedstaaten gemäß Artikel 3 der Richtlinie 93/113/EWG übermittelten Unterlagen hat ergeben, daß eine Reihe von Zubereitungen, die in die Gruppen der Enzyme bzw. der Mikroorganismen fallen, vorläufig zugelassen werden können. Der Wissenschaftliche Futtermittelausschuß hat hinsicht- lich der Unbedenklichkeit dieser Enzyme (8) bzw. Mikro- organismen (9) eine befürwortende Stellungnahme abge- geben. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Ständigen Futtermit- telausschusses — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Anhang I dieser Verordnung aufgelisteten Zubereitungen der Gruppe der Enzyme werden nach Maßgabe der Richtlinie 70/524/EWG unter den Bedingungen des genannten Anhangs als Futtermittel-Zusatzstoffe zugelassen. Artikel 2 Die Modalitäten für die Zusammensetzung der unter den Nummern „7“ und „8“ des Anhangs I zugelassenen Enzyme werden in der Spalte „Chemische Formel, Beschreibung“ geän- dert. Artikel 3 Die in Anhang II dieser Verordnung aufgelisteten Zuberei- tungen der Gruppe der Mikroorganismen werden nach Maßgabe der Richtlinie 70/524/EWG unter den Bedingungen des genannten Anhangs als Futtermittel-Zusatzstoffe zuge- lassen. (5) ABl. L 183 vom 29. 6. 1989, S. 1. (6) ABl. L 374 vom 31. 12. 1990, S. 1. (7) ABl. L 335 vom 6. 12. 1997, S. 17. (8) Bericht des Wissenschaftlichen Futtermittel-Ausschusses über die Verwendung bestimmter Enzyme als Zusatzstoffe in Futtermitteln, am 4. Juni 1998 angenommen und am 21. Oktober 1999 aktuali- siert. (9) Bericht des Wissenschaftlichen Futtermittel-Ausschusses über die Verwendung bestimmter Mikroorganismen als Zusatzstoffe in Futter- mitteln, am 26. September 1997 angenommen und am 22. Oktober 1999 aktualisiert. 30. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 79/27 Diese Verordnung tritt am dritten Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemein- schaften in Kraft. Artikel 4 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 29. März 2000 Für die Kommission David BYRNE Mitglied der Kommission Nr. Zusatzstoff Chemische Bezeichnung und Beschreibung Tierart oder Tierkategorie Höchstalter Sonstige Bestimmungen Aktivität/kg Alleinfuttermittel Mindestgehalt Höchstgehalt ANHANG I 4 7 Endo-1,3(4)-Beta- Glucanase EC 3. 2. 1. 6 Zubereitung von Endo-1,3(4)- Beta-Glucanase aus Aspergillus aculeatus (CBS 589. 94) mit einer Aktivität von mindestens: Masthühner — Endo-1,3(4)-Beta- Glucanase: Endo-1,3(4)-Beta- Glucanase: 10 FBG 100 FBG gecoatet: 50 FBG (1)/g flüssig: 120 FBG/ml Endo-1,4-Beta- Xylanase EC 3. 2. 1. 8 Endo-1,4-Beta- Glucanase EC 3. 2. 1. 4 Zubereitung Endo-1,4- von Beta-Xylanase und Endo-1,4- Beta-Glucanase aus Aspergillus niger (CBS 600. 94) mit einer Aktivität von mindestens: gecoatet: 36 000 FXU (2)/g 15 000 BGU (3)/g flüssig: 36 000 FXU/g 15 000 BGU/g Masthühner — Endo-1,4-Beta- Xylanase: 3 600 FXU Endo-1,4-Beta- Xylanase: 12 000 FXU Endo-1,4-Beta- Glucanase: Endo-1,4-Beta- Glucanase: 1 500 BGU 5 000 BGU 1. In der Gebrauchsanweisung sind für den Zusatzstoff und die Vormischung Lagertempe- die ratur, die Haltbarkeit und die Pelletierstabilität anzugeben 2. Empfohlene Dosis je kg Alleinfut- termittel: Endo-1,3(4)-Beta-Glucanase: FBG 20 3. Zur Verwendung in Mischfutter- mitteln mit hohem Gehalt an als Polysacchariden anderen Stärke Beta- (überwiegend Glucane), z. B. mit mehr als 60 % Mais 1. In der Gebrauchsanweisung sind für den Zusatzstoff und die Vormischung Lagertempe- die ratur, die Haltbarkeit und die Pelletierstabilität anzugeben 2. Empfohlene Dosis je kg Alleinfut- termittel: Endo-1,4-Beta-Xylanase: 3 600-6 000 FXU Endo-1,4-Beta-Glucanase: 1 500-2 500 BGU Polysacchariden 3. Zur Verwendung in Mischfutter- mitteln mit hohem Gehalt an anderen als Stärke (überwiegend Arabinoxy- lane und Beta-Glucane), z. B. mit mehr als 35 % Gerste und 20 % Weizen Gültigkeitsdauer der Zulassung 30. 11. 2000 30. 11. 2000 L 7 9 / 2 8 D E A m t s b l a t t d e r E u r o p ä i s c h e n G e m e i n s c h a f t e n. 3 0 3 2 0 0 0 Nr. Zusatzstoff Chemische Bezeichnung und Beschreibung Tierart oder Tierkategorie Höchstalter Sonstige Bestimmungen Aktivität/kg Alleinfuttermittel Mindestgehalt Höchstgehalt Ferkel 4 Monate Endo-1,4-Beta- Xylanase: 6 000 FXU Endo-1,4-Beta- Glucanase: 2 500 BGU — — Masttruthühner — Endo-1,4-Beta- Xylanase: 6 000 FXU Endo-1,4-Beta- Xylanase: 12 000 FXU Endo-1,4-Beta- Glucanase: Endo-1,4-Beta- Glucanase: 2 500 BGU 5 000 BGU 1. In der Gebrauchsanweisung sind für den Zusatzstoff und die Vormischung Lagertempe- die ratur, die Haltbarkeit und die Pelletierstabilität anzugeben 2. Empfohlene Dosis je kg Alleinfut- termittel: Endo-1,4-Beta-Xylanase: 6 000 FXU Endo-1,4-Beta-Glucanase: 2 500 BGU Polysacchariden 3. Für die Verwendung in Mischfut- termitteln mit hohem Gehalt an als anderen Stärke überwiegend Arabinoxy- lane und Beta-Glucane), z. B. mit mehr als 30 % Weizen und 30 % Gerste 1. In der Gebrauchsanweisung sind für den Zusatzstoff und die Vormischung Lagertempe- die ratur, die Haltbarkeit und die Pelletierstabilität anzugeben 2. Empfohlene Dosis je kg Alleinfut- termittel: Endo-1,4-Beta-Xylanase: 6 000-12 000 FXU Endo-1,4-Beta-Glucanase: 2 500-5 000 BGU 3. Für die Verwendung in Mischfut- termitteln mit hohem Gehalt an anderen als Stärke (überwiegend Arabinoxy- lane und Beta-Glucane), z. B. mit mehr als 40 % Weizen Polysacchariden Gültigkeitsdauer der Zulassung 30. 11. 2000 30. 11. 2000. 3 0 3 2 0 0 0 D E A m t s b l a t t d e r E u r o p ä i s c h e n G e m e i n s c h a f t e n L 7 9 / 2 9 Nr. Zusatzstoff Chemische Bezeichnung und Beschreibung Tierart oder Tierkategorie Höchstalter Sonstige Bestimmungen Aktivität/kg Alleinfuttermittel Mindestgehalt Höchstgehalt Legehennen — Endo-1,4-Beta- Xylanase: 12 000 FXU Endo-1,4-Beta- Glucanase: 5 000 BGU — — 8 Endo-1,4-Beta- Glucanase EC 3. 2. 1. 4 Endo-1,4-Beta- Xylanase EC 3. 2. 1. 8 Zubereitung Endo-1,4- von Beta-Xylanase und Endo-1,4- Beta-Glucanase aus Aspergillus niger (CBS 600. 94) mit einer Aktivität von mindestens: gecoatet: 10 000 BGU (3)/g 4 000 FXU (2)/g flüssig: 20 000 BGU/g 8 000 FXU/g Masthühner — Endo-1,4-Beta- Glucanase: 3 000 BGU Endo-1,4-Beta- Glucanase: 10 000 BGU Endo-1,4-Beta- Xylanase: Endo-1,4-Beta- Xylanase: 1 200 FXU 4 000 FXU 1. In der Gebrauchsanweisung sind für den Zusatzstoff und die Vormischung Lagertempe- die ratur, die Haltbarkeit und die Pelletierstabilität anzugeben 2. Empfohlene Dosis je kg Alleinfut- termittel: Endo-1,4-Beta-Xylanase: 12 000 FXU Endo-1,4-Beta-Glucanase: 5 000 BGU Polysacchariden 3. Für die Verwendung in Mischfut- termitteln mit hohem Gehalt an als anderen Stärke (überwiegend Arabinoxy- lane und Beta-Glucane), z. B. mit mehr als 20 % Weizen, 10 % Gerste und 20 % Sonnenblumen 1. In der Gebrauchsanweisung sind für den Zusatzstoff und die Vormischung Lagertempe- die ratur, die Haltbarkeit und die Pelletierstabilität anzugeben 2. Empfohlene Dosis je kg Alleinfut- termittel: Endo-1,4-Beta-Glucanase: 3 000-10 000 BGU Endo-1,4-Beta-Xylanase: 1 200-4 000 FXU 3. Für die Verwendung in Mischfut- termitteln mit hohem Gehalt an anderen als Stärke (überwiegend Arabinoxy- lane und Beta-Glucane), z. B. mit mehr als 60 % Gerste Polysacchariden Gültigkeitsdauer der Zulassung 30. 11. 2000 30. 11. 2000 L 7 9 / 3 0 D E A m t s b l a t t d e r E u r o p ä i s c h e n G e m e i n s c h a f t e n. 3 0 3 2 0 0 0 Nr. Zusatzstoff Chemische Bezeichnung und Beschreibung Tierart oder Tierkategorie Höchstalter Sonstige Bestimmungen Aktivität/kg Alleinfuttermittel Mindestgehalt Höchstgehalt Ferkel 4 Monate Endo-1,4-Beta- Glucanase: Endo-1,4-Beta- Glucanase: 3 000 BGU 5 000 BGU Endo-1,4-Beta- Xylanase: Endo-1,4-Beta- Xylanase: 1 200 FXU 2 000 FXU Legehennen — Endo-1,4-Beta- Glucanase: 5 000 BGU Endo-1,4-Beta- Xylanase: 2 000 FXU — — 1. In der Gebrauchsanweisung sind für den Zusatzstoff und die Vormischung Lagertempe- die ratur, die Haltbarkeit und die Pelletierstabilität anzugeben 2. Empfohlene Dosis je kg Alleinfut- termittel: Endo-1,4-Beta-Glucanase: 3 000-5 000 BGU Endo-1,4-Beta-Xylanase: 1 200-2 000 FXU 3. Für die Verwendung in Mischfut- termitteln mit hohem Gehalt an als anderen Stärke (überwiegend Arabinoxy- lane und Beta-Glucane), z. B. mit mehr als 30 % Gerste. Polysacchariden 1. In der Gebrauchsanweisung sind für den Zusatzstoff und die Vormischung Lagertempe- die ratur, die Haltbarkeit und die Pelletierstabilität anzugeben 2. Empfohlene Dosis je kg Alleinfut- termittel: Endo-1,4-Beta-Glucanase: 5 000 BGU Endo-1,4-Beta-Xylanase: 2 000 FXU 3. Für die Verwendung in Mischfut- termitteln mit hohem Gehalt an als anderen Stärke (überwiegend Arabinoxy- lane und Beta-Glucane), z. B. mit mehr als 60 % Gerste Polysacchariden Gültigkeitsdauer der Zulassung 30. 11. 2000 30. 11. 2000. 3 0 3 2 0 0 0 D E A m t s b l a t t d e r E u r o p ä i s c h e n G e m e i n s c h a f t e n L 7 9 / 3 1 Nr. Zusatzstoff Chemische Bezeichnung und Beschreibung Tierart oder Tierkategorie Höchstalter Sonstige Bestimmungen Aktivität/kg Alleinfuttermittel Mindestgehalt Höchstgehalt 9 Endo-1,4-Beta- Xylanase EC 3. 2. 1. 8 Zubereitung Endo-1,4- von Beta-Xylanase aus Aspergillus niger (CBS 270. 95) mit einer Aktivität von mindestens: Legehennen — Endo-1,4-Beta- Xylanase: 2 400 EXU fest: Endo-1,4-Beta-Xylanase: 28 000 EXU (4)/g flüssig: Endo-1,4-Beta-Xylanase: 14 000 EXU/ml Truthühner — Endo-1,4-Beta- Xylanase: 2 400 EXU — — 1. In der Gebrauchsanweisung sind für den Zusatzstoff und die Vormischung Lagertempe- die ratur, die Haltbarkeit und die Pelletierstabilität anzugeben 2. Empfohlene Dosis je kg Alleinfut- termittel: Endo-1,4-Beta-Xylanase: 2 400-7 400 EXU 3. Für die Verwendung in Mischfut- termitteln mit hohem Gehalt an anderen als Stärke (überwiegend Arabinoxy- lane), z. B. mit mehr als 30 % Weizen und 30 % Roggen Polysacchariden 1. In der Gebrauchsanweisung sind für den Zusatzstoff und die Lagertempe- die Vormischung ratur, die Haltbarkeit und die Pelletierstabilität anzugeben 2. Empfohlene Dosis je kg Alleinfut- termittel: Endo-1,4-Beta-Xylanase: 2 400-5 600 EXU 3. Für die Verwendung in Mischfut- termitteln mit hohem Gehalt an anderen als Stärke (überwiegend Arabinoxy- lane), z. B. mit mehr als 30 % Weizen und 30 % Roggen Polysacchariden Gültigkeitsdauer der Zulassung 30. 11. 2000 30. 11. 2000 L 7 9 / 3 2 D E A m t s b l a t t d e r E u r o p ä i s c h e n G e m e i n s c h a f t e n. 3 0 3 2 0 0 0 Gültigkeitsdauer der Zulassung 30. 11. 2000 Nr. Zusatzstoff Chemische Bezeichnung und Beschreibung Tierart oder Tierkategorie Höchstalter Sonstige Bestimmungen Aktivität/kg Alleinfuttermittel Mindestgehalt Höchstgehalt 13 Endo-1,3(4)-Beta- Glucanase EC 3. 2. 1. 6 Endo-1,4-Beta- Xylanase EC 3. 2. 1. 8 Zubereitung von Endo-1,3(4)- Beta-Xylanase und Endo-1,4- Beta-Glucanase Tricho- derma longibrachiatum (CBS einer Aktivität 357. 94) mit von mindestens: aus Pulver: Endo-1,3(4)-Beta-Glucanase: 8 000 BGU (5)/g Endo-1,4-Beta-Xylanase: 11 000 EXU (4)/g Granulat: Endo-1,3(4)-Beta-Glucanase: 6 000 BGU/g Endo-1,4-Beta-Xylanase: 8 250 EXU/g flüssig: Endo-1,3(4)-Beta-Glucanase: 2 000 BGU/ml Endo-1,4-Beta-Xylanase: 2 750 EXU/ml Legehennen — Endo-1,3(4)-Beta- Glucanase: 600 BGU Endo-1,4-Beta- Xylanase: 800 EXU — — 1. In der Gebrauchsanweisung sind für den Zusatzstoff und die Vormischung Lagertempe- die ratur, die Haltbarkeit und die Pelletierstabilität anzugeben 2. Empfohlene Dosis je kg Alleinfut- termittel: Endo-1,3(4)-Beta-Glucanase: 600 BGU Endo-1,4-Beta-Xylanase: 800 EXU Polysacchariden 3. Für die Verwendung in Mischfut- termitteln mit hohem Gehalt an als anderen Stärke (überwiegend Arabinoxy- lane und Beta-Glucane), z. B. mit mehr als 40 % Weizen und 30 % Gerste Masthühner — Endo-1,3(4)-Beta- Glucanase: — 1. In der Gebrauchsanweisung sind für den Zusatzstoff und die Vormischung Lagertempe- die ratur, die Haltbarkeit und die Pelletierstabilität anzugeben 30. 11. 2000 600 BGU Endo-1,4-Beta- Xylanase: 800 EXU — 2. Empfohlene Dosis je kg Alleinfut- termittel: Endo-1,3(4)-Beta-Glucanase: 600 BGU Endo-1,4-Beta-Xylanase: 800 EXU Polysacchariden 3. Für die Verwendung in Mischfut- termitteln mit hohem Gehalt an als anderen Stärke (überwiegend Arabinoxy- lane und Beta-Glucane), z. B. mit mehr als 30 % Weizen und 30 % Roggen. 3 0 3 2 0 0 0 D E A m t s b l a t t d e r E u r o p ä i s c h e n G e m e i n s c h a f t e n L 7 9 / 3 3 Nr. Zusatzstoff Chemische Bezeichnung und Beschreibung Tierart oder Tierkategorie Höchstalter Sonstige Bestimmungen Aktivität/kg Alleinfuttermittel Mindestgehalt Höchstgehalt Masthühner — Alpha-Amylase: Alpha-Amylase: 10 KNU 40 KNU Endo-1,3(4)-Beta- Glucanase: Endo-1,3(4)-Beta- Glucanase: 17 FBG 70 FBG 48 Alpha-Amylase EC 3. 2. 1. 1 Endo-1,3(4)-Beta- Glucanase EC 3. 2. 1. 6 von Alpha- Zubereitung Endo-1,3(4)- Amylase und Beta-Glucanase aus Bacillus amyloliquefaciens (DSM 9553) mit einer Aktivität von minde- stens: gecoatet: Alpha-amylase: 200 KNU (6)/g Endo-1,3(4)-Beta-Glucanase: 350 FBG (1)/g flüssig: Alpha-amylase: 130 KNU/ml Endo-1,3(4)-Beta-Glucanase: 225 FBG/ml Masttruthühner — Alpha-Amylase: Alpha-Amylase: 40 KNU 80 KNU Endo-1,3(4)-Beta- Glucanase: Endo-1,3(4)-Beta- Glucanase: 70 FBG 140 FBG 1. In der Gebrauchsanweisung sind für den Zusatzstoff und die Vormischung Lagertempe- die ratur, die Haltbarkeit und die Pelletierstabilität anzugeben 2. Empfohlene Dosis je kg Alleinfut- termittel: Alpha-Amylase: 20 KNU Endo-1,3(4)-Beta-Glucanase: 35 FBG 3. Für die Verwendung in Mischfut- termitteln mit hohem Gehalt an als anderen Stärke (überwiegend Arabinoxy- lane und Beta-Glucane), z. B. mit mehr als 40 % Gerste Polysacchariden 1. In der Gebrauchsanweisung sind für den Zusatzstoff und die Vormischung Lagertempe- die ratur, die Haltbarkeit und die Pelletierstabilität anzugeben 2. Empfohlene Dosis je kg Alleinfut- termittel: Alpha-Amylase: 40 KNU Endo-1,3(4)-Beta-Glucanase: 70 FBG 3. Für die Verwendung in Mischfut- termitteln mit hohem Gehalt an als anderen Stärke (überwiegend Arabinoxy- lane und Beta-Glucane), z. B. mit mehr als 40 % Gerste Polysacchariden Gültigkeitsdauer der Zulassung 30. 11. 2000 30. 11. 2000 L 7 9 / 3 4 D E A m t s b l a t t d e r E u r o p ä i s c h e n G e m e i n s c h a f t e n (1) 1 FBG ist die Enzymmenge, die 1 Mikromol reduzierenden Zucker (gemessen als Glukoseäquivalent) in der Minute bei einem pH-Wert von 5,0 und einer Temperatur von 30 °C aus Gersten-Beta-Glucan freisetzt. (2) 1 FXU ist die Enzymmenge, die 0,15 Mikromol Xylose in der Minute bei einem pH-Wert von 5,0 und einer Temperatur von 40 °C aus mit Azurin vernetztem Xylan freisetzt. (3) 1 BGU ist die Enzymmenge, die 0,15 Mikromol Glucose in der Minute bei einem pH-Wert von 5,0 und einer Temperatur von 40 °C aus mit Azurin vernetztem Beta-Glucan freisetzt. (4) 1 EXU ist die Enzymmenge, die 1 Mikromol reduzierende Zucker (gemessen als Xyloseäquivalent) in der Minute bei einem pH-Wert von 3,5 und einer Temperatur von 55 °C aus Weizen-Arabinoxylan freisetzt. (5) 1 BGU ist die Enzymmenge, die 0,278 Mikromol reduzierende Zucker (gemessen als Glucoseäquivalent) in der Minute bei einem pH-Wert von 3,5 und einer Temperatur von 40 °C aus Gerste-Beta-Glucan freisetzt. (6) 1 KNU ist die Enzymmenge, die 672 Mikromol reduzierenden Zucker (gemessen als Glukoseäquivalent) in der Minute bei einem pH-Wert von 5,6 und einer Temperatur von 37 °C aus löslicher Stärke freisetzt. 3 0 3 2 0 0 0 Nr. Zusatzstoff Chemische Bezeichnung und Beschreibung Tierart oder Tierkategorie Höchstalter Sonstige Bestimmungen Mindestgehalt Höchstgehalt KBE/kg Alleinfuttermittel ANHANG II 11 Entercococcus faecium DSM 5464 von Zubereitung Entero- coccus faecium mit minde- stens: 5 × 1010 KBE/g Zusatz- stoff Masthühner — 0,5 × 109 1 × 109 Kälber 4 Monate 0,5 × 109 1 × 109 Gültigkeitsdauer der Zulassung 30. 11. 2000 30. 11. 2000 30. 11. 2000 1. In der Gebrauchsanweisung sind für den Zusatzstoff und die Vormi- schung die Lagertemperatur, die Haltbarkeit und die Pelletierstabi- lität anzugeben 2. Verwendung in Mischfuttermitteln, die die zugelassenen Kokzidiosta- tika enthalten: Amprolium, Dicla- zuril, Halofuginon, Monensin- Natrium, Metilclorpindol, Methyl- benzoquat, Nicarbazin In der Gebrauchsanweisung sind für den Zusatzstoff und die Vormischung die Lagertemperatur, die Haltbarkeit und die Pelletierstabilität anzugeben In der Gebrauchsanweisung sind für den Zusatzstoff und die Vormischung die Lagertemperatur, die Haltbarkeit und die Pelletierstabilität anzugeben 17 18 Lactobacillus casei NCIMB 30096 Mischung von Lactobacillus casei Enterococcus faecium mit mindestens: und Kälber Enterococcus faecium NCIMB 30098 Enterococcus faecium CECT 4515 Lactobacillus casei 2 × 109 KBE/g Zusatzstoff und Enterococcus faecium 6 × 109 KBE/g Zusatzstoff von Zubereitung Entero- coccus faecium mit minde- stens 1 × 1010 KBE/g Zusatzstoff 6 Monate Lactobacillus casei 0,5 × 109 Lactobacillus casei 1 × 109 Enterococcus faecium 1,5 × 109 Enterococcus faecium 3 × 109 Ferkel 4 Monate 1 × 109 1 × 109 Kälber 6 Monate 1 × 109 1 × 109 In der Gebrauchsanweisung sind für den Zusatzstoff und die Vormischung die Lagertemperatur, die Haltbarkeit und die Pelletierstabilität anzugeben In der Gebrauchsanweisung sind für den Zusatzstoff und die Vormischung die Lagertemperatur, die Haltbarkeit und die Pelletierstabilität anzugeben 30. 11. 2000 30. 11. 2000. 3 0 3 2 0 0 0 D E A m t s b l a t t d e r E u r o p ä i s c h e n G e m e i n s c h a f t e n L 7 9 / 3 5


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-1048/00 från Hubert Pirker (PPE-DE) till kommissionen. Ouppklarade frågor om egendom.

eurovoc_concepts:
EU competence
Slovenia
accession negotiations
expropriation

formats: html pdf print

text: 20. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53 E/63 Jag (cid:246)nskar s(cid:229)ledes f(cid:246)ljande information fr(cid:229)n kommissionen: 1. Till vilket belopp uppg(cid:229)r det gemenskapsst(cid:246)d som har avsatts f(cid:246)r det aktuella tunnelbaneprojektet i Porto? 2. Har det redan f(cid:246)reslagits (cid:228)ndringar och/eller anpassningar av det aktuella projektet? Vilka? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (25 maj 2000) 1994 anslogs ett v(cid:228)gledande belopp p(cid:229) 60 till 70 miljoner euro f(cid:246)r medfinansiering av den l(cid:228)tta tunnelbanan i Porto enligt infrastrukturst(cid:246)dprogrammet f(cid:246)r att utveckla gemenskapsst(cid:246)dramen f(cid:246)r Portugal ((cid:229)tg(cid:228)rd 4 av underprogrammet Transporter, r(cid:246)rande avlastning av storstadsomr(cid:229)dena Lissabon och Porto). Den 11 december 1999 godk(cid:228)ndes projektets f(cid:246)rsta etapp och Europeiska regionala utvecklingsfondens bidrag uppg(cid:229)r till 71,77 miljoner euro. Hittills har ingen beg(cid:228)ran om (cid:228)ndring av projektet f(cid:246)relagts kommissionen. (2001/C 53 E/074) SKRIFTLIG FR¯GA P-1048/00 fr(cid:229)n Hubert Pirker (PPE-DE) till kommissionen (29 mars 2000) ˜mne: Ouppklarade fr(cid:229)gor om egendom Som bekant strider ers(cid:228)ttningsl(cid:246)s konfiskering av egendom alltid mot folkr(cid:228)tten. Den politiska betydelsen f(cid:246)r gemenskapslagstiftningen av att dessa fr(cid:229)gor (cid:228)r ouppklarade kan inte f(cid:246)rklaras genom en h(cid:228)nvisning till artikel 295 i EG-f(cid:246)rdraget. Hur bed(cid:246)mer kommissionen inom ramen f(cid:246)r anslutningsf(cid:246)rhandlingarna med Slovenien att dessa fr(cid:229)gor om egendom (cid:228)nnu inte har f(cid:229)tt n(cid:229)gon l(cid:246)sning? ˜r den beredd att bidra till att denna or(cid:228)tt klaras upp? Svar fr(cid:229)n G(cid:252)nter Verheugen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (2 maj 2000) Som p(cid:229)pekats f(cid:246)r ledamoten som svar p(cid:229) dennes skriftliga fr(cid:229)gor E-0697/00 och E-0698/00 (1) bed(cid:246)mdes processen med att (cid:229)terb(cid:246)rda egendom i Slovenien mot bakgrund av de politiska K(cid:246)penhamnskriterierna, kommissionens yttrande om Sloveniens ans(cid:246)kan om anslutning till unionen och de d(cid:228)rp(cid:229) f(cid:246)ljande (cid:229)rligen (cid:229)terkommande rapporterna. Inom ramen f(cid:246)r de bilaterala f(cid:246)rbindelserna med Slovenien f(cid:246)ljer kommissionen den (cid:246)vergripande utvecklingen av denna p(cid:229)g(cid:229)ende process. K(cid:228)llor anger att av anspr(cid:229)kens totala v(cid:228)rde har 52 % (cid:229)terb(cid:246)rdats. Anslutningsf(cid:246)rhandlingarna omfattar alla omr(cid:229)den av gemenskapens lagstiftning och politik (cid:129) gemen- skapens regelverk (cid:129) som varje kandidatland m(cid:229)ste anta och genomf(cid:246)ra i sin helhet vid tidpunkten f(cid:246)r anslutning till unionen. I detta h(cid:228)nseende understryker kommissionen att den inte har n(cid:229)gon r(cid:228)ttslig befogenhet att ingripa direkt i processen f(cid:246)r (cid:229)terb(cid:246)rdande av egendom. Denna process omfattas inte av gemenskapens regelverk, eftersom artikel 295 (f(cid:246)re detta artikel 222) i EG-f(cid:246)rdraget uttryckligen anger att f(cid:246)rdraget inte i n(cid:229)got h(cid:228)nseende skall ingripa i medlemsstaternas egendomsordning. Som p(cid:229)pekats i svaret till ledamotens skriftliga fr(cid:229)ga P-0664/00 (2) (cid:228)r genomf(cid:246)randet av internationella instrument om m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter, s(cid:229)som Europeiska konventionen om m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter, i f(cid:246)rsta hand de ber(cid:246)rda internationella organisationernas ansvar. (1) Se. s. 18. (2) EGT C 26 E 26. 1. 2001, s. 85


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-1027/00 från Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) till kommissionen. Programmet för bekämpning av arbetslöshet och utslagning från arbetsmarknaden.

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
commitment of expenditure
fight against unemployment
labour market
management
marginalisation

text: 21. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 330 E/221 Har f(cid:246)retagen i fr(cid:229)ga uttryckligen tillfr(cid:229)gats om deras flytt fr(cid:229)n V(cid:228)stflandern till Hainut beror p(cid:229) att 4. de f(cid:229)r m(cid:229)l 2-st(cid:246)d? a) Om ja, Hur m(cid:229)nga f(cid:246)retag i V(cid:228)stflandern skulle v(cid:228)lja att flytta till Hainut utan m(cid:229)l 2-st(cid:246)d? b) Om nej, kommer kommissionen att fr(cid:229)ga f(cid:246)retagen i vilken m(cid:229)n flytten beror p(cid:229) m(cid:229)l 2-st(cid:246)det? ˜r kommissionen villig att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att f(cid:246)retag fr(cid:229)n V(cid:228)stflandern flyttar till 5. Hainut? a) Om ja, vilka (cid:229)tg(cid:228)rder? b) Om nej, varf(cid:246)r inte? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Michel Barnier (12 maj 2000) Kommissionen h(cid:229)ller p(cid:229) att inh(cid:228)mta de upplysningar som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att kunna besvara fr(cid:229)gan. Den kommer att vidarebefordra dessa s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt. (2000/C 330 E/258) SKRIFTLIG FR¯GA P-1027/00 fr(cid:229)n Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) till kommissionen (29 mars 2000) ˜mne: Programmet f(cid:246)r bek(cid:228)mpning av arbetsl(cid:246)shet och utslagning fr(cid:229)n arbetsmarknaden Av de medel fr(cid:229)n Socialfonden som inbegripits i den utl(cid:246)pande andra gemenskapsst(cid:246)dramen f(cid:246)r Grekland hade man till en b(cid:246)rjan beviljat 230 000 000 euro till programmet f(cid:246)r bek(cid:228)mpning av arbetsl(cid:246)shet och t. ex. m(cid:228)nniskor med s(cid:228)rskilda behov, utslagning av utsatta samh(cid:228)llsgrupper fr(cid:229)n arbetsmarknaden, narkotikaberoende och invandrare. Beloppet s(cid:228)nktes sen med 60 000 000 euro eftersom genomf(cid:246)randet av det program som den var avsedd f(cid:246)r f(cid:246)rsenades, och beloppet (cid:246)verf(cid:246)rdes till andra program utan garantier f(cid:246)r att det skulle kunna utnyttjas d(cid:228)r. Mot bakgrund av att det finns ett omedelbart behov av att medlen f(cid:246)rdelas till de utsatta samh(cid:228)llsgrupper som de (cid:228)r avsedda f(cid:246)r, dvs. personer med s(cid:228)rskilda behov, narkotikaberoende och invandrare, f(cid:246)r att inf(cid:246)rliva dessa grupper p(cid:229) arbetsmarknaden, vill jag fr(cid:229)ga kommissionen hur den t(cid:228)nker ta itu med fr(cid:229)gan och vad den tror att f(cid:246)rseningen av programmets genomf(cid:246)rande beror p(cid:229) (mycket l(cid:229)g utnyttjandegrad) med tanke p(cid:229) de m(cid:229)l som borde ha uppn(cid:229)tts? Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 april 2000) Enligt information som nyligen l(cid:228)mnats av de grekiska myndigheterna var programmets utnyttjandegrad ungef(cid:228)r 55 % f(cid:246)r utf(cid:246)rda betalningar. I slutet av december 1999 hade (cid:229)taganden gjorts f(cid:246)r hela program- anslaget, och man f(cid:246)rv(cid:228)ntar sig att 100 % av anslaget kommer att ha anv(cid:228)nts inom de tidsramar som fastst(cid:228)lls i g(cid:228)llande finansbest(cid:228)mmelser. Den mycket l(cid:229)ga utnyttjandegraden som kunde konstateras s(cid:228)rskilt under perioden 1994(cid:141)1997 berodde fr(cid:228)mst p(cid:229) programmets nyskapande arbetss(cid:228)tt, inadekvata administrativa strukturer och ledningsstrukturer, avsaknad av l(cid:228)mpliga genomf(cid:246)randestrukturer samt bristande ackreditering. Sedan dess har betydande framsteg gjorts j(cid:228)mf(cid:246)rt med perioden 1994(cid:141)1997. Det nationella ackrediter- ingsorganet har omorganiserats och fungerar nu p(cid:229) ett tillfredsst(cid:228)llande s(cid:228)tt. ˜ven (cid:246)vervakningen av programmet har f(cid:246)rb(cid:228)ttrats. C 330 E/222 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 11. 2000 Ytterligare (cid:229)tg(cid:228)rder beh(cid:246)vs dock inom ramen f(cid:246)r den tredje gemenskapsst(cid:246)dramen f(cid:246)r Grekland 2000(cid:141)2006 f(cid:246)r att st(cid:246)dja s(cid:228)rskilt det individinriktade, f(cid:246)rebyggande och aktiva arbetss(cid:228)ttet f(cid:246)r att fr(cid:228)mja integreringen av utsatta personkategorier p(cid:229) den regulj(cid:228)ra arbetsmarknaden. I det h(cid:228)r sammanhanget (cid:228)r det viktigt att st(cid:228)rka eller utveckla l(cid:228)mpliga strukturer och mekanismer p(cid:229) arbetsmarknaden liksom inr(cid:228)ttningar d(cid:228)r man kan f(cid:229) st(cid:246)d, hj(cid:228)lp och v(cid:229)rd f(cid:246)r att underl(cid:228)tta deltagande, integration och oberoende f(cid:246)r dem som riskerar utslagning, inklusive funktionshindrade personer. (2000/C 330 E/259) SKRIFTLIG FR¯GA E-1095/00 fr(cid:229)n Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) till kommissionen ˜mne: V(cid:228)rmecentral i Aboæo (Asturien) (7 april 2000) De som bor grannar med Pervera socken (Carreæno (cid:129) Asturien) st(cid:246)rs dagligen av industrin i omr(cid:229)det. F(cid:246)r n(cid:229)gra dagar sedan drabbades de av ett stort askmoln som kom fr(cid:229)n v(cid:228)rmecentralen i Aboæo. (cid:214)verraskande nog v(cid:228)grade ledningen f(cid:246)r f(cid:246)retaget att informera de ber(cid:246)rda personerna om sk(cid:228)len f(cid:246)r och arten av det intr(cid:228)ffade. Kan kommissionen f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om att denna v(cid:228)rmecentral uppfyller kraven i gemenskapens milj(cid:246)lagstift- ning, n(cid:228)rmare best(cid:228)mt direktiv 88/609, i vilket gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r utsl(cid:228)pp till luften fr(cid:229)n stora f(cid:246)rbr(cid:228)nnings- anl(cid:228)ggningar fastst(cid:228)lls? Hur kan kommissionen inverka p(cid:229) de beh(cid:246)riga myndigheterna f(cid:246)r att f(cid:229) f(cid:246)retaget att vidta l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att garantera livskvaliteten f(cid:246)r personer och bevarandet av milj(cid:246)n i omr(cid:229)det? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Wallstr(cid:246)m (16 maj 2000) Kommissionen har ingen k(cid:228)nnedom om de f(cid:246)rh(cid:229)llanden som p(cid:229)talas av ledamoten. Den har uppmanat den ber(cid:246)rda medlemsstaten att inkomma med uppgifter i fr(cid:229)gan och avser att vidarebefordra dessa till ledamoten


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om: «Kommissionens forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1251/1999 om indførelse af en støtteordning for producenter af visse markafgrøder for at medtage hør og hamp bestemt til fiberproduktion», og «Kommissionens forslag til Rådets forordning om den fælles markedsordning for hør og hamp bestemt til fiberproduktion»

eurovoc_concepts:
aid per hectare
environmental protection
flax
hemp
producer organisation
textile fibre

text: 18. 5. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 140/3 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om: — »Kommissionens forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1251/1999 om indførelse af en støtteordning for producenter af visse markafgrøder for at medtage hør og hamp bestemt til fiberproduktion«, og — »Kommissionens forslag til Rådets forordning om den fælles markedsordning for hør og hamp bestemt til fiberproduktion« (2000/C 140/02) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 15. november 1999 under henvisning til EF-traktatens artikel 37 og 262 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om de ovennævnte emner. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som udpegede Adalbert Kienle til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 14. marts 2000. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 371. plenarforsamling af 29. -30. marts 2000, mødet den 29. marts 2000, med 74 stemmer for og 1 stemme hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Mange billeder fra middelalderen viser de første menne- sker efter uddrivelsen af Paradis i færd med at skaffe sig det mest nødvendige — nemlig føde og klæder: Adam i gang med lugejernet og Eva i færd med at spinde. Hør og hamp som fiber- og olieplanter hører til menneskehedens ældste kulturplanter. Også den latinske betegnelse »linum usitatissi- mum« understreger denne plantes fremragende nytteværdi og påskønnelsen af den. Hamp og hør blev dyrket i praktisk taget alle europæiske regioner som råstof til fremstilling af tekstiler og tovværk og prægede livet og arbejdet i landbrug, håndværk og handel. Først da man begyndte at importere billig bomuld fra oversøiske lande, og da kunstfibre blev mere almindelige, skete der en drastisk nedgang i dyrkningen af hør og hamp. Disse traditionelle nytteplanter er nu fuldstændig forsvundet fra mange regioner. 1. 2. I dag har dyrkningen af hør og hamp fået sin renæssan- ce, hvilket hænger sammen med efterspørgslen efter gode kvaliteter af disse naturfibre til tekstiler, med deres positive miljømæssige indflydelse, når de anvendes i sædskiftet i landbruget, og frem for alt med deres anvendelse i nye og genanvendelige materialer. 1. 3. På grund af de daværende dyrkningsforhold beskæfti- gede den fælles markedsordning, der blev indført i 1970, sig navnlig med den traditionelle dyrkning af spindhør i Belgien, Frankrig og Nederlandene. Dyrkningen af hør og hamp er siden også blevet udviklet i andre medlemsstater. Der er gjort mange bestræbelser på at finde nye muligheder for anvendelse af fibrene. Den forskning og udvikling, der var nødvendig i denne forbindelse, blev — ikke mindst på grund af det enorme efterslæb — fremmet ved hjælp af betydelig økonomisk støtte fra Det Europæiske Fællesskab og medlemslandene. Det lykkedes at udvikle nye lovende produktlinjer som miljøvenlige alternativer til mineralfibre, navnlig takket været den ringe humantoksicitet og den miljøvenlige bortskaffelse. Dette gæl- der for eksempel fiberholdigt materiale til bilproduktion og lydisolerende materiale til byggesektoren. 1. 4. Produktionen og forarbejdningen af hør og hamp præges dog stadig af en væsentlig faktor: Da hør- og hampestrå er dyre at transportere, må første forarbejdningsvirksomhed nødvendigvis ligge i nærheden af planteavlerne. I dette gensidi- ge afhængighedsforhold er det første forarbejdningsvirksom- hed, der bærer den største investeringsrisiko og dermed også det største ansvar for bevarelse af arbejdspladser. 1. 5. Ifølge Det Europæiske Fællesskabs statistikker blev et areal på ca. 90 000 ha anvendt til hør og et areal på ca. 8 000 ha til hamp indtil produktionsåret 1994. Siden da er der imidlertid sket en bemærkelsesværdig udvidelse af dyrkningsarealet for spindhør til ca. 212 000 ha. Det dyrkede hampeareal blev i det samme tidsrum udvidet til 30 000 ha. Hermed steg budgetudgifterne til den fælles markedsordning for hør og hamp fra 74 mio. euro (1995) til 158,6 mio. euro (1999), selvom støtteniveauet for hør var blevet reduceret med 7,5 % siden 1995 og for hamp med 14,4 %. 1. 6. Det forslag om en reform af markedsordningen for hør og hamp, som Europa-Kommissionen fremlagde i 1996 med det formål at stabilisere udgifterne på budgettet til denne sektor, blev afvist af medlemsstaterne. 1. 7. Markedsordningen, der siden da er blevet justeret, består navnlig af en fast hektarstøtte for spindhør, differentieret mellem seks ensartede produktionsområder, samt en fast hektarstøtte for hamp. 2. Europa-Kommissionens reformforslag Kommissionen vil med den foreslåede reform af den 2. 1. fælles markedsordning for hør og hamp forsøge at opnå følgende: — at få sænket budgetudgifterne til denne sektor til 51 mio. euro med virkning fra produktionsåret 2005-2006 (sam- menlignet med 158,6 mio. euro i 1999) C 140/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 2000 — at få bekæmpet misbruget af det nuværende regelsæt — at få skabt ligevægt på markederne — at få forenklet administrationsprocedurerne får tildelt en maksimal mængde på 50 ton. I alt andrager de garanterede maksimale mængder for lange hørfibre inden for EU 75 500 ton pr. produktionsår og for korte hørfibre og hampefibre 119 250 ton. — at få gennemført reformen allerede fra produktionsåret 2000/2001. 2. 5. 3. Tildelingen af forarbejdningsstøtte til korte hørfibre og hampefibre er betinget af et maksimalt indhold af skæver på 5 %. Forslaget indeholder væsentlige ændringer af det nuvæ- 2. 2. rende markedsordningssystem: — hør og hamp medtages i støtteforordningen for producen- ter af bestemte markafgrøder i henhold til forordning (EF) nr. 1251/1999 — arealstøtten til spindhør og -hamp reduceres ad 3 gange i lighed med støtten til hørfrø for at bringe den ned på samme niveau, som gælder for korn for produktionsåret 2002/2003 — forpligtelsen til at indgå aftaler med godkendte forarbejd- ningsvirksomheder bevares. Som forudsætning for at blive godkendt forpligter forarbejdningsvirksomhederne sig til ikke at levere til virksomheder, der fremstiller og sælger næringsmidler af hamp — en godkendelsesprocedure i forbindelse med dyrkning af hamp indføres som forudsætning for at modtage arealstøt- te. Kontrollen af THC-indholdet i hamp på dyrkningsste- derne bevares, og kravet om et mindsteudbytte som forudsætning for at modtage fuld støtte ophæves — spireevnen hos importerede hampefrø, der ikke er bestemt til udsæd, standses. 2. 3. Det foreslås at indføre en supplerende forarbejdnings- støtte, som begrænses i henhold til den nationalt fastlagte maksimale mængde. Størrelsen af forarbejdningsstøtten diffe- rentieres, hvad angår langfibret spindhør, med en gradvis forhøjelse fra 60 euro pr. ton i produktionsåret 2001/2002 til 200 euro pr. ton fra produktionsåret 2005/2006. 2. 4. Fra produktionsåret 2000/2001 til 2004/2005 ydes der for kortfibret hør og hamp forarbejdningsstøtte på 40 euro pr. ton fibre, som bortfalder efter sidstnævnte produktionsår. Denne støtte udbetales til de godkendte første forarbejdnings- virksomheder. Kommissionens forslag til en stabiliseringsmekanisme 2. 5. ser således ud: 2. 5. 1. Hør- og hampearealer medregnes i basisarealerne, og medlemslandene forpligtes til at fastlægge et maksimalt hampeareal for hvert produktionsområde. 2. 5. 2. Der indføres garanterede maksimale mængder inden for rammerne af tildelingen af forarbejdningsstøtten for lange og korte hørfibre og korte hampefibre. Disse maksimale mængder fordeles nationalt i henhold til de traditionelt dyrkede arealer. De medlemslande, der ikke har tradition for dyrkning, 2. 6. Reformen skal allerede træde i kraft i produktionsåret 2000/2001, men der kan om nødvendigt træffes overgangsfor- anstaltninger. 3. Generelle bemærkninger 3. 1. ØSU erkender, at det er nødvendigt at stabilisere udgifterne til markedsordningen for hør og hamp og at forhindre misbrug af støtten (»støttejagt«). Dette er lige så vigtigt for skatteyderne som for de berørte avlere og forarbejde- re, som korrekt har efterlevet den hidtidige markedsordning efter dens politiske målsætning. Det må forhindres, at den samlede hør- og hampesektor bliver udsat for beskyldninger og kriminalisering. Dette er så meget mere påkrævet, som det beklagelige misbrug ikke ville have fundet sted, såfremt Kommissionen og alle medlemsstaterne fra starten havde forlangt strengere aftaler om dyrkning og havde gennemført strengere kontrol. 3. 2. ØSU støtter ligeledes Kommissionens mål om at skabe balance på markedet. En markedsorienteret udvikling er grundlaget for en varig markedsadgang og dermed for afsætningen af hør og hamp. Kommissionens og medlemslan- denes økonomiske støtte til forskning og udvikling af nye idéer og produktlinjer, navnlig hvad angår anvendelse af hør og hamp med korte fibre uden for tekstilsektoren, skal ses i den sammenhæng. Et stort antal nye og lovende anvendelsesområ- der er allerede blevet etableret. Derfor er det nu vigtigt ikke at sætte denne positive udvikling på spil, men at videreføre og stabilisere den. 3. 3. Udviklingen af markederne er imidlertid stadig på begyndelsesstadiet, og der er således behov for fortsat støtte. Med den planlagte nedsættelse af arealstøtten samt bortfaldet af støtten til forarbejdning af hør og hamp med korte fibre kommer udviklingen i fare. Efter ØSU’s mening bør det ikke komme så vidt, at medlemsstaterne opfatter reformen som et signal til at standse deres støtte til forsknings- og udviklingsar- bejdet. Navnlig første forarbejdningsvirksomheder, der lige er blevet etableret, og forarbejdningsanlæg, der stadig befinder sig på planlægnings- og godkendelsesstadiet, ville så umiddel- bart være truet af konkurs. ØSU påpeger, at dyrkning af hør og hamp til anvendel- 3. 4. se både i og uden for tekstilsektoren er et klassisk positivt eksempel på et alsidigt landbrug og en integreret og branche- overskridende strategi til udvikling af landbrugssektoren. Det gensidige afhængighedsforhold mellem leverandører af strå og første forarbejdningsvirksomheder er bestemmende for forarbejdnings- og afsætningsmulighederne. 18. 5. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 140/5 3. 5. ØSU tilslutter sig Kommissionens forslag om at lade dyrkning af hør og hamp være omfattet af de generelle støtteregler gældende for markafgrøder i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1251/1999 samt at indføre mængdebe- stemt forarbejdningsstøtte. Der er nemlig ingen tvivl om, at den beklagelige tilskudsproduktion fremmes af en arealstøtte, der er uafhængig af mængden af afgrøde. ØSU opfordrer imidlertid Kommissionen til at se på, om man i regioner med meget ringe kornudbytte eventuelt bør inddrage majsudbyttet i udmålingen af arealstøtten og ligeledes græsarealer, som det eventuelt ville være rentabelt at opdyrke. ØSU støtter også den opfattelse, at der kun bør dyrkes hør og hamp på dertil egnede steder. 3. 6. ØSU tilslutter sig derimod ikke den foreslåede indfø- relse af nationale maksimale garantimængder, som på ingen måde svarer til kapaciteten. Nogle medlemslande ville på forhånd stort set blive afskåret fra at dyrke disse afgrøder på grund af begrænsningen til maksimalt 50 ton pr. år. Målet bør snarere være, i overensstemmelse med reformen af den fælles landbrugspolitik til fremme af udviklingen i landdistrikterne, at udvikle dyrkningen af disse afgrøder under hensyntagen til de regionale afsætningsmuligheder. 3. 7. ØSU henleder opmærksomheden på konsekvenserne for kortfiberproduktionen og forarbejdningen af hør og hamp med korte fibre, såfremt støtten til den første forarbejdning fastsættes til kun 40 euro pr. ton, og den kun udbetales i en periode på 5 år, hvilket ville standse enhver udvikling i denne ret nye forarbejdningsbranche. ØSU frygter, at virksomheder må lukke, og at talrige arbejdspladser inden for landbruget og forarbejdningsindustrien går tabt. 3. 8. ØSU anser Kommissionens forslag om, at tildeling af forarbejdningsstøtte skal være betinget af et maksimalt indhold Bruxelles, den 29. marts 2000. af skæver på 5 %, for både uhensigtsmæssigt og uigennemfør- ligt. Det ville betyde, at eksisterende forarbejdningsanlæg skulle moderniseres, hvor dette overhovedet er teknisk muligt, for ikke at blive udelukket af tekniske grunde ved tildelingen af støtte. 4. Afsluttende bemærkninger 4. 1. ØSU finder, at det foreliggende reformforslag ikke bør vedtages i denne form, fordi hele hør- og hampesektorens eksistens i EU ville blive truet, og at den igangværende opbygning af et miljøvenligt landbrug og lovende afsætnings- muligheder ville blive sat på spil allerede i den indledende fase. ØSU kritiserer, at Europa-Kommissionen ikke — eller 4. 2. kun i utilstrækkelig grad — har gjort rede for de negative økonomiske konsekvenser for avlere og første forarbejdnings- virksomheder og for indvirkningen på beskæftigelsen samt på ændringer i varestrømmene. Man må således gå ud fra, at import af hampefibre til videre forarbejdning ikke opfylder EU’s miljønormer. De europæiske institutioner bør insistere på, at der udarbejdes en rapport, som grundigt analyserer konsekvenserne for arbejdspladser og miljøbeskyttelse og muliggør en tilfredsstillende dialog med den pågældende branche og regionerne. 4. 3. ØSU anser det for fuldkommen udelukket, at reformen under disse omstændigheder kan træde i kraft allerede i produktionsåret 2000/2001, navnlig da planlægningen mel- lem avlere og forarbejdningsvirksomheder allerede i vid ud- strækning er afsluttet, og de gennemførelsesforordninger, der er en forudsætning for iværksættelsen af Kommissionens forslag, ikke engang foreligger i udkast. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg