title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-1027/00 υποβολή: Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Ερώτηση προς την Ευρωπαϊκή Επιτροπή σχετικά με το πρόγραμμα για την καταπολέμηση της ανεργίας και τον αποκλεισμό από την αγορά εργασίας.

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
commitment of expenditure
fight against unemployment
labour market
management
marginalisation

text: 21. 11. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 330 E/221 Ερωτη΄θηκαν ρητω΄ς οι ενδιαφερο΄µενες επιχειρη΄σεις σχετικα΄ µε το εα΄ν η µετατο΄πιση΄ τους απο΄ την West- 4. Vlanderen στο Hainaut εξαρτα΄ται η΄ ο΄χι απο΄ τη χορη΄γηση ενι΄σχυσης στα πλαι΄σια του Στο΄χου 2; α) β) Εα΄ν ναι, πο΄σοι επιχειρηµατι΄ες της ∆υτικη΄ς Φλα΄νδρας εξε΄φρασαν την επιθυµι΄α να αναπτυ΄ξουν δραστηριο΄τητες στο Hainaut χωρι΄ς ενι΄σχυση στα πλαι΄σια του Στο΄χου 2; Εα΄ν ο΄χι, ει΄ναι διατεθειµε΄νη η Επιτροπη΄ να θε΄σει τω΄ρα στους επικεφαλει΄ς των επιχειρη΄σεων το ερω΄τηµα κατα΄ πο΄σο η µετατο΄πιση΄ τους εξαρτα΄ται απο΄ τη χορη΄γηση ενι΄σχυσης στα πλαι΄σια του Στο΄χου 2; Ει΄ναι διατεθειµε΄νη η Επιτροπη΄ να λα΄βει µε΄τρα προκειµε΄νου να αποφευχθει΄ η µετατο΄πιση επιχειρη΄σεων απο΄ 5. την West-Vlanderen στο Hainaut; α) β) Εα΄ν ναι, ποια΄; Εα΄ν ο΄χι, για ποιο΄ λο΄γο; Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (12 Mai(cid:138)oy 2000) Η Επιτροπη΄ συγκεντρω΄νει τις πληροφορι΄ες που απαιτου΄νται για την απα΄ντηση στην ερω΄τηση που τε΄θηκε. ∆ε θα παραλει΄ψει να γνωστοποιη΄σει το συντοµο΄τερο το αποτε΄λεσµα των ερευνω΄ν της. (2000/C 330 E/258) GRAPTH ERVTHSH P-1027/00 ypobolh·: Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) prow thn Epitroph· (29 Marti·oy 2000) Ue·ma: Ερω΄τηση προς την Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄ σχετικα΄ µε το προ΄γραµµα για την καταπολε΄µηση της ανεργι΄ας και τον αποκλεισµο΄ απο΄ την αγορα΄ εργασι΄ας Απο΄ τα κονδυ΄λια του Κοινωνικου΄ Ταµει΄ου που περιλαµβα΄νονται στο λη΄γον Β Κοινοτικο΄ Πλαι΄σιο Στη΄ριξης για τη χω΄ρα µας, αρχικα΄ ει΄χαν εγκριθει΄ 230. 000. 000 ευρω΄ για το προ΄γραµµα καταπολε΄µησης της ανεργι΄ας και του αποκλεισµου΄ ευαι΄σθητων κοινωνικω΄ν οµα΄δων, ο΄πως τα α΄τοµα µε ειδικε΄ς ανα΄γκες, οι απεξαρτηµε΄νοι απο΄ τα ναρκωτικα΄ και οι µετανα΄στες. Το ποσο΄ αυτο΄ επειδη΄ καθυστερου΄σε η εφαρµογη΄ του Προγρα΄µµατος για το οποι΄ο προοριζο΄ταν, µειω΄θηκε κατα΄ 60. 000. 000 ευρω΄, ποσο΄ που µεταφε΄ρθηκε σε α΄λλα Προγρα΄µµατα χωρι΄ς να ει΄ναι διο΄λου ο΄µως βε΄βαιο ο΄τι κι απο΄ εκει΄ θα απορροφηθου΄ν. ∆εδοµε΄νης της α΄µεσης ανα΄γκης σωστη΄ς διοχε΄τευσης των κονδυλι΄ων προς τις ευαι΄σθητες κοινωνικε΄ς οµα΄δες για τις οποι΄ες προορι΄ζονται δηλ. τα α΄τοµα µε ειδικε΄ς ανα΄γκες, τους απεξαρτηµε΄νους απο΄ τα ναρκωτικα΄ και τους µετανα΄στες, ω΄στε να επιτευχθει΄ η ε΄νταξη των οµα΄δων αυτω΄ν στην αγορα΄ εργασι΄ας, ερωτα΄ται η Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄ πω΄ς σκοπευ΄ει να αντιµετωπι΄σει το θε΄µα και σε τι κατα΄ τη γνω΄µη της οφει΄λεται η καθυστε΄ρηση (υπερβολικα΄ χαµηλη΄ απορροφητικο΄τητα πο΄ρων) της εφαρµογη΄ς του προγρα΄µµατος συ΄µφωνα µε τους στο΄χους τους οποι΄ους ε΄πρεπε να επιτυ΄χει; Apa·nthsh thw kaw Diamantopoy·loy ej ono·matow thw Epitroph·w (28 Aprili·oy 2000) Συ΄µφωνα µε προ΄σφατες πληροφορι΄ες απο΄ τις ελληνικε΄ς αρχε΄ς, το ποσοστο΄ απορρο΄φησης του προγρα΄µµατος για την περι΄οδο 1994-1999 η΄ταν περι΄που 55 % ο΄σον αφορα΄ τις δαπα΄νες. Το συ΄νολο των πιστω΄σεων του προγρα΄µµατος ανελη΄φθη ως το τε΄λος του ∆εκεµβρι΄ου 1999 και αναµε΄νεται να υπα΄ρξει απορρο΄φηση των πιστω΄σεων κατα΄ 100 % µε΄σα στις προθεσµι΄ες που επιβα΄λλουν οι ισχυ΄οντες δηµοσιονοµικοι΄ κανονισµοι΄. Η χαµηλη΄ απορρο΄φηση ιδιαι΄τερα κατα΄ την περι΄οδο 1994-1997 οφειλο΄ταν κυρι΄ως στην καινοτο΄µο προσε΄γγιση του προγρα΄µµατος, στις ακατα΄λληλες διοικητικε΄ς και διαχειριστικε΄ς δοµε΄ς, στην απουσι΄α κατα΄λληλων δοµω΄ν εφαρµογη΄ς και στις ελλει΄ψεις διαπι΄στευσης. Εν τω µεταξυ΄ σηµειω΄θηκε σηµαντικη΄ προ΄οδος σε σχε΄ση µε την περι΄οδο 1994-1997. Η εθνικη΄ υπηρεσι΄α διαπι΄στευσης συστα΄θηκε εκ νε΄ου και λειτουργει΄ ση΄µερα ικανοποιητικα΄. Σηµειω΄θηκαν επι΄σης βελτιω΄σεις στην παρακολου΄θηση του προγρα΄µµατος. C 330 E/222 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 21. 11. 2000 Ωστο΄σο απαιτει΄ται περαιτε΄ρω δρα΄ση µε΄σα στο 3ο κοινοτικο΄ πλαι΄σιο στη΄ριξης για την Ελλα΄δα την περι΄οδο 2000- 2006, υποστηρι΄ζοντας ιδι΄ως την εξατοµικευµε΄νη, προληπτικη΄ και ενεργητικη΄ προσε΄γγιση για την προω΄θηση της ενσωµα΄τωσης των ευαι΄σθητων κοινωνικω΄ν οµα΄δων στην κυρι΄αρχη αγορα΄ εργασι΄ας. Στο πλαι΄σιο αυτο΄ ει΄ναι απαραι΄τητο να ενισχυθου΄ν η΄ να αναπτυχθου΄ν κατα΄λληλες δοµε΄ς αγορα΄ς εργασι΄ας και µηχανισµοι΄ καθω΄ς και δοµε΄ς υποστη΄ριξης, υποδοχη΄ς και φροντι΄δας µε σκοπο΄ να διευκολυνθου΄ν η συµµετοχη΄, η ενσωµα΄τωση και η αυτονοµι΄α εκει΄νων ο΄σοι εκτι΄θενται στον αποκλεισµο΄, συµπεριλαµβανοµε΄νων των ατο΄µων µε ειδικε΄ς ανα΄γκες. (2000/C 330 E/259) GRAPTH ERVTHSH E-1095/00 ypobolh·: Laura González Álvarez (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (7 Aprili·oy 2000) Ue·ma: Θερµοηλεκτρικο΄ς σταθµο΄ς του Aboæo (Αστου΄ριας) Οι κα΄τοικοι της Κοινο΄τητας Pervera (Carreæo-Αστου΄ριας) υποφε΄ρουν καθηµερινα΄ απο΄ τα προβλη΄µατα που δηµιουργου΄νται απο΄ το εργοστα΄σιο που ευρι΄σκεται στην περιοχη΄ τους. Πριν απο΄ µερικε΄ς ηµε΄ρες ε΄να µεγα΄λο συ΄ννεφο στα΄χτης που προη΄ρχετο απο΄ το θερµοηλεκτρικο΄ σταθµο΄ του Aboæo σκε΄πασε την περιοχη΄. Περιε΄ργως, η διευ΄θυνση της επιχει΄ρησης αρνη΄θηκε να δω΄σει πληροφορι΄ες σχετικα΄ µε τις αιτι΄ες και τη φυ΄ση της ρυ΄πανσης στους ενδιαφεροµε΄νους. Θα µπορου΄σε να διαβεβαιω΄σει η Επιτροπη΄ ο΄τι ο εν λο΄γω θερµοηλεκτρικο΄ς σταθµο΄ς πληροι΄ τις απαιτη΄σεις των κοινοτικω΄ν οδηγιω΄ν σε θε΄µατα προστασι΄ας του περιβα΄λλοντος και ιδιαι΄τερα την Οδηγι΄α 88/609, η οποι΄α ορι΄ζει τις οριακε΄ς τιµε΄ς των εκποµπω΄ν ορισµε΄νων ρυ΄πων στην ατµο΄σφαιρα απο΄ µεγα΄λες εγκαταστα΄σεις καυ΄σης; Σε ποιε΄ς ενε΄ργειες µπορει΄ να προβει΄ η Επιτροπη΄ ε΄ναντι των αρµοδι΄ων αρχω΄ν προκειµε΄νου η εν λο΄γω επιχει΄ρηση εγκρι΄νει τα κατα΄λληλα µε΄τρα ω΄στε να διασφαλισθει΄ η ποιο΄τητα ζωη΄ς των κατοι΄κων και η προστασι΄α του περιβα΄λλοντος; Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (16 Mai(cid:138)oy 2000) Η Επιτροπη΄ δε γνωρι΄ζει τα γεγονο΄τα που αναφε΄ρει το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου. ∆ιεξα΄γει ε΄ρευνα στο εν λο΄γω κρα΄τος µε΄λος και δε θα παραλει΄ψει να γνωστοποιη΄σει στο Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου το αποτε΄λεσµα της ε΄ρευνας αυτη΄ς


title: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 654/2000 tad-29 ta’ Marzu 2000 li jikkonċerna l-awtorizzazzjoni ta’ addittivi ġodda, l-użi ta’ addittivi ġodda u t-tħejjijiet minn addittivi ġodda fit-tgħam ta’ l-annimaliTest b’rilevanza għaż-ŻEE

eurovoc_concepts:
animal nutrition
food additive
foodstuffs legislation

formats: html pdf print

text: 384 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 28 32000R0654 L 79/26 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 30. 3. 2000 IR-REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (KE) Nru 654/2000 tad-29 ta’ Marzu 2000 li jikkonċerna l-awtorizzazzjoni ta’ addittivi ġodda, l-użi ta’ addittivi ġodda u t-tħejjijiet minn addittivi ġodda fit-tgħam ta’ l-annimali (Test b’rilevanza għaż-ŻEE) IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, li kkunsidrat Wara Ewropea, it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Wara li kkunsidrat id-Direttiva tal-Kunsill 70/524/KEE tat-23 ta’ Novembru 1970 li l- annimali (1), kif l-aħħar emendata bir-Regolament tal-Kummiss- joni l-Artikolu 3 tiegħu, (KE) Nru 2690/1999 (2) u partikolarment tirrigwarda l-addittivi fit-tgħam ta’ Billi: (1) (2) (3) (4) Id-Direttiva 70/524/KEE tipprovdi illi addittivi ġodda jew ta’ addittivi ġodda għandhom jiġu awtorizzati, l-użi huwa u jingħata qies ta’ l-avvanzi fil-għerf xjentifiku u tekniku. Id-Direttiva tal-Kunsill 93/113/KE ta’ l-14 ta’ Diċembru 1993 li tirrigwarda l-użu u l-bejgħ fis-suq ta’ enżimi, mikro-organiżmi u t-tħejjijiet minnhom fin-nutriment ta’ l-annimali (3), bid-Direttiva 97/40/KE (4), b’deroga mid-Direttiva 70/524/KEE, awto- rizzat lill-Istati Membri li jippermettu l-użu u l-bejgħ fis- suq proviżorji il-mikro-organiżmi u t- ta’ tħejjijiet minnhom. emendata l-aħħar l-enżimi, kif Fatti magħrufa (’data’) ġodda ġew sottomessi għall-bdil tat-tħejjjiet awtorizzati mill-enżimi bi tħejjijiet ġodda mill-istess enżimi. jew lill-ambjent, Għandha tiġi mogħtija awtorizzazzjoni proviżorja għal addittivi ġodda jew użi ġodda ta’ l-addittivi jekk, fil-livell l-annimali, ma jiġux affettwati permess fit-tgħam ta’ b’mod żvantaġġat għas-saħħa tal-bniedem u ta’ l- lanqas ma ssir ħsara lill- annimali tal-karatteristiċi tal-prodotti mill- konsumatur bil-bdil bhejjem tar-rziezet, jekk il-preżenza tista’ tiġi kontrollata li wieħed fit-tgħam ta’ l-annimali, u jkun raġjonevoli jassumi, skond ir-riżultati disponibbli, jkun hemm effett favorevoli fuq il-karatteristiċi ta’ dan it-tgħam ta’ l- annimali jew fuq il-produzzjoni tal-bhejjem tar-rziezet bl-inkorporazzjoni f’dan it-tgħam. illi (5) Id-Direttiva tal-Kunsill 89/391/KEE tat-12 ta’ Ġunju 1989 dwar id-dħul ta’ miżuri sabiex jinkoraggixxu titjib fis-salvagward u s-saħħa tal-ħaddiema fuq ix-xogħol (5) u tagħha, partikolarment d-direttivi rilevanti individwali (1) ĠU L 270, ta’ l-14. 12. 1970, p. 1. (2) {ĠU L 326, tat-18. 12. 1999, p. 33. (3) ĠU L 334, tal-31. 12. 1993, p. 17. (4) ĠU L 180, tad-9. 7. 1997, p. 21. (5) ĠU L 183, tad-29. 6. 1989, p. 1. il-protezzjoni tal-ħaddiema mir-riskji id-Direttiva tal-Kunsill 90/679/KEE tas-26 ta’ Novembru 1990 dwar li għandhom x’jaqsmu ma’ tagħhom għal aġenti bijoloġiċi li jkunu jaħdmu (6), kif l-aħħar emendata bid-Direttiva tal-Kummissjoni 75/65/KE (7), huma lkoll applikabbli fis-sħiħ għall-użu u t-tqandil bl-idejn mill- ħaddiema ta’ l-addittivi fit-tgħam ta’ l-annimali. l-esposizzjoni L-eżami tal-każijiet, sottomessi mill-Istati Membri b’mod konformi ma’ l-Artikolu 3 tad-Direttiva 93/113/KE, jindika illi jista’ jiġi awtorizzat ċertu numru ta’ tħejjijiet li jappartjienu għall-gruppi l-enżimi u l-mikro-orga- ta’ niżmi. Il-Kumitat Xjentifiku dwar in-Nutriment ta’ l-Annimali ta opinjoni favorevoli rigward in-nuqqas ta’ ħsara ta’ dawn it-tħejjijiet mill-enżimi (8) u l-mikro-organiżmi (9). Il-miżuri provvduti konformi ma’ Tgħam ta’ l-annimali, f’dan ir-Regolament huma b’mod tat- tal-Kumitat Permanenti l-opinjoni (6) (7) (8) ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT: Artikolu 1 It-tħejjijiet li jappartjienu għall-grupp “Enżimi” mniżżla fil-lista fl-Anness I mar-Regolament preżenti għandhom jiġu awtoriz- zati skond id-Direttiva 70/524/KEE bħala addittivi fin-nutri- ment ta’ l-annimali fuq il-kondizzjonijiert preskritti fl-Anness imsemmi. Artikolu 2 Il-partikolaritajiet li jirrigwardaw il-komposizzjoni ta’ l-enżimi awtorizzati taħt in-Nru “7” u “8” huma modifikati, kif indikati f l-Anness I, taħt l-intestatura “Formola kimika, deskrizzjoni”. Artikolu 3 jappartjienu għall-grupp fl-Anness II mar-Regolament It-tħejjijiet “Mikro-organiżmi” li preżenti mniżżla fil-lista għandhom jiġu awtorizzati skond id-Direttiva 70/524/KEE bħala addittivi fin-nutriment ta’ l-annimali fuq il-kondizzjonjiet preskritti fl-Anness imsemmi. (6) ĠU L 374, tal-31. 12. 1990, p. 1. (7) ĠU L 335, tas-6. 12. 1997, p. 17. (8) Rapport tal-Kumitat Xjentifiku dwar in-Nutriment ta’ l-Annimali fuq l-użu ta’ ċerti enżimi bħala addittivi fit-tgħam ta’ l-animali, adottat fl-4 ta’ Ġunju 1998, aġġornat fil-21 ta’ Ottubru 1999. (9) Rapport tal-Kumitat Xjentifiku dwar in-Nutriment ta’ l-Annimali fuq l- fit-22 ta’ l-użu ta ċerti mikro-organiżmi bħala addittivi annimali, adottat fis-26 ta’ Settembru 1997, aġġornat Ottubru 1999. fit-tgħam ta’ 03/Vol. 28 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 385 Artikolu 4 Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal- Komunitajiet Ewropej. Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fi Brussel, fid-29 ta’ Marzu 2000. Għall-Kummissjoni David BYRNE Membru tal-Kummissjoni Numru Addittiv Formula Kimika, deskrizzjoni Speċje jew kategorija ta' annimal Żmien massimu Kontenut minimu Kontenut massimu Unitajiet ta'attivita/kg ta' tgħam komplut Proviżjonijiet oħra L-ANNESS I 4. Endo-1,3(4)-beta- glukanaz KE 3. 2. 1. 6 Preparazzjoni ta' Aspergillus 589. 94) (CBS aculeatus prodott min endo-1,3 (4)- beta-glukanaz li għandhom attivita minima ta': Forma miksija: 50 FBG (1)/g Forma likwida 120 FBG/ml Tiġieġ għall-ikel — Endo-1,3(4)-beta- glukanaz 10 FBG Endo-1,3(4)-beta- glukanaz: 100 FBG 1. Fl-indikazzjoni ta' l-użu ta'addi- tivi u taħlit min qabel, indika t- temperatura tal-ħzin, ħajja, u stabilita għall pelettaġġ 2. Doża rrikmandata/kg ta' tgħam komplut endo-1,3(4)-beta glukanaz: 20 FBG. 3. Għall-użu f'tgħam kompost sinjur f'polysaccharides mingħajr (prinċipalment beta- lamtu glukans) e. z. fih iktar minn 30 %qamħirrun. 7. Endo-1,4-beta- xilanaz KE 3. 2. 1. 8 Endo-1,4-beta- glukanaz KE 3. 2. 1. 4 glucanase Preparazzjoni ta' endo- 1,4 beta xylanase u endo-1,4 prodott beta niger minn Aspergillus li għandu (CBS 600. 94) attivita minima ta' Forma miksija 36 000 FXU (2)/g 15 000 BGU (3)/g Forma likwida 36 000 FXU/g 15 000 BGU/g Tiġieġ għall-ikel — Endo-1,4-beta- xilanaz: 3 600 FXU Endo-1,4-beta- xilanaz: 12 000 FXU Endo-1,4-beta- glukanaz: 1 500 BGU Endo-1,4-beta- glukanaz: 5 000 BGU 1. Fl-indikazzjoni ta' l-użu ta' additivi u taħlit minn qabel, indika t-temperatura tal-ħzin, ħajja, u l-istabbilita għall pellet- taġġ 2. Doża Irrakkomandata/kg ta' tgħam komplut endo-1,4-beta-xilanaz: 3 600–6 000 FXU, endo-1,4-beta-glukanaz: 1 500–2 500 BGU. 3. Għall-użu f'tgħam kompost sinjur f'polysaccharidesmhux bil- lamtu (prinċipalment arabino- xylans u beta-glukans) ez: li jkollhom iktar min 35 % xgħir u 20 % qamħ Perjodu ta'awtorizzazzjoni 30. 11. 2000. 30. 11. 2000. 3 8 6 M T I l - Ġ u r n a l U f f i ċ j a l i t a ' l - U n o n j i E w r o p e a 0 3 / V o l. 2 8 Numru Addittiv Formula Kimika, deskrizzjoni Speċje jew kategorija ta' annimal Żmien massimu Kontenut minimu Kontenut massimu Unitajiet ta'attivita/kg ta' tgħam komplut Proviżjonijiet oħra ħniezer Erba' xhur Endo-1,4-beta- xilanaz: 6 000 FXU Endo-1,4-beta- glukanaz: 2 500 BGU — — Dundjani għall-ikel — Endo-1,4-beta- xilanaz: 6 000 FXU Endo-1,4-beta- xilanaz: 12 000 FXU Endo-1,4-beta- glukanaz: 2 500 BGU Endo-1,4-beta- glukanaz: 5 000 BGU 1. Fl-indikazzjoni ta' l-użu ta' addtitivi u taħlit minn qabel, indika tal- t-temperatura ħżin,ħajja, u l-istabbilita għall- pellettaġġ 2. Doża irrakkomandata/kilo- gramma ta' tgħam komplut: endo-1,4-beta-xilanaz: 6 000 FXU endo-1,4-beta-glukanáz: 2 500 BGU f'tgħam kompost 3. Għall-użu f'polysaccharidesmingħajr sinjur lamtu (prinċipalment arabino- xylans u beta-glukanaz) ez: fih iktar minn 30 % qamħ u 30 % xgħir 1. Fl-indikazzjoni ta' l-użu ta' addittivi u taħlit minn qabel, indika t-temperatura tal-ħzin, ħajja u l-istabbilita tal-pellet- taġġ. 2. Doża irrakkomandata/kilo- grammi ta' tgħam komplut: endo-1,4-beta-xilanaz: 6 000–12 000 FXU, endo-1,4-beta-glukanaz: 2 500–5 000 BGU. 3. Għall użu f'tgħam kompost sinjur f'polysaccharides mhux tal- lamtu (prinċipalment arabino- xylans u beta-glukanaz) ez. Li jkolhom iktar minn 40 % qamħ. Perjodu ta'awtorizzazzjoni 30. 11. 2000. 30. 11. 2000. 0 3 / V o l. 2 8 M T I l - Ġ u r n a l U f f i ċ j a l i t a ' l - U n o n j i E w r o p e a 3 8 7 Numru Addittiv Formula Kimika, deskrizzjoni Speċje jew kategorija ta' annimal Żmien massimu Kontenut minimu Kontenut massimu Unitajiet ta'attivita/kg ta' tgħam komplut Proviżjonijiet oħra Tiġieġ li jbidu — Endo-1,4-beta- xilanaz: 12 000 FXU Endo-1,4-beta- glukanaz: 5 000 BGU — — 8. Endo-1,4-beta- glukanaz KE 3. 2. 1. 4 Endo-1,4-beta- xilanaz KE 3. 2. 1. 8 Preparazzjoni għall Endo- 1. 4, beta glukanaz u Endo – 1. 4 beta-xylanaz prodott (CBS Aspergillus niger li għandu attivita 600. 94) minima ta': Forma miksija: 10 000 BGU (3)/g 4 000 FXU (2)/g Forma likwida 20 000 BGU/g 8 000 FXU/g Tiġieġ għall-ikel — Endo-1,4-beta- glukanaz: 3 000 BGU Endo-1,4-beta- glukanaz: 10 000 BGU Endo-1,4-beta- xilanaz: 1 200 FXU Endo-1,4-beta- xilanaz: 4 000 FXU 1. Fl-indikazzjoni ta' l-użu ta' additivi u taħlit minn qabel, indika t-temperatura tal-ħzin, ħajja u l-istabbilita tal-pellet- taġġ. 2. Doża irrakkomandata/kilo- grammi ta' tgħam komplut: endo-1,4-beta-xilanaz: 12 000 FXU, endo-1,4-beta-glukanaz: 5 000 BGU. f'tgħam kompost 3. Għall-użu sinjur f'polsaccharidesmhux bil- lamtu (prinċipalment arabino- li xylans jkollhom iktar minn 20 % qamħ 10 % xgħir u 20 % girasol. beta-glukanaz) u 1. Fl-indikazzjoni ta' l-użu ta' additivi u taħlit minn qabel, indika t-temperatura tal-ħzin, ħajja u l-istabbilita tal-pellet- taġġ. 2. Doża irrakkomandata kilo- grammi ta' tgħam komplut: endo-1,4-beta-glukanaz: 3 000–10 000 BGU, endo-1,4-beta-xilanaz: 1 200–4 000 FXU. 3. Għall użu f'tgħam kompost sinjur f'polysaccharidesmhux bil- lamtu (prinċipalment arabino- xylans) eg. Li jkollu iktar minn 60 % xgħir Perjodu ta'awtorizzazzjoni 30. 11. 2000. 30. 11. 2000. 3 8 8 M T I l - Ġ u r n a l U f f i ċ j a l i t a ' l - U n o n j i E w r o p e a 0 3 / V o l. 2 8 Numru Addittiv Formula Kimika, deskrizzjoni Speċje jew kategorija ta' annimal Żmien massimu Kontenut minimu Kontenut massimu Unitajiet ta'attivita/kg ta' tgħam komplut Proviżjonijiet oħra ħniezer Erba' xhur Endo-1,4-beta- glukanaz: 3 000 BGU Endo-1,4-beta- glukanaz: 5 000 BGU Endo-1,4-beta- xilanaz: 1 200 FXU Endo-1,4-beta- xilanaz: 2 000 FXU Tiġieġ li jbidu — Endo-1,4-beta- glukanaz: 5 000 BGU Endo-1,4-beta- xilanaz: 2 000 FXU — — 1. Fl-indikazzjoni ta' l-użu ta' additivi u taħlit minn qabel, indika t-temperatura tal-ħzin, ħajja u l-istabbilita tal-pellet- taġġ. 2. Doża irrakkomandata/kilo- grammi ta' tgħam komplut: endo-1,4-beta-glukanaz: 3 000–5 000 BGU, endo-1,4-beta-xilanaz: 1 200–2 000 FXU. 3. Għall-użu f'tgħam kompost sinjur f'polysaccharidesmhux bil- lamtu (prinċipalment arabino- xylans) li jkollhom iktar minn 30 % xgħir. 1. Fl-indikazzjoni ta' l-użu ta' additivi u taħlit minn qabel, indika t-temperatura tal-ħzin, ħajja u l-istabbilita tal-pellet- taġġ. 2. Doża irrakkomandata ta' tgħam komplut endo-1,4-béea-glukanaz: 5 000 BGU, endo-1,4-beta-xilanaz: 2 000 FXU. 3. Għall-użu f'tgħam kompost sinjur f'polysaccharidesmhux bil- lamtu (prinċipalment arabino- jkollhom iktar minn xylans) li 30 % xgħir. Perjodu ta'awtorizzazzjoni 30. 11. 2000. 30. 11. 2000. 0 3 / V o l. 2 8 M T I l - Ġ u r n a l U f f i ċ j a l i t a ' l - U n o n j i E w r o p e a 3 8 9 Numru Addittiv Formula Kimika, deskrizzjoni Speċje jew kategorija ta' annimal Żmien massimu Kontenut minimu Kontenut massimu Unitajiet ta'attivita/kg ta' tgħam komplut Proviżjonijiet oħra Tiġieġ li jbidu — Endo-1,4-beta- xilanaz: 2 400 EXU — 9. Endo-1,4-beta- xilanaz KE 3. 2. 1. 8 Preparazzjoni għall Endo- 1. 4, beta glukanaz u Endo – 1. 4 beta-xylanaz prodott (CBS Aspergillus niger li għandu attivita 600. 94) minima ta': Forma solida: endo-1,4-beta-xilanaz: 28 000 EXU (4)/g Forma likwida: endo-1,4-beta-xilanaz: 14 000 EXU/ml Dundjani għall-ikel — Endo-1,4-beta- xilanaz: 2 400 EXU — ta' 1. Fl-indikazzjoni ta' additivi u taħlit minn qabel, indika t-temperatura tal-ħzin, ħajja u l-istabbilita tal-pellettaġġ l-użu 2. Doża irrakkomandata/kilo- grammi ta' tgħam komplut: endo-1,4-beta-xilanaz: 2 400–7 400 EXU. 3. Għall-użu f'tgħam kompost sinjur f'polysaccharidesmhux bil- lamtu (prinċipalment arabino- xylans) li jkollhom iktar minn 30 % qamħ u 30 % zerriegħa. ta' 1. Fl-indikazzjoni ta' additivi u taħlit minn qabel, indika t-temperatura tal-ħzin, hajja u l-istabbilita tal-pellettaġġ l-użu 2. Doża irrakkomandata/kilo- grammi ta' tgħam komplut: endo-1,4-beta-xilanaz: 2 400–5 600 EXU. 3. Għall-użu f'tgħam kompost sinjur f'polysaccharidesmhux bil- lamtu (prinċipalment arabino- xylans) li jkollhom iktar minn 30 % qamħ u 30 % zerriegħa. Perjodu ta'awtorizzazzjoni 30. 11. 2000. 30. 11. 2000. 3 9 0 M T I l - Ġ u r n a l U f f i ċ j a l i t a ' l - U n o n j i E w r o p e a 0 3 / V o l. 2 8 Numru Addittiv Formula Kimika, deskrizzjoni Speċje jew kategorija ta' annimal Żmien massimu Kontenut minimu Kontenut massimu Unitajiet ta'attivita/kg ta' tgħam komplut Proviżjonijiet oħra Tiġieġ li jbidu — 13. Endo-1,3(4)-beta- glukanaz KE 3. 2. 1. 6 Endo-1,4-beta- xilanaz EC 3. 2. 1. 8 Preparazzjoni għall Endo- 1. 4, beta glukanaz u Endo – 1. 4 beta-xylanaz prodott (CBS Aspergillus niger li għandu attivita 600. 94) minima ta': Forma fi trab: endo-1,3(4)-beta-glukanaz: 8 000 BGU (5)/g endo-1,4-beta-xilanaz: 11 000 EXU (4)/g Forma fi kristalli endo-1,3(4)-beta-glukanaz: 6 000 BGU/g endo-1,4-beta-xilanaz: 8 250 EXU/g Forma likwida endo-1,3(4)-beta-glukanaz: 2 000 BGU/ml endo-1,4-beta-xilanaz: 2 750 EXU/ml Dundjani għall-ikel — Endo-1,3(4)-beta- glukanaz: 600 BGU Endo-1,4-beta- xilanaz: 800 FXU Endo-1,3(4)-beta- glukanaz: 600 BGU Endo-1,4-beta- xilanaz: 800 EXU — — — — ta' 1. Fl-indikazzjoni ta' additivi u taħlit minn qabel, indika t-temperatura tal-ħzin, ħajja u l-istabbilita tal-pellettaġġ l-użu 2. Doża irrakkomandata/kilo- grammi ta' tgħam komplut: endo-1,3(4)-beta-glukanaz: 600 BGU, endo-1,4-beta-xilanaz 800 EXU. 3. Għall-użu f'tgħam kompost sinjur f'polysaccharidesmhux bil- lamtu (prinċipalment arabino- jkollhom iktar minn xylans) li 40 % qamħ u 30 % xgħir ta' 1. Fl-indikazzjoni ta' additivi u taħlit minn qabel, indika t-temperatura tal-ħzin, ħajja u l-istabbilita tal-pellettaġġ l-użu 2. Doża irrakkomandata f'kilo- grammi ta' tgħam komplut endo-1,3(4)-beta-glukanaz: 600 BGU, endo-1,4-beta-xilanaz: 800 EXU. 3. Għall-użu f'tgħam kompost sinjur f'polysaccharidesmhux bil- lamtu (prinċipalment arabino- xylans) li jkollhom iktar minn 40 % qamħ u iktar min 30 % zerriegħa. Perjodu ta'awtorizzazzjoni 30. 11. 2000. 30. 11. 2000. 0 3 / V o l. 2 8 M T I l - Ġ u r n a l U f f i ċ j a l i t a ' l - U n o n j i E w r o p e a 3 9 1 Speċje jew kategorija ta' annimal Żmien massimu Tiġieġ għall-ikel — Kontenut minimu Kontenut massimu Unitajiet ta'attivita/kg ta' tgħam komplut Alpha-amylase: 10 KNU Endo-1,3(4)-beta- glukanaz: 17 FBG Alpha-amylase: 40 KNU Endo-1,3(4)-beta- glukanaz: 70 FBG Numru Addittiv Formula Kimika, deskrizzjoni 48. Alpha-amylase KE 3. 2. 1. 1 Endo-1,3(4)-beta- glukanaz KE 3. 2. 1. 6 Preparazzjoni ta' Alpha- amylase u Endo 1,3(4) beta-glukanaz prodott mill- amyloliquefaciens Bacillus li għandha (DSM 9553) attivita minima ta': Forma miksija Alpha-amylase: 200 KNU (6)/g endo-1,3(4)-beta-glukanaz: 350 FBG (1)/g Forma likwida Alpha-amylase: 130 KNU/ml endo-1,3(4)-beta-glukanaz: 225 FBG/ml Dundjani għall-ikel — Alpha-amylase: 40 KNU Endo-1,3(4)-beta- glukanaz: 70 FBG Alpha-amylase: 80 KNU Endo-1,3(4)-beta- glukanaz: 140 FBG Proviżjonijiet oħra ta' 1. Fl-indikazzjoni ta' additivi u taħlit minn qabel, indika t-temperatura tal-ħzin, ħajja u l-istabbilita tal-pellettaġġ l-użu 2. Doża irrakkomandata/kilo- grammi ta' tgħam komplut Alpha-amylase: 20 KNU, endo-1,3(4)-beta-glukanaz: 35 FBG. 3. Għall-użu f'tgħam kompost sinjur f'polysaccharidesmhux bil- lamtu (prinċipalment arabino- xylans) li jkollhom iktar minn 40 % qamħ u iktar min 40 % xgħir. ta' 1. Fl-indikazzjoni ta' additivi u taħlit minn qabel, indika t-temperatura tal-ħzin, ħajja u l-istabbilita tal-pellettaġġ l-użu 2. doża irrakkomandata/kilo- grammi ta' tgħam komplut: FBG wieħed huwa l-ammont ta' enżimi li jeħilsu micromole wieħed u jnaqqsu z-zokkor (ekwivalenti glucose) min xgħir beta glucan fil-minuta f'ph 5,0 u 30°C FXU wieħed huwa l-ammont ta' enżimi li jeħilsu 0. 15 micromole ta' xylose minn azurine magħqudin kull minuta f'pH 5,0 u 40°C (1) (2) (3) BGU wieħed huwa l-ammont ta' enżimi li jeħilsu 0,15 micromole ta' glucose minn azurine magħqudin beta-glukan kull minuta f'pH 5,0 u 40°C (4) EXU wieħed huwa l-ammont ta' enżimi li jeħilsu micromole wieħed ta' zokkor mnaqqas (ekwivalenti xylose) minn qamħ arabinoxylan kull minuta f'pH 3,5 u 55°C (5) BGU wieħed huwa l-ammont ta' enżimi li jeħilsu 0. 278 micromoles ta' zokkor mnaqqas (ekwivalenti glucose) minn xgħir beta glukan kull minuta f'pH 3,5 u 40 °C (6) KNU wieħed huwa l-ammont ta' enżimi li jeħilsu 672 micromoles ta' zokkor mnaqqas (ekwivalenti glucose) minn lamtu li jinħall kull minuta f'pH 5,6 u 37°C. alfa-amiláz: 40 KNU, endo-1,3(4)-beta-glukanáz: 70 FBG. 3. Għall-użu f'tgħam kompost sinjur f'polysaccharidesmhux bil- lamtu (prinċipalment arabino- xylans) li jkollhom iktar minn 40 % xgħir. Perjodu ta'awtorizzazzjoni 30. 11. 2000. 30. 11. 2000. 3 9 2 M T I l - Ġ u r n a l U f f i ċ j a l i t a ' l - U n o n j i E w r o p e a 0 3 / V o l. 2 8 Numru Additivi Deskrizzjoni ta' Formula tipika 11. Enterococcus faecium DSM 5464 Preparazzjoni ta' Entero- coccus faecium li fih minimu ta' 5x1010 CFU/g additivi ANNESS II Speci ta' kategoriji ta' annimali Eta' massima CFU/kg ta' tgħam komplut Kontenut minimu Kontenut massimu Provizjonijiet oħra Tiġieġ għall-ikel — 0,5×109 1×109 1. Fl-indikazzjoni ta' l-użu ta' additivi u taħlit minn qabel, indika t-temperatura tal-ħzin, ħajja u l-istabbilita tal-pellettaġġ Jistgħu jintuzaw f'kompost ta' tgħam li fih il- coccidiotati permessi: amprolium, diclazuril, halofuginone, monesin-sodju, metilclorpindol, methybenzoquate, nicarbazin. 2. Perjodu ta' awtorizzazzjoni 30. 11. 2000. 17. 18. Għoġġiela Erba' xhur 0,5×1010 1×109 ħniezer Sitt xhur Lactobacillus casei 0,5×109 Enterococcus faecium 1,5×109 Lactobacillus casei 1×109 Enterococcus faecium 3×109 Fl-indikazzjoni ta' l-użu ta' additivi u taħlit minn qabel, indika t-temperatura tal-ħżin, ħajja u l-istab- bilita tal-pellettaġġ. Fl-indikazzjoni ta' l-użu ta' additivi u taħlit minn qabel, indika t-temperatura tal-ħzin, ħajja u l-istab- bilita tal-pellettaġġ. 30. 11. 2000. 30. 11. 2000. Lactobacillus casei NCIMB 30096 Enterococcus faecium NCIMB 30098 lactobacillus faeciumli ta' Taħlita caseiu enterococcus fih il-minimu ta' Lactobacillus casei 20×109 CFU/g és: Enterococcus faecium 6×109 CFU/g addittivi Enterococcus faecium CECT 4515 Preparazzjoni ta' Enterococcus faecium li jkun fih minimu ta' 1×1010 CFU/g additivi Għoġġiela Għoġġiela Erba' xhur 1×109 1×109 Sitt xhur 1×109 1×109 Fl-indikazzjoni ta' l-użu ta' additivi u taħlit minn qabel, indika t-temperatura tal-ħzin, ħajja u l-istab- bilita tal-pellettaġġ. Fl-indikazzjoni ta' l-użu ta' additivi u taħlit minn qabel, indika t-temperatura tal-ħzin, ħajja u l-istab- bilita tal-pellettaġġ. 30. 11. 2000. 30. 11. 2000. 0 3 / V o l. 2 8 M T I l - Ġ u r n a l U f f i ċ j a l i t a ' l - U n o n j i E w r o p e a 3 9 3


title: 2000/416/EF: Kommissionens beslutning af 29. marts 2000 om statsstøtte fra Forbundsrepublikken Tyskland til fordel for Kvaerner Warnow Werft GmbH (1999) og om ændring af beslutning 1999/675/EF (meddelt under nummer K(2000) 1008) (EØS-relevant tekst) (Kun den tyske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
competition law
control of State aid
infringement of EU law
shipbuilding

text: 29. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 156/39 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 29. marts 2000 om statsstøtte fra Forbundsrepublikken Tyskland til fordel for Kvaerner Warnow Werft GmbH (1999) og om ændring af beslutning 1999/675/EF (meddelt under nummer K(2000) 1008) (Kun den tyske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (2000/416/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit, under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a), under henvisning til Rådets direktiv 90/684/EØF af 21. december 1990 om støtte til skibsbygningsindustrien (1), senest ændret ved direktiv 94/73/EF (2), og Rådets direktiv 92/68/EØF af 20. juli 1992 om ændring af direktiv 90/684/EØF om støtte til skibsbygningsindustrien (3), efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (4), under hensyntagen til de således fremsatte bemærkninger, og ud fra følgende betragtninger: I. Sagsforløb (1) Ved den almindelige produktionsrapport af 30. juni 1998 om skibsbygningskapaciteten i Kvaerner Warnow Werft GmbH (i det følgende benævnt »KWW«), som indgik den 4. september 1998, blev Kommissionen underrettet om, at KWW ville overskride kapacitetsloftet på 85 000 kbt i årene 1998 og 1999. I rapporten blev ligge på skibsbygningsproduktionen anslået 106 945 kbt i 1998 og 104 560 kbt i 1999. Den 25. til at (1) EFT L 380 af 31. 12. 1990, s. 27. (2) EFT L 351 af 31. 12. 1994, s. 10. (3) EFT L 219 af 4. 8. 1992, s. 54. (4) EFT C 41 af 16. 2. 1999, s. 23. september 1998 opfordrede Kommissionen skriftligt Tyskland til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at få virksomheden til at overholde kapacitetsloftet samt meddele Kommissionen indholdet og resultatet af disse foranstaltninger. Tyskland svarede ved brev af 20. oktober 1998. (2) (3) (4) (5) af 16. brev Ved underrettede december Kommissionen Tyskland om, at den havde besluttet af indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, på grund af overskridelse af kapacitetsbegrænsningen. 1998 Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev Fællesskabers i De offentliggjort Tidende (5). Kommissionen interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den omhandlede støtteforanstaltning. Europæiske opfordrede De bemærkninger, som Kommissionen modtog fra andre interesserede parter, blev videresendt til Tyskland, som afgav sine kommentarer hertil ved brev af 18. februar 1999. Kommissionens tjenestegrene aflagde den 15. oktober 1999 besøg på værftet sammen med en ekstern ekspert. I den forbindelse fremlagde værftet en ændret produk- tionsplan, hvori der var taget hensyn til produktionsbe- grænsningen til 91 000 kbt i 1999. Det reviderede produktionstal for 1999 lød på 90 912 kbt. (5) Se fodnote 4. L 156/40 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 2000 (6) (7) (8) Den 25. januar 2000 aflagde Kommissionens tjeneste- grene sammen med en ekstern ekspert et yderligere besøg på værftet med det formål at kontrollere produk- tionens størrelse. I den forbindelse bekræftedes det, at KWW's produktion i 1999 lå på 90 831 kbt, og at kapacitetsloftet på 91 000 kbt således var overholdt. Nærværende beslutning vedrører udelukkende overskri- delsen af kapacitetsloftet i 1999. På grund af kapacitets- overskridelsen i 1998 afgav Kommissionen den 8. juli 1999 en negativ beslutning (beslutning 1999/675/EF) (6). Den procedure, der var blevet indledt for årene 1998 og 1999, er således delvis afsluttet. II. Detaljeret beskrivelse af støtten Ved sine beslutninger, som Tyskland fik meddelelse om ved brev af 3. marts 1993 (N 692/D/91), 17. januar 1994 (N 692/J/91), 20. februar 1995 (N 1/95), 18. oktober 1995 (N 637/95) og 11. december 1995 (N 797/95), godkendte Kommissionen i overensstem- melse med direktiv 90/684/EØF i flere tilfælde omstruk- tureringsstøtte til for KWW for at give det østtyske værft mulighed for at gennemføre en omfat- tende omstrukturering. Godkendelsen blev givet på betingelse af, at værftet overholder et kapacitetsloft på 85 000 kbt om året. Denne kapacitetsbegrænsning overvåges af Kommissionen. fordel (9) Warnow Werft, der ligger i Rostock-Warnemünde (Mecklenburg-Vorpommern), blev i oktober 1992 solgt til den norske Kvaerner-koncern af Treuhandanstalt. I § 27 i købsaftalen, som Tyskland ved brev af 30. oktober 1992 fremsendte til Kommissionen til gennemgang og godkendelse, forpligtede Kvaerner sig til i perioden indtil den 31. december 2005 ikke at overskride Warnow Werfts kapacitetsloft for nybygninger på 85 000 kbt om året, medmindre de begrænsninger, der er fastsat på basis af EF-traktaten, lempes. (10) I henhold til direktiv 90/684/EØF, som ændret ved direktiv 92/68/EØF, kan der indrømmes værfterne i de nye delstater en undtagelse fra de bestemmelser om driftsstøtte, der gælder for værfterne i EU, for at give dem mulighed for at gennemføre den omfattende struk- turomlægning, der er absolut nødvendig, for at de kan blive af Warnow Werft gav Kommissionen i overensstemmelse med det nævnte direktiv sit tilsagn til, at der kunne ydes omstruktureringsstøtte i fire trancher. Støtten, der blev godkendt ved flere beslutninger, fordeler sig således: konkurrencedygtige. privatiseringen Efter (6) EFT L 274 af 23. 10. 1999, s. 23. N 692/D/91 — Kommissionens brev af 3. marts 1993 (SG (93) D/4052) — 45,5 mio. DEM i driftsstøtte — 82,4 mio. DEM i driftsstøtte i form af fritagelse for tidligere forpligtelser — 127,5 mio. DEM i investeringsstøtte — 27,0 mio. DEM i støtte til lukning N 692/J/91 — Kommissionens brev af 17. (SG (94) D/567) januar 1994 — 617,1 mio. DEM i driftsstøtte N 1/95 — Kommissionens brev af 20. februar 1995 (SG (95) D/1818) — 222,5 mio. DEM i investeringsstøtte N 637/95 — Kommissionens brev af 18. oktober 1995 (SG (95) D/12821) — 66,9 mio. DEM i investeringsstøtte N 797/95 — Kommissionens brev af 11. december 1995 (SG (95) D/15969) — 58,0 mio. DEM i investeringsstøtte. (11) Den udgør således godkendte driftsstøtte alt 372,5 mio. EUR (745 mio. DEM), investeringsstøtten 237,45 mio. EUR (474,9 mio. DEM) og støtten til lukning 13,5 mio. EUR (27,0 mio. DEM). Dette giver som resultat en samlet støtte på 623,45 mio. EUR (1 246,9 mio. DEM). i (12) (13) Støtten blev godkendt på betingelse af, at nybygningska- paciteten på 85 000 kbt om året ikke ville blive over- skredet. Denne kapacitetsbegrænsning er fastsat både i § 27 i den købsaftale, der blev anmeldt i forbindelse med værftets privatisering, og i Kommissionens ovennævnte beslutninger. Det fremgår klart af de beslutninger, som Tyskland fik meddelelse om ved brev af 17. januar 1994, 20. februar 1995, 18. oktober 1995 og 11. december 1995, at Kommissionen vil kræve støtten tilbagebetalt, hvis kapacitetsbegrænsningen ikke over- holdes. for støttens Ved procedurens indledning fastslog Kommissionen, at kapacitetsbegrænsningen på 85 000 kbt om året var den vigtigste betingelse godkendelse. Formålet med denne begrænsning var at neutralisere støttens konkurrencefordrejende virkning på skibsbyg- ningsindustrien. Ifølge den almindelige produktionsrap- port af 30. juni 1998 om KWW's skibsbygningskapa- citet blev kapacitetsbegrænsningen på 85 000 kbt over- skredet i såvel 1998 som i 1999 — hhv. med en produktion på 106 945 kbt og 104 560 kbt. En væsentlig betingelse for støttens godkendelse var således ikke opfyldt. 29. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 156/41 (14) Kommissionen nærede derfor tvivl om, hvorvidt den godkendte støtte til omstrukturering og videreførelse af det tidligere østtyske Warnow Werft (beslutninger af 3. marts 1993 (N 692/D/91), 17. januar 1994 (N 692/J/ 91), 20. februar 1995 (N 1/95), 18. oktober 1995 (N 637/95) og 11. december 1995 (N 797/95)) fortsat var forenelig med fællesmarkedet. (15) Det kan konstateres, at Kommissionen den 21. juli 1999 traf beslutning om, hvorledes det nedlagte Elbewerft Boizenburgs kapacitet på 22 000 kbt skulle fordeles. Kapaciteten blev fordelt på de fire resterende østtyske værfter, en omfordeling som Kommissionen gav sin tilslutning til i den beslutning om statsstøtte N 325/99, som Tyskland fik meddelelse om ved brev af 5. august 1999 (SG(99) D/6192). Siden har KWW yderligere fået overdraget 6 000 kbt, så det nye kapacitetsloft fra 1999 ligger på 91 000 kbt. (21) III. Bemærkninger fra interesserede parter (16) (17) Kommissionen har modtaget bemærkninger fra KWW, en medlemsstat og Foreningen af Jernskibs- og Maskinbyggerier i Danmark. (Danmark), Dansk Industri Bemærkningerne går udelukkende på kapacitetsoverskri- delsen i 1998 og behandles indgående i kommissionsbe- slutningen herom (7). Bemærkningerne er således ikke af relevans for den foreliggende beslutning. IV. Kommentarer fra Tyskland (22) (18) Tysklands bemærkninger, der udelukkende går på kapa- citetsoverskridelsen i 1998, behandles i kommissionsbeslutningen herom (7) og er ikke af rele- vans for den foreliggende beslutning. indgående er nødvendig, for at de kan blive konkurrencedygtige. Indtil den 31. december 1993, kan driftsstøtte til ny- og ombygninger på værfterne på det tidligere østtyske område i henhold til artikel 10a, stk. 2, under bestemte forudsætninger, der har med støttens størrelse og Tysk- lands forpligtelse til at fremlægge en årsberetning at gøre, anses for at være forenelig med fællesmarkedet. En af disse betingelser er Tysklands tilsagn om inden den 31. december 1995 faktisk og definitivt at nedlægge 40 % af den skibsbygningskapacitet på 545 000 kbt, der fandtes den 1. juli 1990. Bestemmelserne om investeringsstøtte er fastlagt i artikel 6 i direktiv 90/684/EØF, støtte til lukning i artikel 7 heri. I henhold til artikel 6, stk. 1, kan der kun ydes investeringsstøtte til bestående værfter, hvis den er kædet ikke sammen med et omstruktureringsprogram, der medfører nogen forøgelse af disse værfters skibsbyg- ningskapacitet, eller i tilfælde af, at støtten i samme tidsrum er kædet sammen med en tilsvarende definitiv nedskæring af samme medlemsstat. I henhold til artikel 6, stk. 3, kan investe- ringsstøtte betragtes som forenelig med fællesmarkedet, hvis støttens størrelse og intensitet er berettiget ud fra den pågældende omstrukturerings omfang. Støtte til dækning af de normale omkostninger som følge af hel eller delvis lukning af skibsbygnings- eller skibsreparati- onsværfter kan i henhold til artikel 7 betragtes som forenelig med fællesmarkedet, hvis den medfører en faktisk og definitiv kapacitetsnedskæring. andre værfters kapacitet i fast, at der skal findes en afbalanceret I Kommissionens forslag til direktiv 92/68/EØF (8) slås det løsning mellem den omfattende omstrukturering af den østtyske skibsbygningsindustri, som kun er mulig ved hjælp af betydelig statsstøtte, og de negative følger heraf for konkurrencevilkårene for de øvrige EU-værfter. Eventu- elle supplerende støtteforanstaltninger, som overstiger de gældende maksimumsgrænser, skal være ledsaget af tilsvarende omstruktureringsforanstaltninger og en kapa- citetsnedskæring. V. Vurdering af støtten (19) at den støtte, der Kommissionen konstaterer, er godkendt på grundlag af direktiv 90/684/EØF, anses som forenelig med fællesmarkedet, da betingelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra e), er opfyldt. Dette gælder imidlertid kun så længe, betingelserne i beslutnin- gerne om godkendelse i henhold til omtalte direktiv overholdes. I modsat fald falder den omhandlede støtte ind under det generelle forbud i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og må derfor anses som uforenelig med fælles- markedet, medmindre den af andre grunde kan anses som forenelig hermed. (20) Artikel 10a, der er indføjet i direktiv 90/684/EØF ved direktiv 92/68/EØF, indrømmer værfterne i det tidligere DDR en undtagelse fra de bestemmelser om driftsstøtte, der gælder for værfterne i EU, for at give dem mulighed for at gennemføre den omfattende omstrukturering, der (7) Se fodnote 6. (23) I henhold til artikel 10a, stk. 2, i direktiv 90/684/EØF er en af betingelserne for, at driftsstøtte er forenelig med fællesmarkedet, Tysklands tilsagn om inden den 31. december 1995 at foretage en faktisk og definitiv nedskæring af skibsbygningskapaciteten med 40 % i forhold til skibsbygningskapaciteten på 545 000 kbt pr. 1. juli 1990. Heraf følger, at kapacitetsloftet for værf- terne beliggende i den tidligere Tyske Demokratiske Republik er på 327 000 kbt. Tyskland har fordelt denne samlede kapacitet på de fem tilbageværende værfter, der bygger nye skibe, og KWW har i denne forbindelse fået tildelt en kapacitet på 85 000 kbt (9). (8) EFT C 155 af 20. 6. 1992, s. 20. (9) Kommissionen henviser til, at Retten i Første Instans i sin dom i sag T-266/94 (Skibsværftsforeningen m. fl. mod Kommissionen, Sml. 1996 II s. 1399, præmis 151-198) bekræftede den betydning, kapa- citetsfordelingen mellem de enkelte værfter har for støttebeslutnin- gens lovlighed. L 156/42 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 2000 (24) Omstruktureringsstøtten på i alt 623,45 mio. EUR (1 246,9 mio. DEM) blev godkendt af Kommissionen i fire rater og fem særskilte beslutninger. Den første beslutning om frigivelse af den første støtterate blev meddelt Tyskland ved brev af 3. marts 1993 (N 692/D/ 91), den anden ved brev af 17. januar 1994 (N 692/J/ 91). Den tredje beslutning fik Tyskland meddelelse om ved brev af 20. februar 1995 (N 1/95), den fjerde ved brev af 18. oktober 1995 (N 637/95) og den femte ved brev af 11. december 1995 (N 797/95). (30) Den 15. februar 2000 (10) afgav Kommissionen en negativ beslutning i forbindelse med overskridelsen af kapacitetsloftet for 1997. Både KWW og Tyskland har i denne sag fremført det argument, at værftet ikke i fuldt omfang har modtaget den omstruktureringsstøtte, som Kommissionen havde godkendt. På grundlag af den revi- sionsberetning om den faktiske anvendelse af omstruktu- reringsstøtten indtil udgangen af 1996, som Tyskland på Kommissionens forlangende fremsendte den 30. juni 1999, når Kommissionen frem til den konklusion, at KWW i stedet for den godkendte konkurrencestøtte på 73 mio. DEM kun har modtaget 62,5 mio. DEM. Værftet har således modtaget 10,5 mio. DEM mindre i konkurrencestøtte end godkendt af Kommissionen. (25) Kommissionen fastslår, at kapacitetsbegrænsningen på 85 000 kbt om året var en af de vigtigste betingelser for godkendelse af støtten. Støtten blev godkendt på grundlag af den omstruktureringsplan, der var blevet anmeldt til Kommissionen. Denne årlige maksimums- grænse indgår i Warnow Werfts privatiseringsaftale, som Kommissionen har godkendt som en del af omstrukture- ringsprogrammet. Med undtagelse af den første godken- delsesbeslutning af 3. marts 1993, fremgår det udtrykke- ligt af alle kommissionsbeslutninger, at overholdelsen af kapacitetsloftet på 85 000 kbt er bindende. Der gøres endvidere i beslutningerne udtrykkeligt opmærksom på, at Kommissionen kan kræve hele støtten tilbagebetalt, hvis kapacitetsbegrænsningen ikke overholdes. (26) Den 21. juli 1999 blev kapaciteten fra det nedlagte Elbewerft Boizenburg på 22 000 kbt omfordelt mellem de fire tilbageværende østtyske værfter. Kommissionen har godkendt omfordelingen ved beslutningen om stats- støtte N 325/99, som Tyskland fik meddelelse om ved brev af 5. august 1999 (SG(99) D/6192). KWW fik i den forbindelse tildelt yderligere 6 000 kbt, således at kapa- citetsbegrænsningen fra 1999 har lydt på 91 000 kbt i stedet for 85 000 kbt. (31) (32) Kommissionen konstaterer derfor i sin beslutning af 15. februar 2000, at KWW har modtaget 10,5 mio. DEM mindre i konkurrencestøtte, end Kommissionen havde frigivet i driftsstøtte med henblik på tabsudligning. I alt har KWW således modtaget EUR i driftsstøtte, 237,45 mio. EUR (734,5 mio. DEM) (474,9 mio. DEM) investeringsstøtte og 13,5 mio. i EUR (27 mio. DEM) i støtte til lukning, svarende til i alt 618,2 mio. EUR (1 236,4 mio. DEM). Dette beløb er der taget hensyn til ved beregning af størrelsen på det støttebeløb, som er uforeneligt med fællesmarkedet. 367,25 mio. i ikke var juli 1999 (11) I beslutningen af 8. forbindelse med overskridelsen af kapacitetsloftet i 1998 blev det støtte- beløb, der foreneligt med fællesmarkedet, beregnet ud fra det godkendte støttebeløb. Da de faktisk beløb, modtagne Kommissionen havde frigivet, ændrer Kommissionen hermed sin beslutning af 8. juli 1999 således, at det støttebeløb, der ikke er foreneligt med fællesmarkedet, beregnes på grundlag af den støtte, værftet faktisk har modtaget. støttebeløb under ligger det (27) Kommissionen konstaterer, at betragtning 16 til 25 gælder for det nye kapacitetsloft på 91 000 kbt helt på samme måde som for den tidligere kapacitetsbegræns- ning på 85 000 kbt. (28) I forbindelse med et besøg på værftet den 25. januar 2000 blev det bekræftet, at KWW's produktion i 1999 lå på 90 831 kbt. KWW har således ikke overskredet det årlige kapacitetsloft på 91 000 kbt i 1999. (29) En væsentlig betingelse for støttens tildeling, nemlig det kapacitetsloft, som er fastsat i Kommissionens godken- delsesbeslutninger på grundlag af direktiv 90/684/EØF som ændret ved direktiv 92/68/EØF, er således over- holdt i 1999. (33) Når der tages udgangspunkt i den beregningsmetode, der anvendtes i beslutningen af 8. juli 1999, svarer det beløb, der som følge af kapacitetsoverskridelsen i 1998 ikke var foreneligt med fællesmarkedet, til den andel, overskridelsen udgjorde af det samlede kapacitetsloft — i det foreliggende tilfælde en overskridelse på mere end 20 % eller det samme som en kraftig konkurrenceforvri- dende påvirkning. Til grund for denne beregning ligger den støtte, KWW har fået, nemlig 367,25 mio. EUR (734,5 mio. DEM) i driftsstøtte og 237,45 mio. EUR (474,9 mio. DEM) i investeringsstøtte, i alt 604,7 mio. EUR (1 209,4 mio. DEM). Det støttebeløb, som på grund af KWW's kapacitetsoverskridelse i 1998 skal betragtes som uforeneligt med fællesmarkedet, udgør således 41,5 mio. EUR (82,2 mio. DEM). Dette beløb skal kræves tilbagebetalt. (10) Statsstøttesag C 46/99. (11) Se fodnote 6. 29. 6. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 156/43 (34) Således som Kommissionen konstaterede i sin beslutning af 8. juli 1999 (12) i forbindelse med kapacitetsoverskri- delsen i 1998 og i sin beslutning af 15. februar 2000 om kapacitetsoverskridelsen i 1997 (13), afhænger konkurrenceforvridningens omfang af kapacitetsover- skridelsens størrelse. Efter Kommissionens opfattelse skal det støttebeløb, der svarer til overskridelsen af kapaci- tetsloftet, derfor anses som uforeneligt med fællesmar- kedet. (35) Da kapacitetsloftet for 1999 er overholdt, kan der i overensstemmelse hermed ikke peges på noget støtte- beløb, der må anses for uforeneligt med fællesmarkedet. (36) (37) Kommissionen når derfor frem til den konklusion, at den del af støtten på 618,2 mio. EUR (1 236,4 mio. DEM), som KWW har modtaget, og som Kommissionen har godkendt i fire rater i de beslutninger, der er meddelt Tyskland ved brev af 3. marts 1993 (N 692/D/91), 17. januar 1994 (N 692/J/91), 20. februar 1995 (N 1/95), 18. oktober 1995 (N 637/95) og 11. december 1995 (N 797/95), og som overholder det årlige kapacitetsloft i 1999, opfylder betingelserne i EF-traktatens artikel 87, litra e), og er forenelig med fællesmarkedet i stk. 3, medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. VI. Konklusioner Kommissionen drager den konklusion, at KWW i 1999 ikke har overskredet det årlige kapacitetsloft på 91 000 kbt. Denne årlige kapacitetsbegrænsning har Kommissionen i de beslutninger, der blev meddelt ved brev af 3. marts 1993, 17. januar 1994, 20. februar 1995, 18. oktober 1995 og 11. december 1995, fastsat som en væsentlig betingelse for godkendelsen af støtten i på i alt 623,95 mio. EUR (1 246,9 mio. DEM) henhold til direktiv 90/684/EØF, som ændret ved direktiv 92/68/EØF, og dermed for støttens forenelighed med fællesmarkedet i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra e). (38) juli 1999 om kapacitetsoverskri- I beslutningen af 8. delsen i 1998 og i beslutningen af 15. februar 2000 om kapacitetsoverskridelsen i 1997 gik Kommissionen ud fra, at kapacitetsoverskridelsens omfang bestemmer konkurrenceforvridningens omfang, og at det støtte- beløb, der svarer til kapacitetsoverskridelsen, skal anses som uforenelig med fællesmarkedet. Det støttebeløb, der overholder kapacitetsloftet for 1999, opfylder betingel- serne i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra e), og er foreneligt med fællesmarkedet i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 1 — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Kvaerner Warnow Werft GmbH (KWW) har i 1999 overholdt det kapacitetsloft, som i henhold til beslutningen om statsstøtte N 325/99, som blev meddelt ved brev af 5. august 1999, udgør en forudsætning for støttens forenelighed med fælles- markedet. Artikel 2 Artikel 1 i beslutning 1999/675/EF affattes således: »Artikel 1 fordel Tysklands støtte til for Kvaerner Warnow Werft GmbH på 41,1 mio. EUR (82,2 mio. DEM) er uforenelig med fællesmarkedet i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. «. Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland. Artikel 3 Udfærdiget i Bruxelles, den 29. marts 2000. På Kommissionens vegne Mario MONTI Medlem af Kommissionen (12) Se fodnote 6. (13) Statsstøttesag C 46/99


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0961/00 af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen. Et gunstigt miljø for opfindere i EU.

eurovoc_concepts:
common commercial policy
invention

text: 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/193 tale om en betydelig indvirkning p(cid:229) omr(cid:229)det, og der skal henvises til alternative lłsninger. Endvidere skal der freml(cid:230)gges oplysninger om geografisk beliggenhed, afgr(cid:230)nsning og v(cid:230)rdi for Natura 2000, allerede forudsete kompensationsforanstaltninger og andre oplysninger, som er vigtige for en undersłgelse af sagen. (1) EFT L 206 af 22. 7. 1992. (2) EFT L 103 af 25. 4. 1979. (2000/C 374 E/226) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0961/00 af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen (29. marts 2000) Om: Et gunstigt miljł for opfindere i EU En af de vigtigste łkonomiske sektorer er opfindernes, som ud over at m(cid:229)tte lłse mange problemer i forbindelse med deres opfindelser ogs(cid:229) st(cid:229)r over for et edderkoppespind af administrative bestemmelser. N(cid:229)r EU prłver p(cid:229) at głre et fremstłd for at genvinde det tabte terr(cid:230)n i det globale teknologiske kaplłb, er det af helt afgłrende betydning, at opfinderen kan agere i et miljł, hvor han ubesv(cid:230)ret kan udvikle sine opfindelser og sikkert og tillidsfuldt tage patent p(cid:229) dem uden at risikere at bukke under for administrative hindringer. Mener Kommissionen ikke, at den błr stłtte en tilbundsg(cid:229)ende undersłgelse for at f(cid:229) klarlagt, hvordan opfinderens situation reelt er i EU, hans bekymringer og problemer i forhold til M(cid:252)nchen og Haag, og i det hele taget en undersłgelse af alle de faktorer, som kan v(cid:230)re altafgłrende i forbindelse med de frem- bringelser, en opfinder kan bidrage med til łkonomien i EU? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (3. maj 2000) Kommissionen mener, opfindere i EU, s(cid:229)ledes at de kan udvikle deres aktiviteter. ligesom det (cid:230)rede parlamentsmedlem, at man skal sikre et gunstigt miljł for Innovation er nemlig blevet en af de vigtigste faktorer for varig v(cid:230)kst i erhvervslivet og for łkonomisk fremgang i samfundet som helhed. Med henblik p(cid:229) at fastl(cid:230)gge en passende ramme for opfindelser og nyskabende aktiviteter i EU har Kommissionen flere gange hłrt de berłrte grupper. Dette er is(cid:230)r sket i forbindelse med Kommissionens grłnbog om innovation i EU (1), og grłnbogen om EF-patentet og det europ(cid:230)iske patentsystem (2). Efter disse hłringer fremlagde Kommissionen omfattende handlingsplaner med konkrete foranstaltninger til at opfylde industriens og de selvst(cid:230)ndige opfinderes behov. Blandt de vigtigste initiativer har Kommissionen meddelt, at den vil udarbejde forslag til en retsakt om et EF-patent med de samme virkninger i alle medlemsstaterne, og som b(cid:229)de er let at forvalte, lettilg(cid:230)ngeligt og forbundet med rimelige omkostninger. Kommissionen pr(cid:230)senterer ligeledes EF-patentet i meddelelsen fra januar 2000 »Mod et europ(cid:230)isk forskningsrum« (3) som en vigtig faktor for udvikling og forskning i EU. Derudover błr innovation fremmes via andre foranstaltninger, s(cid:229)som udvikling af de nationale patent- myndigheders rolle i retning af innovationsfremme, forbedring af adgangen til information om patenter, eller oprettelsen af en Intellectual Property Rights (IPR) Help Desk (en Helpdesk om intellektuel ejen- domsret), hvor man kan f(cid:229) hj(cid:230)lp og oplysninger om innovation og intellektuel ejendomsret. (1) KOM(97) 736 endelig udg. (2) KOM(97) 314 endelig udg. (3) KOM(2000) 6 endelig udg


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0942/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission. Verbot der Verwendung von Imprägniersalzen zur Holzbehandlung.

eurovoc_concepts:
Netherlands
carcinogenic substance
common commercial policy
import (EU)
market approval
toxic substance
wood industry

text: C 46 E/86 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 13. 2. 2001 Ist die Kommission angesichts der negativen Auswirkungen auf Mensch und Umwelt bereit, eine 3. Richtlinie auszuarbeiten, die die Verwendung von impr(cid:228)gniertem Holz als Brennstoff f(cid:252)r Kraftwerke, als Grundstoff f(cid:252)r Holzfaserplatten und Viehfutter, als Humus in G(cid:228)rten und rund um B(cid:228)ume oder als Ersatz f(cid:252)r Stroh in Viehst(cid:228)llen untersagt? a) b) Falls ja, hat die Kommission bereits Schritte in diese Richtung eingeleitet? Falls nein, warum str(cid:228)ubt sich die Kommission gegen eine derartige Richtlinie? Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (7. Juni 2000) Der Kommission ist bekannt, da(cid:223) in den Niederlanden vor kurzem ein Verbot erlassen wurde, dem zufolge einheimische Hersteller keine Kupfer, Chrom oder Arsen enthaltenden Holzschutzmittel einsetzen d(cid:252)rfen und die Verwendung des auf diese Weise behandelten Holzes im Freien unzul(cid:228)ssig ist. Die Kommission ist bisher noch nicht von offizieller Seite (cid:252)ber dieses Verbot informiert worden und hat daher die nieder- l(cid:228)ndischen Beh(cid:246)rden um detaillierte Auskunft gebeten. Nach Durchsicht der entsprechenden Bestimmungen der Richtlinie 76/769/EWG des Rates vom 27. Juli 1976 zur Angleichung der Rechts- und Verwaltungsvorschriften der Mitgliedstaaten f(cid:252)r Beschr(cid:228)n- kungen des Inverkehrbringens und der Verwendung gewisser gef(cid:228)hrlicher Stoffe und Zubereitungen (1) hat die Kommission den Einsatz von Arsen bei der Holzkonservierung auf m(cid:246)gliche Risiken untersuchen lassen. Die Untersuchung ergab, da(cid:223) die Verwendung arsenhaltiger Holzschutzmittel in mancher Hinsicht bedenklich ist, vor allem wegen der langfristigen Folgen der Entsorgung des damit behandelten Holzes. Ein akutes Risiko f(cid:252)r die Bev(cid:246)lkerung konnte jedoch nicht festgestellt werden. Die Industrie hat angeboten, sich freiwillig zur Minderung der ermittelten Risiken zu verpflichten. Dieses Angebot wird gegenw(cid:228)rtig von der Kommission gepr(cid:252)ft. Ferner pr(cid:252)ft die Kommission derzeit, ob der Verkauf und die Verwendung von arsenhaltigen Holzschutzmitteln aufgrund der Richtlinie 76/769/EWG weiter einzuschr(cid:228)nken ist. Dar(cid:252)ber hinaus werden Holzschutzmittel auch von der Richtlinie 98/8/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 16. Februar 1998 (cid:252)ber das Inverkehrbringen von Biozid- Produkten (2) erfa(cid:223)t. Die Kommission wird demn(cid:228)chst Ma(cid:223)nahmen zur Umsetzung dieser Richtlinie treffen. Dabei soll die Bewertung von Holzschutzmitteln als priorit(cid:228)r eingestuft werden. Nach den Bewertungs- ergebnissen wird zu entscheiden sein, ob der Handel mit diesen Bioziden durch eine weitere Richtlinie eingeschr(cid:228)nkt werden mu(cid:223). Die Kommission verweist den Herrn Abgeordneten auch auf die Antwort auf die Schriftliche Anfrage E-0942/00. (1) ABl. L 262 vom 27. 9. 1976. (2) ABl. L 123 vom 24. 4. 1998. (2001/C 46 E/090) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0942/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission (29. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Verbot der Verwendung von Impr(cid:228)gniersalzen zur Holzbehandlung Die Verwendung von Impr(cid:228)gniersalzen zur Behandlung von Holz (impr(cid:228)gniertes Holz) hat ernsthafte Auswirkungen auf Mensch und Umwelt. Impr(cid:228)gniersalze enthalten die (cid:228)u(cid:223)erst giftigen Stoffe Arsen, Chrom IV und Kupfer. Impr(cid:228)gniertes Holz wird u. a. verwendet f(cid:252)r Gartenlauben, Abz(cid:228)unungen, Spielzeug, Pergolen, Gartenm(cid:246)bel und Eisenbahnschwellen. Seit Februar 2000 d(cid:252)rfen in den Niederlanden keine Erzeugnisse mehr verkauft werden, die aus impr(cid:228)gniertem Holz hergestellt sind. Der Staatsrat sprach sich in einer Verf(cid:252)gung gegen die Zerkleinerung von impr(cid:228)gniertem Holz aus. Auch darf dieses Holz nicht als Brennstoff f(cid:252)r Kraftwerke, als Grundstoff f(cid:252)r Holzfaserplatten und Viehfutter, als Humus in G(cid:228)rten und rund um B(cid:228)ume oder als Ersatz f(cid:252)r Stroh in Viehst(cid:228)llen verwendet werden. 13. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 46 E/87 Pressever(cid:246)ffentlichungen ist jedoch zu entnehmen, da(cid:223) die niederl(cid:228)ndische Regierung stillschweigend duldet, da(cid:223) die kanzerogenen Holzsp(cid:228)ne in andere EU-Mitgliedstaaten zur Erzeugung von Holzfaserplatten, Spielzeug u. (cid:228). ausgef(cid:252)hrt werden. Damit verst(cid:246)(cid:223)t sie gegen den Geist und den Buchstaben mehrerer EU- Richtlinien. Ist die Kommission (cid:252)ber die Ausfuhr von kanzerogenen Holzsp(cid:228)nen aus den Niederlanden in andere 1. EU-Mitgliedstaaten unterrichtet? a) b) Falls ja, um welche L(cid:228)nder handelt es sich? Falls nein, wird die Kommission angesichts der negativen Auswirkungen auf Mensch und Umwelt und angesichts des Versto(cid:223)es gegen mehrere EU-Mitgliedstaaten eine diesbez(cid:252)gliche Untersuchung ein- leiten? 2. Hat die Kommission von den Herstellern und Importeuren von Impr(cid:228)gniersalzen und impr(cid:228)gniertem Holz eine (cid:220)bersicht (cid:252)ber alle verf(cid:252)gbaren einschl(cid:228)gigen Informationen erhalten, inwieweit Mensch und Umwelt Arsens(cid:228)ure (bzw. deren Salzen) ausgesetzt sind, wie dies in der Verordnung Nr. 142/97 vorgesehen ist? Falls nein, welche Schritte hat die Kommission eingeleitet, um die vollst(cid:228)ndige und korrekte Einhaltung der Verordnung Nr. 142/97 zu erzwingen? Ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) impr(cid:228)gniertes Holz, das als Bau- oder Abri(cid:223)abfall freigesetzt 3. wird, gem(cid:228)(cid:223) der Richtlinie 91/689/EWG als gef(cid:228)hrlicher Abfall gesammelt und verarbeitet werden mu(cid:223)? a) b) Falls nein, wie begr(cid:252)ndet die Kommission, da(cid:223) impr(cid:228)gniertes Holz nicht als gef(cid:228)hrlicher Abfall einzustufen ist? Falls ja, wird impr(cid:228)gniertes Holz in den 15 EU-Mitgliedstaaten tats(cid:228)chlich als gef(cid:228)hrlicher Abfall behandelt? Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (9. Juni 2000) Der Kommission ist nicht bekannt, da(cid:223) Sp(cid:228)ne aus mit Arsen, Chrom und Kupfer behandeltem Holz 1. aus den Niederlanden in andere Mitgliedstaaten exportiert werden. Laut Richtlinie 89/677/EWG des Rates vom 21. Dezember 1989 zur achten ˜nderung der Richtlinie 76/769/EWG zur Angleichung der Rechts- und Verwaltungsvorschriften der Mitgliedstaaten f(cid:252)r Beschr(cid:228)nkungen des Inverkehrbringens und der Verwendung gewisser gef(cid:228)hrlicher Stoffe und Zubereitungen (1) ist innerhalb der Gemeinschaft unter bestimmten Bedingungen die Behandlung von Holz mit diesen Stoffen zul(cid:228)ssig. Der Export von Holzsp(cid:228)nen stellt keinen Versto(cid:223) gegen das Gemeinschaftsrecht dar, sofern die entspre- chenden Vorschriften eingehalten werden. F(cid:252)r Exporte solcher Abf(cid:228)lle gilt die Verordnung 259/93 (EWG) des Rates vom 1. Februar 1993 zur (cid:220)berwachung und Kontrolle der Verbringung von Abf(cid:228)llen in der, in die und aus der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft (2). Anhang III dieser Verordnung enth(cid:228)lt die Arten von Abf(cid:228)llen, die zu Verwertungszwecken exportiert werden d(cid:252)rfen. Unter der Position AC 170 sind folgende Abf(cid:228)lle genannt: Abf(cid:228)lle von behandeltem Kork und behandeltem Holz. Somit ist die Verbringung von Holzsp(cid:228)nen gestattet, wenn die beteiligten Mitgliedstaaten (Ausfuhrland, Einfuhrland und m(cid:246)gliche Durch- fuhrl(cid:228)nder) dar(cid:252)ber informiert sind und keine Einw(cid:228)nde gegen die Verbringung erheben. Die zust(cid:228)ndigen nationalen Stellen d(cid:252)rfen Einw(cid:228)nde nur aus einer begrenzten Zahl von Gr(cid:252)nden geltend machen, z. B. wenn eine umweltvertr(cid:228)gliche Behandlung der Abf(cid:228)lle im Bestimmungsland nicht gew(cid:228)hrleistet ist. Zum gegenw(cid:228)rtigen Zeitpunkt geforderte Untersuchung rechtfertigen w(cid:252)rden. liegen keine Hinweise vor, die eine von dem Herrn Abgeordneten 2. Die Kommission hat gem(cid:228)(cid:223) Verordnung (EG) der Kommission Nr. 142/97 vom 27. Januar 1997 (cid:252)ber die in Verordnung (EWG) Nr. 793/93 des Rates vorgesehene (cid:220)bermittlung von Informationen (cid:252)ber bestimmte chemische Altstoffe (3) Informationen zu Arsens(cid:228)ure erhalten. Auf der Grundlage dieser Infor- mationen hat die Kommission eine Untersuchung durchf(cid:252)hren lassen, um m(cid:246)gliche Risiken der Verwen- dung von Arsen bei der Holzkonservierung zu ermitteln. Die Untersuchung ergab, da(cid:223) die Verwendung arsenhaltiger Holzschutzmittel in mancher Hinsicht bedenklich ist, vor allem wegen der langfristigen Folgen der Entsorgung des damit behandelten Holzes. Ein akutes Risiko f(cid:252)r die Bev(cid:246)lkerung konnte jedoch C 46 E/88 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 13. 2. 2001 festgestellt werden. Die Industriehersteller haben angeboten, eine freiwillige Verpflichtung zur nicht Minderung dieser Risiken einzugehen. Dieses Angebot wird gegenw(cid:228)rtig von der Kommission gepr(cid:252)ft. Ferner pr(cid:252)ft die Kommission derzeit, ob der Verkauf und die Verwendung von arsenhaltigen Holzschutz- mitteln aufgrund der Richtlinie 76/769/EWG zur Angleichung der Rechts- und Verwaltungsvorschriften der Mitgliedstaaten f(cid:252)r Beschr(cid:228)nkungen des Inverkehrbringens und der Verwendung gewisser gef(cid:228)hrlicher Stoffe und Zubereitungen (4) weiter einzuschr(cid:228)nken ist. Dar(cid:252)ber hinaus werden Holzschutzmittel auch von der Richtlinie 98/8/EG (cid:252)ber das Inverkehrbringen von Biozid-Produkten erfa(cid:223)t. Die Kommission wird demn(cid:228)chst Ma(cid:223)nahmen zur Umsetzung dieser Richtlinie treffen. Dabei soll die Bewertung von Holzschutz- mitteln als priorit(cid:228)r eingestuft werden. Nach den Bewertungsergebnissen wird zu entscheiden sein, ob der Handel mit diesen Bioziden durch eine weitere Richtlinie eingeschr(cid:228)nkt werden mu(cid:223). 3. Laut Artikel 1 Absatz 4 erster Gedankenstrich der Richtlinie 91/689/EWG des Rates vom 12. Dezem- ber 1991 (cid:252)ber gef(cid:228)hrliche Abf(cid:228)lle (5) gelten als gef(cid:228)hrlich alle Abf(cid:228)lle, die in einem entsprechenden Verzeichnis aufgef(cid:252)hrt sind. Dieses Verzeichnis wurde durch die Entscheidung 94/904/EG des Rates vom 22. Dezember 1994 (6) aufgestellt. Da impr(cid:228)gniertes Holz aus Bauschutt in diesem Verzeichnis nicht enthalten ist, finden die Bestimmungen dieser Richtlinie keine Anwendung. Artikel 1 Absatz 4 zweiter Gedankenstrich derselben Richtlinie besagt, da(cid:223) auch s(cid:228)mtliche sonstigen Abf(cid:228)lle, die nach Auffassung eines Mitgliedstaats eine oder mehrere der in Anhang III der Richtlinie aufgez(cid:228)hlten Eigenschaften aufweisen, als gef(cid:228)hrliche Abf(cid:228)lle zu betrachten sind. Solche F(cid:228)lle sind der Kommission mitzuteilen und werden von dieser im Hinblick auf eine m(cid:246)gliche Anpassung des Verzeich- nisses gepr(cid:252)ft. Bisher hat die Kommission Mitteilungen vom Vereinigten K(cid:246)nigreich und von (cid:214)sterreich erhalten, aus denen hervorgeht, da(cid:223) impr(cid:228)gniertes Holz in diesen L(cid:228)ndern (zumindest teilweise) als gef(cid:228)hrlicher Abfall gilt. Beide Mitteilungen werden gegenw(cid:228)rtig im Rahmen einer umfangreicheren (cid:220)ber- pr(cid:252)fung des Verzeichnisses gepr(cid:252)ft, bei der ingesamt etwa 300 Mitteilungen zu ber(cid:252)cksichtigen sind. Die Kommission beabsichtigt, dem aufgrund von Artikel 18 der Richtlinie 91/156/EWG (7) vom 18. M(cid:228)rz 1991 zur ˜nderung der Richtlinie 75/442/EWG (8) des Rates vom 15. Juli 1975 eingerichteten Ausschu(cid:223) noch vor Ablauf des Jahres einen Vorschlag zur (cid:220)berarbeitung des Verzeichnisses zur Stellungnahme zu unterbreiten. In diesen Vorschlag wird die Bewertung der vom Vereinigten K(cid:246)nigreich und von (cid:214)sterreich eingereichten Mitteilungen (cid:252)ber impr(cid:228)gniertes Holz einflie(cid:223)en. Unabh(cid:228)ngig davon, ob impr(cid:228)gniertes Holz als gef(cid:228)hrlicher oder ungef(cid:228)hrlicher Abfall eingestuft wird, m(cid:252)ssen die Bestimmungen von Artikel 4 der Richtlinie 75/442/EWG eingehalten werden. Diesen zufolge darf die Verwertung oder Entsorgung von impr(cid:228)gniertem Holz nicht zu einer Gef(cid:228)hrdung der mensch- lichen Gesundheit oder einer Sch(cid:228)digung der Umwelt, insbesondere von Wasser, Luft und Boden sowie Tier- und Pflanzenwelt f(cid:252)hren. Au(cid:223)erdem d(cid:252)rfen dadurch keine Ger(cid:228)usch- oder Geruchsbel(cid:228)stigungen entstehen oder die Umgebung und das Landschaftsbild beeintr(cid:228)chtigt werden. Die Kommission verweist den Herrn Abgeordneten auch auf die Antwort auf die Schriftliche Anfrage E-0941/00. (1) ABl. L 398 vom 30. 12. 1989. (2) ABl. L 30 vom 6. 2. 1993. (3) ABl. L 25 vom 28. 1. 1997. (4) ABl. L 262 vom 27. 9. 1976. (5) ABl. L 377 vom 31. 12. 1991. (6) ABl. L 356 vom 31. 12. 1994. (7) ABl. L 78 vom 26. 3. 1991. (8) ABl. L 194 vom 25. 7. 1975. (2001/C 46 E/091) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0944/00 von Jens-Peter Bonde (EDD) an die Kommission (29. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Erneuerbare Energie Kann die Kommission angeben, wie weit ihre Evaluierung der Pl(cid:228)ne der d(cid:228)nischen Regierung zur Einf(cid:252)hrung sog. EE-Bescheinigungen gediehen ist? Offensichtlich sollen die Verbraucher gezwungen werden, EE-Bescheinigungen (EE = erneuerbare Energie) entsprechend ihrem Stromverbrauch zu erwerben, was nahezu einer neuen Art von Besteuerung gleichkommt. Ist die Kommission zu der Auffassung gelangt, da(cid:223) es sich hier um eine Steuer f(cid:252)r die d(cid:228)nischen Verbraucher handelt? Kann die Kommission ferner erkl(cid:228)ren, ob die CO2-Abgabe f(cid:252)r Windm(cid:252)hlen, die im (cid:252)brigen CO2-frei sind, in Einklang mit den geltenden EU-Vorschriften steht?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1072/00 van Salvador Jové Peres (GUE/NGL) aan de Commissie. Herziening van het subsidiesysteem voor katoen.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
cotton

text: 13. 2. 2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 46 E/117 De Commissie heeft de Italiaanse autoriteiten dan ook gevraagd haar zo spoedig mogelijk een gewijzigd voorstel te doen toekomen dat in overeenstemming is met de regelgeving van de Raad. In het kader van die wijziging moeten, enerzijds, nieuwe gebieden die aan de communautaire criteria voldoen, worden opgenomen en moeten, anderzijds, bepaalde gebieden die aanvankelijk waren voorgesteld maar die niet aan die criteria voldoen, worden geschrapt. In dit verband wijst de Commissie de geachte parlementsleden erop dat de provincie Viterbo aan de communautaire criteria van artikel 4, lid 6, van de genoemde algemene verordening voldoet. De Commissie moet tot haar spijt constateren dat zij tot dusver nog geen nieuw voorstel heeft ontvangen. Zij heeft de Italiaanse autoriteiten meermaals eraan herinnerd dat dringend zo(cid:146)n voorstel moet worden ingediend zodat kan worden voorkomen dat de betrokken gebieden worden benadeeld. Italiº is namelijk de enige lidstaat waarvoor de gebieden van doelstelling 2 niet konden worden vastgesteld. (1) PB L 161 van 26. 6. 1999. (2001/C 46 E/126) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1072/00 van Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Herziening van het subsidiesysteem voor katoen (29 maart 2000) In artikel 6 van verordening (EEG) nr. 1553/95 (1) is bepaald dat de Commissie verplicht is voor het begin van het verkoopseizoen 1999/2000 een verslag in te dienen over het functioneren van het subsidiesysteem voor katoen en pas dan een hervormingsvoorstel in te dienen als de noodzaak hiervan uit het verslag blijkt. De Commissie heeft echter zonder genoemd verslag in te dienen meteen al een hervormingsvoorstel ingediend. In haar toelichting verklaart de Commissie dat met het verslag van de Commissie aan de Raad over de Griekse steunaanvragen in de katoensector (COM(1998) 10 def. ) deels vooruitloopt op deze afspraak. Desalniettemin wijst de Commissie erop dat dit verslag dus niet het verslag vervangt dat voorzien is in verordening nr. 1553/95 en derhalve geen globale analyse van de katoensector omvat. in protocol nr. 4 bij de toetredingsakte van Griekenland tot de Europese Gemeenschap het Hoewel specifieke landbouwkarakter van dit land wordt erkend, is katoen nooit in bijlage II van het Verdrag opgenomen, waarmee katoen ook buiten de meeste horizontale maatregelen van het GLB valt. Zo valt katoen o. a. niet onder de milieu- en plattelandsontwikkelingsmaatregelen die in Agenda 2000 zijn goed- gekeurd, noch onder de algemene regeling inzake producentengroepen. De situatie van de katoensector binnen het GLB vereist dat de gebreken van de regelgeving op dit gebied in het verslag dat is voorzien in verordening (EEG) nr. 1553/95 behandeld worden. Waarom heeft de Commissie niet eerst het verslag dat in verordening (EEG) nr. 1553/95 wordt vereist ingediend alvorens haar hervormingsvoorstel in te dienen? Is de Commissie zich ervan bewust dat zij haar verplichtingen die in een verordening van de Raad zijn vastgelegd, niet in acht heeft genomen? Is de Commissie alsnog van plan genoemd verslag in te dienen en haar voorstel op grond van haar conclusies te wijzigen? Is de Commissie van mening dat voor de katoensector milieueisen kunnen worden gesteld terwijl katoen niet onder het milieukader valt dat met Agenda 2000 is ingesteld? (1) PB L 148 van 30. 6. 1995, blz. 45. Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (18 april 2000) Punt 11 van Protocol nr. 4 bij de Akte van toetreding van Griekenland betreffende katoen is gewijzigd bij artikel 6 van Verordening (EG) nr. 1553/95 van de Raad van 29 juni 1995 (1) en bepaalt dat de Commissie aan de Raad een verslag moet voorleggen over het functioneren van de steunregeling voor katoen. Het gaat dus niet om een globale analyse van de economie in de katoensector, maar om een onderzoek van de regeling dat op grond van een verzoek van de Raad van juni 1998 meer in het bijzonder op vier specifieke punten (2) is afgestemd. C 46 E/118 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 13. 2. 2001 De toelichting en het voorstel voor een verordening (3) vermelden, zoals wordt gezegd in de inleidende paragraaf, de essentiºle punten uit het rapport. Het rapport behandelt de steunregeling en gaat in op de vier punten waarop de Raad de nadruk heeft gelegd. De hervormingsvoorstellen van de Commissie betreffen de maatregelen die naar aanleiding van dit verslag over het onderzoek van de steunregeling nodig blijken. Zoals het geachte parlementslid heeft gesignaleerd, valt katoen niet onder de meeste algemene horizontale maatregelen van het gemeenschappelijk landbouwbeleid (GLB), gezien namelijk de specifieke kenmerken van de wettelijke regeling voor katoen. Bijgevolg valt katoen ook niet uitdrukkelijk onder de kadermaat- regelen voor het milieu van Agenda 2000. De katoenproductie, vaak een heel intensieve teelt die veel water eist, zou echter nefaste gevolgen kunnen hebben voor het milieu als er geen milieuvoorschriften worden vastgesteld. Deze regels kunnen worden ingevoerd in het kader van de steunregeling op grond van Protocol nr. 4, want zij dragen op lange termijn bij tot de ondersteuning van de katoenproductie volgens punt 2, eerste streepje, van het bovengenoemde protocol. (1) PB L 148 van 30. 6. 1995. (2) COM(98) 10 def. (3) COM(1999) 492 def. (2001/C 46 E/127) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1078/00 van Cristiana Muscardini (UEN) en Francesco Turchi (UEN) aan de Commissie (7 april 2000) Betreft: Geen publicatie in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen, serie C, van de (cid:132)ver- klarende richtlijn(cid:148) van 19 juli 1999 (COM(1999) 372 def. ) (cid:132)gemanipuleerde(cid:148) vertalingen in het Duits van de Na de richtlijn(cid:148) van 19 juli 1999 (COM(1999) 372 def. ) inzake het vrije verkeer van de burgers uit de Gemeenschap in de landen van de Unie blijkt nu ook dat het genoemde document, waarvan de brontekst in het Frans is gesteld, niet gepubliceerd is in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen, serie C, waarin de mededelingen en bekendmakingen van dit type dienen te verschijnen. (cid:132)verklarende De Commissie laat dus na om bekendheid te geven aan rechtmatige beslissingen die de instellingen van de lidstaten vervolgens moeten omzetten om zich naar de communautaire rechtsregels te voegen. Is zij, gezien bovenstaande overwegingen, van plan op te treden om een ernstig probleem, dat de onaantastbare rechten van de Italiaanse emigrantengemeenschap in Duitsland in het gedrang brengt, op te helderen? Antwoord van de heer Vitorino namens de Commissie (23 mei 2000) De geachte parlementsleden vragen waarom de mededeling van de Commissie aan de Raad en het Europees Parlement over de voor burgers van de Unie geldende bijzondere maatregelen ten aanzien van verplaatsing en verblijf die gerechtvaardigd zijn uit hoofde van de openbare orde, de openbare veiligheid en de volksgezondheid (1), niet werd gepubliceerd in reeks C van het Publicatieblad. De geachte parlementsleden worden eraan herinnerd dat de bekendmaking van mededelingen van de Commissie in het Publicatieblad niet verplicht is. In dit geval is de mededeling in alle talen on line op Europa, de server van de Commissie, op het volgende adres beschikbaar: http://europa. eu. int/comm/internal_market/en/people/right/index. htm. (1) COM(1999) 372 def


title: QUESTION ÉCRITE E-0947/00 posée par Rosa Miguélez Ramos (PSE) à la Commission. Revenus et protection sociale des ramasseuses de coquillages en Galice.

eurovoc_concepts:
EU aid
European social policy
Galicia
competence of the Member States
fisherman
mollusc
social-security contribution

text: 6. 3. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 72 E/9 Parce que ce phØnomŁne tend (cid:224) se gØnØraliser et (cid:224) se banaliser dans l(cid:146)ensemble de l(cid:146)Union, je souhaiterais d(cid:146)une part, conna(cid:238)tre l(cid:146)avis de la Commission sur ce sujet, et d(cid:146)autre part, savoir si un texte lØgislatif limitant l(cid:146)introduction du commerce dans l(cid:146)Øcole publique est actuellement en prØparation. RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (27 juillet 2000) La Commission est consciente de l(cid:146)importance du sujet ØvoquØ par l(cid:146)Honorable Parlementaire, ainsi que des aspects positifs et nØgatifs de ces pratiques commerciales comme on peut constater en examinant l(cid:146)Øtude «Le marketing (cid:224) l(cid:146)Øcole», financØe par la Commission et disponible depuis fin 1998 sur Internet (1). Si l(cid:146)utilisation de ces pratiques a comme consØquence la diffusion de publicitØs mensongŁres ou de messages publicitaires cachØs, les dispositions de la directive 84/450/CEE du Conseil du 10 septembre 1984 relative au rapprochement des dispositions lØgislatives, rØglementaires et administratives des (cid:201)tats membres en matiŁre de publicitØ trompeuse (2) sont d(cid:146)application. Toutefois la Commission, en application des principes de subsidiaritØ et de proportionnalitØ, ne considŁre pas que l(cid:146)adoption de textes lØgislatifs plus prØcis (cid:224) niveau communautaire soit la meilleure initiative pour trouver la solution (cid:224) ce problŁme. Dans ce contexte, la Commission s(cid:146)est mis dØj(cid:224) en contact avec les parties concernØes, y compris les organisations de consommateurs, afin de les encourager (cid:224) entamer un dialogue en vue de nØgocier l(cid:146)adoption des rŁgles non contraignantes en matiŁre de pratiques commerciales visant les enfants et la jeunesse. (1) http://europa. eu. int/comm/dg24/library/surveys/sur03_en. html. (2) JO L 250 du 19. 9. 1984. (2001/C 72 E/010) QUESTION (cid:201)CRITE E-0947/00 posØe par Rosa MiguØlez Ramos (PSE) (cid:224) la Commission (29 mars 2000) Objet: Revenus et protection sociale des ramasseuses de coquillages en Galice Il y a en Galice 8 500 ramasseuses de coquillages exer(cid:231)ant leur mØtier en vertu d(cid:146)une licence dØlivrØe par la Conseller(cid:237)a de pesca de la Xunta de Galice. En 1993, la loi sur la pŒche en Galice a ØtØ adoptØe, qui disposait que ces femmes devaient, pour bØnØficier de la sØcuritØ sociale au titre du rØgime maritime spØcial, se dØclarer en tant que travailleuses indØpendantes. (cid:201)tant donnØ que leurs revenus sont trŁs faibles (de l(cid:146)ordre de 300 000 pesetas par an), et suivant un accord tacite entre l(cid:146)administration et le secteur concernØ, elles Øtaient dispensØes jusqu(cid:146)ici de verser les cotisations sociales correspondantes, lesquelles s(cid:146)ØlŁvent normalement (cid:224) 168 000 pesetas par an, soit 56 % de leurs revenus. RØcemment, la Xunta de Galice a dØcidØ de leur rØclamer la preuve de leur inscription au rØgime maritime spØcial (Institut social de la marine), faute de quoi leur licence ne serait pas renouvelØe. Elles ont donc demandØ l(cid:146)ouverture de nØgociations avec des reprØsentants des administrations autonome et nationale afin de dØfinir des formules de cotisations calculØes sur la base des revenus ou du temps de travail (quatre heures par jour en moyenne, huit (cid:224) dix jours par mois, dix mois par an). Que pense la Commission du fait que l(cid:146)on rØclame (cid:224) ces travailleuses des cotisations sociales s(cid:146)Ølevant (cid:224) 56 % de leurs revenus? Est-elle informØe d(cid:146)autres situations, sur le territoire de l(cid:146)Union, oø le montant des cotisations sociales atteint plus de la moitiØ des revenus d(cid:146)un travailleur? Peut-elle, (cid:224) la demande de l(cid:146)(cid:201)tat membre concernØ, consentir une aide qui permettrait (cid:224) ces femmes de continuer (cid:224) travailler sans voir leurs revenus (cid:129) dØj(cid:224) limitØs (cid:129) Œtre amputØs dans des proportions exagØrØes? C 72 E/10 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 6. 3. 2001 RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (5 juin 2000) La Commission rappelle (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire que le niveau des cotisations sociales relŁve de la compØtence exclusive des (cid:201)tats membres. Les informations dont la Commission dispose sur la sØcuritØ sociale sont compilØes dans la publication «Mutual Information System on Social Protection in the Member States of the European Union» (MISSOC), oø l(cid:146)on trouve le dØtail des diffØrentes prestations dans chaque (cid:201)tat membre. Cette publication est directement accessible par Internet (cid:224) l(cid:146)adresse suivante: http://europa. eu. int/comm/employment_social/soc-prot/missoc98. La Commission ne peut envisager un mØcanisme d(cid:146)aide permettant de prendre en charge partiellement les cotisations sociales. Une telle ØventualitØ n(cid:146)entre pas dans les possibilitØs de financement des lignes budgØtaires de la Commission. (2001/C 72 E/011) QUESTION (cid:201)CRITE E-0956/00 posØe par Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (29 mars 2000) Objet: Abandon de terres cultivØes En raison de la diminution progressive du revenu des producteurs de fruits secs en Catalogne, les terres consacrØes (cid:224) ces cultures sont abandonnØes les unes aprŁs les autres dans cette rØgion. Ce phØnomŁne, qui, dans les annØes 1990, a touchØ 39,4 % des superficies cultivØes, est non seulement source de problŁmes socio-Øconomiques, mais il accro(cid:238)t Øgalement les risques d(cid:146)incendie et d(cid:146)Ørosion du sol. Quelles mesures la Commission entend-elle adopter afin de permettre le reboisement et la reconversion des terres catalanes et d(cid:146)empŒcher l(cid:146)abandon des terres cultivØes? Envisage-t-elle des interventions structurelles (cid:224) cette fin? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (5 mai 2000) La nouvelle politique de dØveloppement rural, adoptØe par le Conseil en juin 1999, est devenue le deuxiŁme pilier de la politique agricole commune. (cid:201)lØment essentiel du modŁle agricole europØen, elle vise (cid:224) mettre en place un cadre cohØrent et durable garantissant l(cid:146)avenir des zones rurales en favorisant le maintien et la crØation d(cid:146)emploi. Les grands axes de ce dØveloppement sont les suivants: renforcement du secteur agricole et forestier, amØlioration de la compØtitivitØ des zones rurales, et prØservation de l(cid:146)environnement et du patrimoine rural. Parmi les mesures structurelles prØvues dans le rŁglement (CE) no 1257/1999 du Conseil du 17 mai 1999, concernant le soutien du dØveloppement rural par les Fonds europØen d(cid:146)orientation et de garantie agricole (FEOGA) et modifiant et abrogeant certains rŁglements (1), figurent notamment des aides au boisement des terres agricoles, des indemnitØs compensatoires dans les zones dØfavorisØes ou soumises (cid:224) des contraintes environnementales, ainsi que des aides agri-environnementales, qui devraient contribuer (cid:224) rencontrer les prØoccupations mentionnØes par l(cid:146)Honorable Parlementaire. Il est (cid:224) noter que des mesures agri-environne- mentales, prØsentØes par les autoritØs espagnoles et approuvØes au titre du rŁglement (CEE) no 2078/92 du Conseil, du 30 juin 1992, concernant des mØthodes de production agricole compatibles avec les exigences de la protection de l(cid:146)environnement ainsi que l(cid:146)entretien de l(cid:146)espace naturel (2) (pØriode 1995-1999), permettaient dØj(cid:224) des aides aux producteurs de fruits secs, dans les conditions fixØes dans les programmes y relatifs. C(cid:146)est (cid:224) l(cid:146)(cid:201)tat membre qu(cid:146)il revient de prØsenter ses programmes de dØveloppement rural, en plein respect du principe de subsidiaritØ. Dans les zones non couvertes par l(cid:146)objectif no 1 comme la Catalogne, les (cid:201)tats membres peuvent prØsenter des programmes de dØveloppement rural qui reprennent ces diffØrentes mesures, pour un financement au titre du FEOGA garantie. Ces programmes doivent notamment dØcrire la situation de la zone considØrØe, ses problŁmes spØcifiques, la stratØgie proposØe et ses prioritØs, ainsi que les mesures envisagØes pour mettre en (cid:156)uvre les plans


title: WRITTEN QUESTION E-0963/00 by Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) to the Commission. Drought in Aragon.

eurovoc_concepts:
Aragon
Spain
common agricultural policy
drought
economic consequence
farmer
indemnification
irrigation
sustainable agriculture

text: 20. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 53 E/47 Consequently the Commission has not foreseen financing for meetings among eligible institutions prior to presentation of project proposals under the framework of the ALFA programme, launched on 15 February 2000 (1). (1) OJ C 42, 15. 2. 2000. (2001/C 53 E/053) WRITTEN QUESTION E-0958/00 by Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) to the Commission Subject: EU contribution to tourism development in Melilla (29 March 2000) The city of Melilla, located in North Africa and part of the European Union, is seeking means of resolving the major problems affecting it, namely isolation and the need to diversify its economy through the sustained development of tourism. Potentially it offers a double attractiveness, as a European city for the Maghreb and as a gateway to Africa for Europe. Melilla therefore needs to implement a large-scale tourism plan, including the regeneration of its beaches and the improvement of sea and air communications links. These two key factors will make it possible to dynamise other elements that are needed for a far-reaching tourism development programme. Can the Commission state to what extent it believes that the EU can participate in an integrated tourism development plan for Melilla, to enable this city, situated in North Africa but part of the Union, to become, in the medium to long term, a genuine tourist attraction for all the Union(cid:146)s Member States? Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (25 May 2000) The autonomous city of Melilla is eligible under Objective 1 of the Structural Funds for the 2000-2006 programming period. At present Spain(cid:146)s operational programme proposals are in preparation prior to transmission to the Commission, which will of course give serious consideration to support for the development of tourism in Melilla if included. (2001/C 53 E/054) WRITTEN QUESTION E-0963/00 by Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) to the Commission (29 March 2000) Subject: Drought in Aragon The Spanish region of Aragon suffers from a serious structural drought problem. Since 1915 the national government has produced successive laws and programmes proposing irrigation schemes aimed at remedying the problem. However, many of these schemes have never got off the ground for budget reasons. Present nature conservation policies originating at EU level are having the effect of paralysing irrigation projects in large areas of Aragon, leading to the decided rejection of those policies by the great majority of the inhabitants of the areas affected, who feel that environmental protection is being given priority over allowing the farmers of Aragon the means of survival. C 53 E/48 Official Journal of the European Communities EN 20. 2. 2001 Has the Commission considered formulas which could make it possible to reconcile the need to protect the environment with the avoidance of depopulation in the countryside? Does the Commission not believe that, as a matter of fairness, farmers who are prevented from irrigating their land for environmental reasons should receive financial compensation? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (10 May 2000) The new rural development policy adopted by the Council in June 1999 seeks to establish a coherent and permanent framework to guarantee the future of rural areas by encouraging the maintenance and creation of employment and by taking account of environmental requirements. The priorities of this development policy are strengthening the agricultural and forestry sector, making rural areas more competitive and preserving the environment and rural assets. The structural measures provided for by Council Regulation (EC) No 1257/1999 of 17 May 1999 on support for rural development from the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) (1) include aid for investments on agricultural holdings to preserve the natural environment, compensatory allowances in less-favoured areas or those subject to environmental constraints, agri-environmental aid and support for agricultural and rural activities to protect the environment. With particular regard to the compensatory allowances, Article 16 of the Regulation provides that payments to compensate for costs incurred and income foregone may be made to farmers who are subject to restrictions on agricultural use in areas with environmental restrictions as a result of the implementation of limitations on agricultural use based on Community environmental protection rules, if and in so far as such payments are necessary to solve the specific problems arising from those rules. Such measures should help meet the concerns expressed by the Honourable Member. It is up to the Member State to submit rural development programmes, in full compliance with the principle of subsidiarity. In areas, like Aragon, not covered by Objective 1, the Member States may submit rural development programmes which include these various measures for financing under the EAGGF Guarantee Section. Such programmes should in particular describe the situation of the area in question, its specific problems, the strategy proposed and its priorities and the measures which are intended to implement the plans. The Commission is currently considering the proposed rural development programmes submitted by the Spanish authorities on 30 December 1999 with a view to approving them as soon as possible. (1) OJ L 160, 26. 6. 1999. (2001/C 53 E/055) WRITTEN QUESTION E-0964/00 by Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) to the Commission Subject: Location of the IUCN Mediterranean office in MÆlaga (29 March 2000) In her reply for the Commission to my question E-2415/99, Commissioner Wallstr(cid:246)m stated that the Mediterranean regional office of the International Union for the Conservation of Nature (IUCN) is located in Seville, rather than, as I maintained, in MÆlaga. I regret to have to contradict Mrs Wallstr(cid:246)m, but am obliged to point out that this office is indeed located (Andalusia Technology Park). The Commission(cid:146)s in MÆlaga, information is, therefore, incorrect. in the (cid:145)Parque Tecnol(cid:243)gico de Andaluc(cid:237)a(cid:146) May I ask the Commissioner if, in order to confirm the correctness of my assertion, she or a representative of hers would be willing to pay a visit to the IUCN(cid:146)s Mediterranean regional office, in order to obtain first- hand knowledge of it and contribute to the development of the activities it is planning?


title: PERGUNTA ESCRITA E-0934/00 apresentada por Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) à Comissão. Responsabilidade da Comissão na fiscalização do transporte de grandes quantidades de resíduos perigosos procedentes da Hungria com destino aos Estados-membros da UE.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Hungary
competence of the Member States
hazardous waste
transport of dangerous goods

text: C 46 E/82 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 13. 2. 2001 Com efeito, o novo regulamento (CE) no 1260/1999 do Conselho, de 21 de Junho de 1999, que estabelece disposi(cid:231)ıes gerais sobre os Fundos estruturais (1) prevŒ, para o per(cid:237)odo de programa(cid:231)ªo 2000/2006, diversos instrumentos que poderªo ser utilizados no sentido de contribuir para a reconstru(cid:231)ªo das infra-estruturas, do potencial e dos equipamentos de produ(cid:231)ªo essenciais para o desenvolvimento econ(cid:243)mico das regiıes da Comunidade. As zonas de ItÆlia que forem seleccionadas para a nova lista de regiıes do objectivo no 2 poderªo beneficiar da participa(cid:231)ªo dos Fundos estruturais; as zonas sinistradas que nªo fa(cid:231)am parte desta nova lista mas que, anteriormente, eram eleg(cid:237)veis para os objectivos no 2 e no 5b poderªo igualmente obter dota(cid:231)ıes a t(cid:237)tulo do apoio transit(cid:243)rio. As zonas atingidas que nªo sªo eleg(cid:237)veis nªo poderªo receber apoio a t(cid:237)tulo do objectivo no 2 dos Fundos estruturais. No (cid:226)mbito desta regulamenta(cid:231)ªo, a Comissªo examinarÆ, com a mÆxima aten(cid:231)ªo, todos os pedidos provenientes das autoridades nacionais e regionais. (1) JO L 161 de 26. 6. 1999. (2001/C 46 E/086) PERGUNTA ESCRITA E-0934/00 apresentada por Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (29 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Responsabilidade da Comissªo na fiscaliza(cid:231)ªo do transporte de grandes quantidades de res(cid:237)duos perigosos procedentes da Hungria com destino aos Estados-membros da UE Na sua resposta de 11. 1. 2000 (cid:224) minha pergunta sobre o armazenamento de 14 000 toneladas de res(cid:237)duos contaminados com PCB, procedentes da Hungria (E-2824/99) (1), a Comissªo afirma que o Regulamento no 259/93 (2), no no 9 do seu artigo 4o, aplica a Conven(cid:231)ªo de Basileia na medida em que estabelece um compromisso entre o princ(cid:237)pio da proximidade e a necessidade de eliminar os res(cid:237)duos de forma compat(cid:237)vel com o ambiente. Entretanto, soube-se que uma parte dos res(cid:237)duos em questªo serªo transportados para a Sax(cid:243)nia-Anhalt (Repœblica Federal da Alemanha), ou seja, que o transporte se processarÆ atravØs da `ustria e/ou da Repœblica Checa. Atendendo ao exposto, pergunta-se (cid:224) Comissªo: 1. Como pode a Comissªo, no caso em apre(cid:231)o, optar pela nªo aplica(cid:231)ªo do princ(cid:237)pio da proximidade e aceitar trajectos tªo longos, se nªo dispıe de informa(cid:231)ıes sobre a possibilidade de transferir os res(cid:237)duos para um local mais pr(cid:243)ximo e em condi(cid:231)ıes ecologicamente adequadas? 2. Quais as responsabilidades que, em seu entender, lhe incumbem decorrentes do facto de lhe competir zelar pela correcta aplica(cid:231)ªo do Regulamento no 259/93 nos Estados-membros? 3. A Comissªo nªo considera que, nos casos em que parecem subsistir dœvidas quanto ao cumprimento do regulamento, se devem obter todas as informa(cid:231)ıes necessÆrias das autoridades que, nos Estados- -membros, sªo responsÆveis pela autoriza(cid:231)ªo do transporte transfronteiri(cid:231)o de res(cid:237)duos perigosos, a fim de se poder ajuizar da correcta aplica(cid:231)ªo do regulamento? a) Em caso afirmativo, tenciona proceder a essa averigua(cid:231)ªo no caso dos res(cid:237)duos contaminados com PCB procedentes de Gare (Hungria)? JÆ iniciou diligŒncias nesse sentido? b) Em caso de resposta negativa, com que fundamento entende nªo ser necessÆrio fazŒ-lo? 4. JÆ obteve mais informa(cid:231)ıes sobre o caso «Gare»? a) b) Em caso afirmativo, quais? Em caso de resposta negativa, porque razªo ainda nªo dispıe das informa(cid:231)ıes que, conforme referiu na resposta (cid:224) pergunta E-2824/99, estava ainda a aguardar? (1) (2) JO C 280 E de 3. 10. 2000, p. 139. JO L 30 de 6. 2. 1993, p. 1. 13. 2. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 46 E/83 Resposta dada pela ComissÆria Margot Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (15 de Maio de 2000) Conforme salientado na resposta (cid:224) pergunta escrita E-2824/99 (1) do Senhor Deputado, a Comissªo, enquanto tal, nªo exerce nenhuma fun(cid:231)ªo de controlo directo no que diz respeito (cid:224)s transferŒncias de res(cid:237)duos espec(cid:237)ficos nos termos do Regulamento (CEE) no 259/93 do Conselho, de 1 de Fevereiro de 1993, relativo (cid:224) fiscaliza(cid:231)ªo e ao controlo das transferŒncias de res(cid:237)duos no interior, (cid:224) entrada e (cid:224) sa(cid:237)da da Comunidade. Os procedimentos de fiscaliza(cid:231)ªo e de controlo estipulados no regulamento e de aplica(cid:231)ªo directa nos Estados-membros, sªo aplicados pelas autoridades designadas pelos Estados-membros nos termos do artigo 36o do regulamento. Cabe a estas autoridades pedir (cid:224) Hungria que lhes sejam prestadas as informa(cid:231)ıes solicitadas nos termos do no 3 do artigo 19o do regulamento e, de uma maneira geral, determinar com base na situa(cid:231)ªo concreta em anÆlise a autoriza(cid:231)ªo ou nªo de determinada transferŒncia de res(cid:237)duos. A Comissªo toma nota da informa(cid:231)ªo prestada pelo Senhor Deputado no sentido de que a transferŒncia de res(cid:237)duos em questªo tinha, aparentemente, destino na Alemanha para elimina(cid:231)ªo final. AtØ (cid:224) presente data, a Comissªo ainda nªo obteve nenhuma indica(cid:231)ªo de que, ao autorizar a transferŒncia, as autoridades alemªs terªo agido em viola(cid:231)ªo da regulamenta(cid:231)ªo comunitÆria e, mais concretamente, em infrac(cid:231)ªo ao Regulamento (CEE) no 259/93 do Conselho. A Comissªo vai solicitar informa(cid:231)ıes adicionais (cid:224)s autoridades alemªs com base nas quais decidirÆ da necessidade de tomar medidas complementares. (1) JO C 280 E de 3. 10. 2000, p. 139. (2001/C 46 E/087) PERGUNTA ESCRITA E-0938/00 apresentada por Adriana Poli Bortone (UEN) (cid:224) Comissªo (29 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Ajudas comunitÆrias para a transforma(cid:231)ªo de sumos de uva (DG Agricultura) Considerando que, com a reforma da OCM do sector vitivin(cid:237)cola, estÆ prevista no artigo 25o do Regulamento (CE) no 1493/1999 (1), que entrarÆ em vigor no dia 1 de Agosto de 2000, a cessa(cid:231)ªo de ajudas comunitÆrias para a transforma(cid:231)ªo de sumos de uva a partir de uvas de mesa (cuja utiliza(cid:231)ªo Ø, porØm, proibida para a vinifica(cid:231)ªo); considerando que a ausŒncia da ajuda comunitÆria significarÆ para os produtores italianos de sumos de uva um custo mais levado de 11 986 liras por hectolitro de produto, com as consequentes tensıes sociais, sobretudo em regiıes economicamente desfavorecidas, poderÆ a Comissªo informar se, nos regulamentos de aplica(cid:231)ªo da OCM do vinho actualmente em fase de revisªo, pode ser prevista a manuten(cid:231)ªo das ajudas para os sumos de uva provenientes de uva de mesa por forma a garantir uma igualdade de oportunidades a todos os operadores comunitÆrios? (1) JO L 179 de 14. 7. 1999, p. 1. Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (3 de Maio de 2000) A Comissªo recorda (cid:224) Senhora Deputada que o Conselho adoptou, em 17 de Maio de 1999, o Regulamento (CE) no 1493/1999, de 17 de Maio de 1999, que estabelece a nova organiza(cid:231)ªo comum do mercado (OCM) vitivin(cid:237)cola. O regulamento supracitado entrarÆ em aplica(cid:231)ªo em 1 de Agosto de 2000. O no 3 do artigo 35o deste regulamento especifica que as ajudas (cid:224)s uvas, mostos de uvas e mostos de uvas concentrados produzidos tendo em vista a elabora(cid:231)ªo de sumos de uvas ou de outros produtos comest(cid:237)veis a partir desses sumos de uvas ficam reservadas aos produtos obtidos a partir de castas classificadas exclusivamente como castas de uvas para vinho, que podem, por conseguinte, produzir vinho para o mercado. Tendo em conta o que precede, nªo serÆ paga qualquer ajuda para a elabora(cid:231)ªo de sumos de uva e de outros produtos comest(cid:237)veis derivados, no caso de utiliza(cid:231)ªo de uvas de mesa, de castas nªo classificadas como uvas para vinho