title: 2003/813/EF: Kommissionens beslutning af 21. marts 2000 om en fusions forenelighed med fællesmarkedet og EØS-aftalen (Sag COMP/M.1636 - MMS/DASA/Astrium) (meddelt under nummer K(2000) 693) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
economic concentration
launch vehicle
merger control
satellite

text: 28. 11. 2003 DA Den Europæiske Unions Tidende L 314/1 II (Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 21. marts 2000 om en fusions forenelighed med fællesmarkedet og EØS-aftalen (Sag COMP/M. 1636 – MMS/DASA/Astrium) (meddelt under nummer K(2000) 693) (Kun den engelske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (2003/813/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, DASA Dornier Raumfahrt Holding GmbH (DDRH) erhverver fælles kontrol med Astrium, som er et nyop- rettet selskab i rumfartssektoren, hvortil alle MMS' og de fleste af DASA's aktiviteter i forbindelse med rumfarts- systemer vil blive overført. under henvisning til aftalen om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, stk. 2, litra a), særlig artikel 57, (2) under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomheds- overtagelser (1), (EF) nr. 1310/97 (2), særlig artikel 8, stk. 2, senest ændret forordning ved Ved beslutning af 3. december 1999 fastslog Kommissio- nen, at der var alvorlig tvivl om den anmeldte fusions forenelighed med fællesmarkedet. Kommissionen ind- ledte fusionsforordningen artikel 6, stk. 1, litra c). proceduren derfor efter under henvisning til Kommissionens beslutning af 3. december 1999 om at indlede procedure i den foreliggende sag, I. PARTERNE OG TRANSAKTIONEN under henvisning til udtalelse fra Det Rådgivende Udvalg for Virksomhedssammenslutninger (3), og (3) ud fra følgende betragtninger: (1) Den 29. oktober 1999 modtog Kommissionen en anmeldelse i henhold til artikel 4 i forordning (EØF) nr. 4064/89 (fusionsforordningen) om en påtænkt fusion, hvorved Matra Marconi Space NV (MMS) og Daim- lerChrysler Aerospace AG (DASA) via sit datterselskab (1) EFT L 395 af 30. 12. 1989, s. 1. Berigtigelse i EFT L 257 af 21. 9. 1990, s. 13. (2) EFT L 180 af 9. 7. 1997, s. 1. (3) EUT C 285 af 27. 11. 2003. MMS ejes i fællesskab af Matra Hautes Technologies SAS (MHT) og Marconi Electronic Systems Limited (Marconi). MMS's hovedaktiviteter er fremstilling og leverancer af rumfartssystemer, herunder satellitter og deres nyttelast, subsystemer til løfteraketter og bemandede rumskibe, jordstationer og forskellige former for subsystemer og teknologier. (4) MHT er en del af den franske koncern Aérospatiale- Matra, der hovedsagelig beskæftiger sig med kommerciel og militær rumfart, fjernstyrede våben, information og telekommunikation. rumsektoren ejer Aérospatiale- Matra ud over MMS især aktiemajoriteten i virksomhe- der, der fremstiller løfteraketter, rumfartsinfrastruktur og I L 314/2 DA Den Europæiske Unions Tidende 28. 11. 2003 udstyr til rumfartøjer. Aérospatiale-Matra kontrolleres af den franske stat og den franske koncern Lagardère, der også er aktiv i automobil- og mediesektoren. MMS og DASA fælles kontrol med Astrium, da parterne skal nå til enighed om større beslutninger om Astriums strategiske kommercielle adfærd. (5) (6) (7) (8) Marconi, der tidligere tilhørte General Electric Company (GEC), er blevet fusioneret med og ind i British Aero- som nu kaldes BAe Systems plc (BAe space plc, Systems). BAe Systems er en britisk koncern, der hoved- sagelig beskæftiger sig med civile og militære fly, fjern- styrede våben, skibsbygning og -indretning samt elektro- nik til militær anvendelse. I rumfartssektoren ejer BAe Systems ud over sin andel i MMS aktiemajoriteten i en række virksomheder, der fremstiller udstyr til rumfartø- jer. DDRH kontrolleres udelukkende af den tyske virksom- hed DASA, som samler DaimlerChrysler-koncernens aktiviteter inden for luftfart og rumfartssystemer. I rum- fartssektoren ejer DASA ud over de aktiviteter, selskabet vil overdrage Astrium, især aktiemajoriteten i Eurockot Launch Services GmbH, der beskæftiger sig med opsen- delsestjenester. DASA tilhører DaimlerChrysler-koncer- nen, som også er aktiv i automobil- og servicesektoren. (leverancer af Ifølge en aktionæraftale vil Astrium blive et 50:50 joint venture mellem MMS og DDRH. Astrium skal samle alle MMS's aktiviteter rumfartssystemer og subsystemer) og alle de DASA-aktiviteter, der i øjeblikket varetages af datterselskabet Dornier Satellitensysteme GmbH (leverancer af satellitsystemer og subsystemer) og selskabets division Raumfahrt-Infrastruktur (leverancer af rumfartsinfrastruktur og løfteraketter). Astrium vil blive ledet som et enkelt multinationalt selskab med grænseoverskridende divisioner, og aktivisterne vil blive koncentreret i tre selskaber i Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige. II. FUSIONEN Astrium vil blive kontrolleret i fællesskab af MMS og DASA (herefter benævnt »parterne«). En bestyrelse bestå- ende af fire medlemmer, to fra hver part, vil blive udpe- get ved enstemmighed af aktionærerne. Alle vigtige beslutninger om Astriums forretningspolitik og -strategi, som f. eks. midtvejsplanen (svarende til forretningspla- nen), årsbudgettet samt udpegelse og opsigelse af juri- diske repræsentanter for de operationelle selskaber, kræ- ver MMS' og DASA's enstemmige godkendelse. Det giver (9) Astrium vil endvidere på varigt grundlag varetage alle et selvstændigt økonomisk selskabs funktioner, da det vil samle alle MMS's aktiviteter og de fleste af DASA's rum- fartsaktiviteter og derfor vil få adgang til de aktiver, det personale, de produktionsfaciliteter samt kommercielle netværk og servicenetværk, der er nødvendige for at gennemføre selskabets forretningsmæssige aktiviteter på varigt grundlag. (10) På baggrund af ovenstående er det klart, at den fore- slåede transaktion er en fusion som omhandlet i fusions- forordningens artikel 3, stk. 1, litra b). III. FÆLLESSKABSDIMENSION (11) Summen af de fusionerende parters samlede globale omsætning var i 1998 på over 5 mia. EUR (4), og hver af de deltagende virksomheder havde en omsætning i Fællesskabet på over 250 mio. EUR. De deltagende virk- somheder havde ikke over to tredjedele af deres samlede omsætning i én og samme medlemsstat. Den anmeldte transaktion er derfor af fællesskabsdimension som defi- neret i fusionsforordningens artikel 1, stk. 2. Der er ikke tale om en samarbejdssag i henhold til EØS-aftalen. IV. FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET rumfartssystemer og tilhørende (12) Astrium vil beskæftige sig med fremstilling og leverance af subsystemer og udstyr. Som Kommissionen har anført i tidligere beslut- ninger (5), består rumfartssystemer generelt af to hoved- (satellit, kredsløbsplatform, segmenter: et rumsegment løfteraket m. m. ) og et jordsegment, der enten styrer og kontrollerer rumsegmentet (kredsløb, missionsparametre m. m. ) eller fungerer som kommunikationsled med rum- segmentet (f. eks. transmission af tale og data). Rumseg- mentet kan yderligere opdeles i satellitter, rumfartsinfra- struktur og løfteraketter. (4) Omsætning beregnet i overensstemmelse med fusionsforordningens artikel 5, stk. 1, og Kommissionens meddelelse om beregning af omsætning (EFT C 66 af 2. 3. 1998, s. 25). Tal for omsætning fra perioden inden den 1. 1. 1999 er beregnet på grundlag af de gen- nemsnitlige ecukurser og omregnet til euro til pari. (5) Se f. eks. sag IV/M. 437 — Matra Marconi Space/British Aerospace Space Systems (EFT C 245 af 1. 9. 1994, s. 9), eller sag IV/M. 1185 — Alcatel/Thomson-CSF-SCS (EFT C 272 af 1. 9. 1998, s. 5). 28. 11. 2003 DA Den Europæiske Unions Tidende L 314/3 (13) Fusionen rejser ikke konkurrencemæssige betænkelighe- der på markederne for civile kommunikationssatellitter, jordsegmenter til satellitter og opsendelsestjenester. lige opgaver, der var årsag til, at satellitten blev sendt i kredsløb. (14) Begge parter beskæftiger sig med observationssatellitter og videnskabelige satellitter, rumsonder, rumfartsinfra- struktur og udstyr til løfteraketter, og Kommissionen gav i sin beslutning af 3. december 1999 efter fusions- forordningens artikel 6, stk. 1, litra c), udtryk for alvor- lige betænkeligheder på disse markeder. I denne beslut- ning havde Kommissionen også givet udtryk for alvor- lige betænkeligheder på markederne for systemer og udstyr til løfteraketter. Af de årsager, der er anført i afsnit A-C nedenfor, er der imidlertid ingen konkurren- cemæssige betænkeligheder på disse markeder. (18) (15) Endelig beskæftiger parterne sig også med visse former for satellitudstyr og militære satellitter, og der er stærke indikationer for, at transaktionen vil skabe eller styrke en dominerende stilling på markederne for: — mekaniske hjul til satellitter i Europa (6) (afsnit A) — militære kommunikationssatellitter i Frankrig 1(afsnit C). (19) A. SATELLITTER RELEVANTE PRODUKTMARKEDER Hovedkontrahentniveau Satellitsektoren opdeles ofte i et kommercielt segment bestående af de satellitter (hovedsagelig kommunika- tionssatellitter), der sælges til kommercielle operatører, og et institutionelt segment (hovedsagelig observations- satellitter og videnskabelige satellitter), der især sælges til rumfartsorganisationer som NASA, det franske Centre national d'etudes spatiales (CNES) eller Den Europæiske Rumorganisation (ESA). Kommercielle operatører indkø- ber normalt satellitter på baggrund af gennemprøvede konstruktioner, og købet foregår gennem verdens- omspændende udbudsprocedurer. Derimod køber insti- tutionelle kunder i reglen specifikke (ofte skræddersyede) satellitter, og konkurrencen er normalt begrænset til lan- dets egne hovedsatellitkontrahenter. Hvad ESA angår, benytter man en speciel indkøbsform baseret på et geografisk princip om en rimelig modydelse, der kræver balance mellem det finansielle bidrag, ESA's medlemssta- ter yder, og den andel af de industrielle kontrakter, der gives til disse medlemsstaters producenter. Parterne fremfører, at man bør skelne mellem kommuni- kationssatellitter og videnskabelige satellitter, fordi de ikke kræver de samme teknologiske færdigheder og ikke henvender sig til de samme kunder. Denne opfattelse er i vid udstrækning underbygget af resultaterne af Kom- missionens undersøgelse og bekræftes yderligere af den kendsgerning, at konkurrencevilkårene af ovennævnte årsager er forskellige for det kommercielle og det indu- strielle segment. Det ser således ud til, at kommunika- tionssatellitter og videnskabelige satellitter tilhører for- skellige produktmarkeder. (16) er der komplekse rumfartøjer, Satellitter kredser omkring et himmellegeme. Som anført i Kommissionens tidligere beslutninger (7) findes der fire hovedkategorier: kommunikationssatellitter, navigationssatellitter, observa- tionssatellitter (fjernmåling) og videnskabelige satellitter. Satellitter kan anvendes til såvel civile som militære for- mål. (20) I den foreliggende sag er det ikke nødvendigt at afgrænse de relevante produktmarkeder for navigations- satellitter, da dette segment stadig befinder sig på et meget tidligt udviklingstrin i Europa, og fordi ingen af parterne producerer denne type satellitter. (17) Populært udtrykt består en standardsatellit af to grund- dele: platformen og nyttelasten. Platformen (eller bussen) er satellittens fysiske struktur, der sikrer dens stabilitet og termiske kontrol, mens nyttelasten styrer platformens vigtigste parametre og er indrettet til at udføre de sær- (6) I denne beslutning betyder »Europa« EØS og Schweiz (og omfatter derfor alle medlemmer af Den Europæiske Rumorganisation (ESA)). (7) Se sag IV/M. 1185 — Alcatel/Thomson-CSF-SCS: fodnote 5. (21) indførelsen af multimediesatellitter, (Geosynchronous Earth Orbit), MEO- Kommercielle kommunikationssatellitter kan opdeles i (Medium GEO- Earth Orbit) og LEO-satellitter (Low Earth Orbit). Ifølge parterne er især LEO-satellitkonstellationer som Iridium og Globalstar, der finansieres og drives af private konsortier, en vigtig udvikling i kommunikationssegmentet. I en tidligere beslutning (8) skelnede Kommissionen mellem GEO-sa- tellitter på den ene side og MEO-/LEO-satellitter på den (8) Se sag IV/35. 518 — Iridium (EFT L 16 af 18. 1. 1997, s. 87). L 314/4 DA Den Europæiske Unions Tidende 28. 11. 2003 (22) (23) anden på grundlag af omkostninger, funktion og andre faktorer. I denne sag er det imidlertid ikke nødvendigt at afgrnse de relevante produktmarkeder for kommercielle kommunikationssatellitter yderligere, da den effektive konkurrence ikke vil blive hmmet betydeligt i EØS eller en væsentlig del heraf med nogen mulig markedsdefini- tion. Institutionelle kunder (hovedsagelig rumfartsorganisatio- ner) indkøber især observationssatellitter og videnskabe- lige satellitter samt rumsonder (videnskabelige rumfartø- jer til udforskning af vores egne og andre solsystemer). Der er i reglen tale om skræddersyede produkter, der skal anvendes til specifikke opgaver, blandt andet meteo- rologi, kartografi, astronomi, undersøgelse af solvind m. m. Parterne fremfører, at observationssatellitter, videnskabe- lige satellitter og rumsonder (herefter betegnet under ét som »institutionelle satellitter«) kan betragtes som et enkelt produktmarked. Denne opfattelse støttes af, at der synes at være tale om betydelig substitution på udbuds- siden mellem disse produktkategorier, da europæiske hovedsatellitkontrahenter i reglen er aktive inden for alle segmenter. Endvidere er konkurrencevilkårene på de institutionelle markeder i det store og hele ens, idet alle produkter aftages af de samme kunder og efter de samme indkøbsprocedurer. Der synes derimod at være tale om et spirende specifikt kommercielt marked for observationssatellitter, og af ovennævnte årsager synes der ikke at være tale om substitution på efterspørgsels- siden mellem de forskellige produktkategorier. I denne sag er det imidlertid ikke nødvendigt at afgrænse de relevante produktmarkeder for civile institutionelle satel- litter yderligere, da den effektive konkurrence ikke vil blive hæmmet betydeligt i EØS eller en væsentlig del heraf med nogen mulig markedsdefinition. (24) Kommunikations- og observationssatellitter kan anven- til civile eller militære formål. Kommissionens des undersøgelse viser, at militære satellitter normalt benyt- ter samme platforme som civile, men kræver specifikke tilpasninger af hensyn til satellittens integritet, databe- skyttelse m. m. Der er også tegn på, at konkurrencevilkå- rene er forskellige for militære og civile applikationer, da især offentlige myndigheder ofte foretrækker nationale kontrahenter, når der er tale om militære applikationer. Resultaterne af Kommissionens undersøgelse synes såle- des at vise, at der er tale om særskilte produktmarkeder for militære applikationer. Udstyrsniveauet (25) Som nævnt i betragtning 17 består en standardsatellit i store træk af en platform og en nyttelast. Platformen er satellittens fysiske struktur, som typisk sikrer dens sta- bilitet og termiske kontrol, holder den i kredsløbet og leverer elektricitet. Nyttelasten styrer platformens vigtig- ste parametre og er indrettet til at udføre de særlige opgaver, der var årsag til, at satellitten blev sendt i kredsløb. Derfor kan den samme platform anvendes til en række applikationer, mens nyttelasten normalt er spe- cifik for den opgave, satellitten skal udføre. (26) Både platformen og nyttelasten består af en række sub- systemer (f. eks. drivaggregater eller systemer til kontrol af platformens flyvestilling og kredsløb eller nyttelastens vigtigste instrumenter) og udstyr (f. eks. jord- og stjerne- sensorer, solenergigeneratorer og antenner). Kommissio- nens undersøgelse viser, at hver af disse produkter kan udgøre et særskilt produktmarked. (27) Der synes især at være tale om et særskilt produktmar- ked for mekaniske hjul, der bruges til at stabilisere satel- littens flyvestilling. Det skyldes, at selv om andre former for udstyr kan anvendes til samme formål (nemlig driv- systemer og magnetiske hjul), synes ingen af dem at være substituerbare med mekaniske hjul. (28) (29) For det første kan drivsystemerne nok anvendes til at indbærer kontrollere satellittens flyvestilling, men det brug af det brændstof, der er lagret i satellitten. Da der er begrænsede mængder brændstof i satellitten, og da mekaniske og magnetiske hjul i stedet drives af den elek- tricitet, der produceres i tilstrækkelige mængder af sole- nergigeneratorerne, har drivsystemerne i praksis kun en meget kort levetid (mindre end et år), og de bruges der- for kun sjældent. Drivsystemerne er desuden baseret på en helt anden teknologi og knowhow for mekaniske og magnetiske hjuls vedkommende, og de fremstilles ikke af de samme producenter. For det andet fungerer magnetiske og mekaniske hjul nok efter de samme grundlæggende principper, men magnetiske hjul har tilsyneladende langt bedre præsta- tioner og indebærer større omkostninger end mekaniske, og de anvendes derfor hovedsagelig til applikationer, der kræver meget nøjagtig kontrol af flyvestillingen (f. eks. observationssatellitter). Magnetiske og mekaniske hjul er også baseret på helt forskellig teknologi og knowhow, og i Europa fremstilles de ofte ikke af de samme pro- ducenter. 28. 11. 2003 DA Den Europæiske Unions Tidende L 314/5 (30) Alt i alt synes Kommissionens undersøgelse at pege på, at der findes et særskilt produktmarked for mekaniske hjul. DE RELEVANTE GEOGRAFISKE MARKEDER er), og de fleste af de udenforstående, som deltog i Kom- missionens undersøgelse, oplyste, at de stadig betragtede markederne for kommunikationssatellitter og kompo- nenter til kommunikationssatellitter som globale. Man kan derfor konkludere, at markederne for kommunika- tionssatellitter og komponenter til kommunikationssatel- litter er globale. Kommercielle kommunikationssatellitter Civile institutionelle satellitter (31) (32) indkøber sådanne produkter uden at for kommunikationssatellitter og udstyr I tidligere kommissionsbeslutninger (9) betragtede man markeder til kommunikationssatellitter som globale, da kommercielle tage kunder geografiske hensyn. Parterne fremfører, at konkurrence- vilkårene i sektoren for kommunikationssatellitter er så homogene, at man kan betragte det geografiske marked som verdensomspændende, da kunderne indhenter til- bud fra og afgiver ordrer til en lang række kontrahenter i Europa og USA. Som det fremgår af Aérospatiale/Matra-beslutningen (10) af 28. april 1999, er satellitter, rumfartskomponenter og -subsystemer, der fremstilles af amerikanske virksomhe- der, underlagt en ordning med eksportlicenser, som for- valtes af det amerikanske forsvarsministerium. En nylig indført ændring af den amerikanske International Traffic in Arms Regulation (ITAR) har ændret dette system med eksportlicenser og igen flyttet eksport af kommercielle kommunikationssatellitter og udstyr fra det amerikanske skal udenrigsministerium til handelsministeriet. Det undersøges, om denne omlægning kan påvirke konkur- rencevilkrene for kommercielle satellitter. (33) Nogle udenforstående, som deltog i Kommissionens undersøgelse, gav udtryk for bekymring for, at omlæg- ningen indebar en stramning af eksportlicenssystemet, der kunne føre til forsinkede leverancer af satellitkompo- nenter fra USA og derfor ville gøre det mere risikabelt og vanskeligt for hovedkontrahenter fra andre lande end USA at bruge sådanne komponenter. Andre påpegede, at et strammere eksportlicenssystem også kunne gøre det vanskeligere for europæiske kontrahenter at tilbyde ame- rikanske kunder visse komponenter, fordi de produkt- specifikationer, som amerikanske hovedkontrahenter benytter, kunne være vanskelige at få adgang til for kon- trahenter fra andre lande end USA. (35) (36) Som nævnt i betragtning 22 anvendes observationssatel- litter, videnskabelige satellitter og rumsonder især af rumfartsorganisationer, og konkurrencen er normalt begrænset til landets egne hovedkontrahenter. Især i ESA's tilfælde er indkøb af satellitter og udstyr underlagt det geografiske princip om en rimelig mod- ydelse, der er nedfældet i ESA-konventionen, og som betyder, at ESA i) i videst muligt omfang skal foretrække industrien i alle (ESA-)medlemsstater og ii) skal sikre, at alle (ESA-)medlemsstater deltager i en rimelig udstræk- ning i forhold til deres finansielle bidrag. Heraf følger, at der synes at være tale om et europæisk marked for observationssatellitter, videnskabelige satellitter og rum- sonder samt for beslægtet udstyr (herunder mekaniske hjul). (37) Der kan også findes nationale markeder for observa- tionssatellitter, videnskabelige satellitter og rumsonder i de medlemsstater, hvor nationale rumfartsorganisationer anvender lignende indkøbsprocedurer på hovedkontra- hentniveau. Der kan også være tale om et globalt mar- ked for observationssatellitter, der sælges til kommerci- elle operatører eller til institutionelle kunder, når der ikke findes en indenlandsk producent (som i Asien), da disse kunder synes at indkøbe sådanne systemer gennem I denne beslutning er det globale udbudsprocedurer. imidlertid ikke nødvendigt at foretage en yderligere afgrænsning af disse geografiske markeder eller af mar- kederne for satellitudstyr, fordi den effektive konkur- rence ikke vil blive hæmmet betydeligt i EØS eller en væsentlig del heraf, hvis der er tale om nationale eller globale markeder. Militære satellitter (34) Alt i alt synes en sådan ændring imidlertid ikke på nuværende tidspunkt at kunne betragtes som en væsent- lig hindring for samhandelen mellem Europa og USA (med undtagelse af inden for visse følsomme teknologi- (9) Se sag IV/M. 437 — Matra Marconi Space/British Aerospace Space Systems: fodnote 5. (10) Se sag IV/M. 1309 — Matra/Aérospatiale. (38) (f. eks. den militære Endelig fremfører parterne, at de geografiske markeder for militære satellitter mindst omfatter EØS, hvilket især skyldes en række europæiske bi- og multilaterale pro- grammer rekognosceringssatellit Helios 1 med fransk, italiensk og spansk deltagelse). End- videre synes nogle medlemsstater at indkøbe militære satellitter gennem åbne udbudsprocedurer med del- tagelse af hovedkontrahenter fra Europa og USA. Inden for kommunikationssatellitter synes Hughes således f. eks. at have deltaget i alle udbud om de spanske Hispasat L 314/6 DA Den Europæiske Unions Tidende 28. 11. 2003 I-satellitter, mens Lockheed Martin deltager i udbuddet om levering af den britiske satellit Skynet 5B. (43) På baggrund heraf synes den anmeldte transaktion ikke at ville skabe eller styrke en dominerende stilling inden for kommunikationssatellitter og tilhørende udstyr, som kan hæmme den effektive konkurrence betydeligt i EØS eller en væsentlig del heraf. (39) På den anden side fortsætter nogle medlemsstater til- syneladende med at købe militære satellitter af inden- landske producenter. Det franske forsvarsministerium oplyste således, at man indkøbte militære satellitter efter åbne udbud mellem MMS og Alcatel Space Industries (Alcatel Space). Da konkurrencen er begrænset til inden- landske hovedkontrahenter, synes der stadig at findes et nationalt fransk marked for leverancer af militære satel- litter. (40) Hvad angår udstyr til militære satellitter, synes der ikke at være nogen regel om en rimelig modydelse (undtagen for nogle specifikke og vigtige produkter). Militære satel- litter anvender normalt samme platform som civile, og platformsprodukter leveret af hovedkontrahenten kan købes af samme kontrahenter som for civile applikatio- ner. Derfor synes de geografiske markeder for udstyr til militære satellitter afhængigt af det pågældende udstyr at være enten nationale eller globale. I denne beslutning er det imidlertid ikke nødvendigt at afgrænse disse geogra- fiske markeder yderligere, da den effektive konkurrence ikke vil blive hæmmet betydelig i EØS eller en væsentlig del heraf med nogen mulig markedsdefinition. KONKURRENCEVURDERING FOR KOMMERCIELLE KOMMUNIKATIONSSATELLITTER (41) Der er ikke tale om overlapning mellem parternes (og deres moderselskabers) aktiviteter inden for kommunika- tionssatellitter, hverken på det overordnede kontraktni- veau (hvor kun MMS er aktiv) eller på udstyrsniveau (hvor både Aérospatiale-Matra, MMS og DASA er aktive, men sælger forskellige typer udstyr). Transaktionen vil dog føre til en vertikal integration mellem MMS' aktivi- teter på hovedkontrahentniveau og DASA's aktiviteter på udstyrsniveau. (42) Nogle udenforstående kontrahenter har påpeget, at transaktionens vertikale aspekter kunne føre til en ude- lukkelse af konkurrerende udstyrs- eller hovedkontrahen- ter. Imidlertid oversteg MMS' gennemsnitlige markeds- andel (i værdi) ikke [10-15 %]* (*) fra 1994 til 1998, og Astrium vil fortsat få konkurrence fra andre store pro- ducenter, især de amerikanske producenter Hughes, Loral og Lockheed Martin, og på udstyrsniveau oversteg DASA's gennemsnitlige andel af noget satellitudstyrsmar- ked i perioden 1995-1997 ikke [20-30 %]* på verdens- plan. (*) Dele af denne tekst er blevet redigeret for at sikre, at der ikke offentliggøres fortrolige oplysninger; disse dele er markeret med kantet parentes og asterisk. KONKURRENCEVURDERING FOR INSTITUTIONELLE SATELLITTER (44) Både MMS og DASA er aktive som hovedkontrahenter for observationssatellitter, videnskabelige satellitter og rumsonder til nationale rumorganisationer og ESA i Europa. Aérospatiale-Matra, MMS og DASA fremstiller også visse former for udstyr til sådanne systemer, her- under kemiske raketmotorer (bruges i kemiske frem- driftssystemer), solfangeranlæg (til solenergigeneratorer), mekaniske hjul og jord- og solsensorer. (45) Transaktionen vil derfor føre til en horisontal integration på hovedkontrahentniveau og til vertikal integration mellem hovedkontrahentniveau og parternes og Aéro- spatiale-Matras aktiviteter på udstyrsniveau. Markedskarakteristika (46) Observationssatellitter, videnskabelige satellitter og rum- sonder designes, udvikles, fremstilles og opsendes nor- malt som led i trinvise projekter, hvor konkurrencen fin- der sted på forskellige trin. Institutionelle satellitter sæl- ges således på udbudsmarkeder, og konkurrencen på disse markeder bestemmes af, om der findes bydende med kapacitet til at tilbyde troværdige alternativer til parternes produkter. (47) Et andet vigtigt kendetegn ved disse markeder er, som nævnt i betragtning 36, at ESA's indkøb er underlagt et geografisk princip om en rimelig modydelse. I store træk indebærer dette princip, at ESA i) helst skal foretage sine indkøb hos virksomheder i ESA's medlemsstater, og ii) skal skabe balance mellem ESA's medlemsstaters finansi- elle bidrag og den andel af de industrielle kontrakter, der gives til disse medlemsstaters producenter. (48) Der er mulighed for en vis fleksibilitet for de enkelte programmers vedkommende. For videnskabelige satellit- ter og rumsonder anvendes princippet om en rimelig modydelse f. eks. over perioder på tre år. Det betyder, at hver enkelt satellit eller mission inden for denne periode ikke skal være fuldstændigt geografisk afbalanceret, når man blot opnår en vis modydelse ved afslutningen af hver treårsperiode. På samme måde opstiller man også mål for rimelige modydelser for de enkelte missioner 28. 11. 2003 DA Den Europæiske Unions Tidende L 314/7 med observationssatellitter, men den faktiske modydelse i form af industrielle ordrer kan afvige fra de oprindelige mål med op til 20 %. Transaktionens virkning på hovedkontrahentniveau i Europa (49) Imidlertid er denne fleksibilitet alt i alt begrænset, da enhver uligevægt skal modregnes, og fordi de gennem- snitlige nationale andele af ordrerne over en vis periode skal svare til medlemsstaternes bidrag. Markedsaktører (50) Det er almindelig anerkendt, at kun fire europæiske virk- somheder kan konkurrere om leverancer af store eller komplekse satellitter, nemlig MMS, DASA, Alcatel Space Industries (Alcatel Space er et fransk selskab, der ejes af Alcatel-koncernen, som beskæftiger sig med telekom- munikationsudstyr, og Thomson-CSF-koncernen, der beskæftiger sig med elektronik til forsvars- og erhvervs- brug), og Alenia Aerospazio (Alenia er en italiensk virk- somhed, der tilhører Finmeccanica-koncernen). Til min- dre projekter kunne hovedkontrahenterne desuden omfatte Kayser-Threde, OHB Systems og SSTL. På ver- densplan findes der en række store konkurrenter, f. eks. de amerikanske virksomheder TRW, Lockheed og Ball Aerospace. Transaktionens virkninger på mulige nationale eller globale markeder (56) (51) Hvis der fandtes nationale markeder på hovedkontra- hentniveau og/eller udstyrsniveau for observationssatel- litter og videnskabelige satellitter i de medlemsstater, hvor nationale rumfartsorganisationer indkøber institu- tionelle satellitter nationalt, ville transaktionen ikke skabe overlapninger, da DASA og MMS ikke er aktive i de samme medlemsstater. Af samme årsager giver den vertikale integration, transaktionen kan føre til, heller ikke anledning til konkurrencemæssige betænkeligheder. (52) Hvis der var tale om verdensmarkeder for levering af observationssatellitter til kommercielle operatører eller til institutionelle kunder i lande uden egne producenter, ville parternes markedsandele på lignende måde ikke overstige [25-35 %]* (med hensyn til bestilte mængder), og de ville få konkurrence fra andre store satellitkontra- henter, herunder TRW [60-70 %]*. (53) På baggrund af ovenstående synes den anmeldte trans- aktion ikke at ville skabe eller styrke en dominerende stilling, der vil bevirke, at den effektive konkurrence i EØS eller en væsentlig del heraf hæmmes betydeligt, når det drejer sig om nationale eller globale markeder for institutionelle satellitter. (54) (55) På grund af det beskedne antal observationssatellitter, videnskabelige satellitter og rumsonder, der opsendes fra Europa hvert år, vil markedsandelene anskuet over en kort periode ikke give et retvisende billede af de konkur- rerende kontrahenters faktiske markedspositioner. Derfor er de gennemsnitlige markedsandele (udtrykt i værdi) beregnet for perioden 1994-1998. På dette grundlag vil Astrium afgjort være den førende hovedkontrahent, når der er tale om institutionelle satel- litter. Udtrykt i værdi tegnede Astriums medlemmer sig for [45-55 %]* af salget af institutionelle satellitter mel- lem 1994 og 1998 (MMS: [25-35 %]* og DASA [15-25 %]*), mens de vigtigste konkurrenter var Alcatel Space [30-35 %]* og Alenia Aerospazio [5-10 %]*. Alenia vil være en effektiv konkurrent, men kun i forbindelse med et begrænset antal projekter Kommissionens undersøgelse viser, at der er en grænse for, hvor mange ESA-projekter Alenia kan fungere som hovedkontrahent i. Det skyldes, at det gennemsnitlige italienske bidrag (12 %) til ESA's institutionelle satellit- programmer er langt lavere end den andel af arbejdet (20-25 %), der normalt overdrages til en hovedkontra- hent, og fordi princippet om en rimelig modydelse kræ- ver, at den nationale andel af de industrielle ordrer sva- rer til bidraget til det pågældende program. Selv om det faktiske udbytte (og dermed Alenias muligheder for at konkurrere på hovedkontrahentniveau) svinger fra mis- sion til mission og kan adskille sig fra målene for udbyt- te, er den overordnede konklusion, at Alenia kun vil have begrænsede muligheder for at konkurrere som hovedkontrahent i forbindelse med ESA's institutionelle satellitmissioner. (57) Det ser dog ud til, at Alenia stadig vil være i stand til at konkurrere om en række europæiske institutionelle satel- litter. Det skyldes, at Alenia stadig vil kunne varetage de to store opgaver (dvs. integrationen af nyttelasten og platformen) i forbindelse med ESA's institutionelle pro- grammer og samtidig fungere som hovedkontrahent for italienske programmer (under den italienske rumfarts- organisations auspicier). Disse aktiviteter synes at være tilstrækkelige til, at Alenia kan bevare sin konkurrence- dygtighed og forblive på markedet, hvilket blev bekræf- tet af, at Alenia blev hovedkontrahent for ESA's viden- skabelige satellit Integral (som skal sendes op i 2001). L 314/8 DA Den Europæiske Unions Tidende 28. 11. 2003 Alcatel Space bliver en effektiv konkurrent til Astrium i forbindelse med de fleste projekter Alenia derfor kun være afhængig af Astrium for 20 % af den samlede kontraktværdi. Heraf følger at Astrium i sådanne tilfælde vil være mere afhængig af Alenia end omvendt, og Astrium vil derfor ikke kunne øge Alenias omkostninger. (58) På baggrund af ovenstående kan man konkludere, at konkurrencen hovedsagelig vil stå mellem Alcatel Space og Astrium, men Alenia vil stadig kunne konkurrere som hovedkontrahent for visse ESA-programmer. fungere som hovedkontrahent (59) Det ser desuden ud til, at Alcatel Space kan blive en effektiv konkurrent til Atrium. For det første har Alcatel Space allerede de nødvendige afgørende egenskaber til at for alle former for satellitter. For det andet vil disse egenskaber ikke blive begrænset af princippet om en rimelig modydelse, da franske bidrag til ESA's institutionelle satellitpro- det grammer (ca. 23 %) ligger tæt på den gennemsnitlige del af arbejdet, der udføres af en hovedkontrahent. Ingen mulighed for at øge konkurrenternes omkostninger ved hjælp af reglen om en rimelig modydelse (60) Det er fremført, at Astrium kunne være i stand til at øge sine konkurrenters omkostninger i forbindelse med ESA's institutionelle programmer. Dette ræsonnement er baseret på, i) at en vis del af værdien af den enkelte kon- trakt på grund af princippet om en rimelig modydelse skal placeres i Tyskland og Det Forenede Kongerige (i alt ca. 29 %), ii) at Astriums position i disse medlemsstater vil gøre andre hovedkontrahenter afhængige af bidrag fra Astrium for at nå målene i Tyskland og Det Forenede Kongerige, og iii) at Astrium kunne hæve sine priser for disse bidrag og dermed enten gøre konkurrenternes til- bud ukonkurrencedygtige eller tvinge sine konkurrenters fortjenstmargener så meget ned, at deres tilbud ikke længere ville være rentable. (og dermed det (61) Der er ikke noget, der tyder på, at Astrium faktisk ville være i stand til at øge Alenias omkostninger ved at anvende denne mekanisme. Det skyldes, at i de tilfælde, hvor Alenia konkurrerer på hovedkontrahentniveau, vil italienske salg) virksomhedens andel svare til eller endog overstige den del af arbejdet, der til- deles en hovedkontrahent (20-25 %). I sådanne tilfælde vil det italienske bidrag således overstige den gennem- snitlige samlede andel på 12 %. Da parterne ikke er aktive i Italien, vil de være afhængige af Alenia for stør- stedelen af det italienske salg, som altså skal udgøre 20-25 %. På den anden side vil Alenia kunne lade Alca- tel Space tegne sig for det franske salg, mens en vis del af det britiske og tyske bidrag kunne overlades til visse udenforstående leverandører i de to lande. Alt i alt ville (62) (63) (64) Situationen kan være en anden for Alcatel Space. Alcatel Space vil nemlig skulle overlade en del af salget i Tysk- land og Det Forenede Kongerige til Astrium, mens Astrium i langt mindre grad vil være underlagt sådanne begrænsninger, da virksomheden kan fordele det franske salg internt (gennem det tidligere MMS-France). Imidler- tid må man alt i alt afvise argumentet om, at Astrium skulle kunne øge Alcatel Spaces omkostninger i den foreliggende sag. For det første skal det bemærkes, at på grund af reglen om en rimelig modydelse og Alcatel Spaces omfattende aktiviteter i en række ESA-medlemsstater (f. eks. Belgien, Spanien, Danmark og Norge) er Astrium nødsaget til at lade Alcatel Space yde et vist bidrag. Dermed vil Astrium også blive afhængig af Alcatel Space for en vis andel af sine kontrakter, og dette vil således begrænse Astriums muligheder konkurrenternes omkostninger (da Alcatel Space også kunne øge Astriums omkostninger, om end i mindre målestok). at øge for For det andet tyder det på, at selv om institutionelle satellitter ofte leveres på grundlag af skræddersyede kon- trakter, hvor det kan være vanskeligt at anslå de samlede priser, har ESA tilstrækkelig erfaring med og kontrol over prisernes bestanddele og modeller til omkostnings- beregning til at opdage enhver betydelig prisstigning. Denne indsigt styrkes yderligere af, at ESA's missioner, som nævnt i betragtning 46, udføres som trinvise pro- jekter, hvor prisoverslagene foretages på forskellige trin i processen. ESA vil således have tilstrækkelig markeds- styrke til at presse priserne ned. Dermed vil Astriums muligheder for at hæve sine priser for de tyske og briti- ske bidrag og dermed øge Alcatel Spaces omkostninger blive begrænset yderligere. (65) Alt i alt viser beregninger foretaget på grundlag af de oplysninger, der er indsamlet i forbindelse med Kommis- sionens undersøgelse, at hvis Astrium kunne øge Alcatel Spaces omkostninger, ville en sådan forøgelse få begræn- set virkning (2-3 % af den samlede kontraktværdi). Det kan ikke forventes at ville undergrave Alcatel Spaces konkurrenceevne i væsentlig grad, og da en hovedkon- trahents fortjenstmargen i reglen er på […]* af den sam- lede kontraktværdi, kunne Alcatel Space kompensere for denne form for prisstigning. Det ser således ud til, at Astrium ikke vil være i stand til at øge Alcatel Spaces omkostninger væsentligt. 28. 11. 2003 DA Den Europæiske Unions Tidende L 314/9 Ingen mulighed for at afgrænse markederne for andre hovedkontrahenter (71) På baggrund af ovenstående synes den anmeldte trans- aktion ikke at ville skabe eller styrke en dominerende stilling på markedet institutionelle satellitter på hovedkontrahentniveau i Europa, som vil betyde, at den effektive konkurrence vil blive betydeligt hæmmet i EØS eller en væsentlig del heraf. for (66) Det er også blevet fremført, at Astrium vil blive storleve- randør af visse former for udstyr (f. eks. solfangeranlæg, mekaniske hjul, kemiske raketmotorer og kryostater). I det omfang, andre hovedkontrahenter er nødsaget til at købe udstyr på det åbne marked, er det derfor nødven- digt at undersøge, om Astrium efter transaktionen vil være i stand til at udelukke sådanne konkurrenter. (67) Det skal bemærkes, at Astrium ikke vil være i stand til at begrænse leverancerne til konkurrerende hovedkon- trahenter. Da udvælgelsen af leverandører ofte finder sted, når hovedkontrahenten er valgt, synes Astrium ikke at have noget incitament til at gøre dette, da enhver begrænsning af leverancerne ikke ville have nogen ind- flydelse på udvælgelsen af hovedkontrahenten, men i stedet ville begrænse Astriums omsætning, og fordi ESA under alle omstændigheder antagelig ville opdage og standse ethvert forsøg fra Astriums side på at begrænse leverancerne. Heraf følger, at den største potentielle virk- ning af transaktionen vedrører Astriums evne til at øge konkurrenternes omkostninger ved at hæve priserne på udstyr. (68) (69) (70) For det første synes de fleste udstyrsprodukter, der er tale om (f. eks. solfangeranlæg, kemiske raketmotorer, kryostater og mekaniske hjul (11)), imidlertid kun at blive fremstillet inden for Astrium af DASA, MMS eller Aérospatiale-Matra. Da både MMS og DASA også alle- rede er aktive på hovedkontrahentniveau, vil transaktio- nen ikke påvirke konkurrencevilkårene for disse udstyrs- produkter nævneværdigt. For disse produkters For det andet er nogle af de pågældende produkter (f. eks. kryostater) faktisk ikke standardudstyr, der skal installeres i alle satellitter, men snarere yderst specifikke produkter, der stammer fra ESA's teknologiske F&U-pro- vil grammer. Astrium tilsyneladende ikke være i stand til at udelukke konkurrerende hovedkontrahenter, da ESA enten kan kræve, at resultaterne af disse teknologiske F&U-pro- grammer rådighed for alle bydende, eller beslutte at købe det pågældende produkt direkte og levere det til den udvalgte hovedkontrahent. vedkommende stilles til Endelig er der ingen tegn på, at Astrium skulle kunne udelukke andre hovedkontrahenter gennem et produkt, som kun Astrium kan levere i Europa. Det skyldes, at disse produkter er standardudstyr, som der allerede er fastsat normalpriser for, og parterne vil ikke kunne hæve priserne væsentligt, uden at ESA opdager det og griber ind. Endvidere udgør disse produkter kun en lille del af en satellits værdi. (11) Jf. argumentationen i betragtning 78-83. Transaktionens virkning på udstyrsniveau i Europa (72) Som nævnt i betragtning 44 fremstiller MMS, DASA og Aérospatiale-Matra visse former for udstyr til institutio- nelle satellitter (f. eks. solfangeranlæg, mekaniske hjul, kemiske raketmotorer og kryostater). Transaktionen vil ikke give overlapning på udstyrsniveau, da parterne og Aérospatiale-Matra ikke leverer de samme produkter. Den vil dog føre til vertikal integration mellem parternes aktiviteter på markederne for satellitudstyr, der befinder sig på et tidligere omsætningstrin, og på markederne for institutionelle satellitter, der befinder sig på et senere omsætningstrin. (73) Det er derfor nødvendigt at undersøge den anmeldte transaktions virkning på udstyrsniveau. Nogle udenfor- stående leverandører har udtrykt bekymring for, at det fusionerede selskab (både en stor kunde og en konkur- rent til dem) vil blive i stand til at svække deres konkur- renceposition, favorisere koncerninterne leverandører i forbindelse med kontrakter, hvor Astrium er hovedkontrahent, og/eller ved at pålægge udenforstå- ende leverandører skrappere kontraktvilkår. f. eks. ved at Andet udstyr end mekaniske hjul (74) Denne bekymring kan vedrøre alt udstyr, som en af par- terne eller deres moderselskaber i øjeblikket producerer, og som den anden part (eller begge parter) også køber af uafhængige leverandører. Der er blandt andet tale om mekaniske hjul, solenergigeneratorer, jord- og solsenso- rer, kemisk fremdriftsudstyr (apogæumløfteraketter, tan- ke, raketmotorer) m. m. Med undtagelse af markedet for mekaniske hjul er der dog ingen tegn på, at transaktio- nen kan give parterne en dominerende stilling. (75) For det første vil ethvert forsøg fra Astriums side på at favorisere koncerninterne leverandører blive alvorligt begrænset af, at udvælgelse af leverandører i henhold til ESA's indkøbsregler normalt skal foregå som et åbent udbud under ESA's kontrol. Favorisering af koncern- interne leverandører vanskeliggøres endvidere af, at hovedkontrahenten normalt vil blive frataget retten til at L 314/10 DA Den Europæiske Unions Tidende 28. 11. 2003 udvælge leverandøren af udstyr, hvis hovedkontrahenten selv ønsker at afgive tilbud. Udvælgelsen overdrages da til et evalueringspanel udpeget af ESA. (82) Kommissionen har derfor påpeget alvorlige risici for, at parterne efter transaktionen kan undergrave deres eneste konkurrents konkurrenceevne alvorligt inden for meka- niske hjul. Der vil således blive skabt en dominerende stilling inden for salg af mekaniske hjul i Europa, hvilket vil føre til en væsentlig begrænsning af den effektive konkurrence i EØS. (76) (77) (78) (79) (80) (81) For det andet leveres de fleste af de relevante produkter også af virksomheder fra andre lande end Frankrig, Tysk- land og Det Forenede Kongerige (hvor Astrium driver virksomhed). Da ESA kræver, at man anvender princip- pet om en rimelig modydelse, skal en vis del af kon- traktværdien overlades til leverandører i de deltagende lande, og Astriums mulighed for at favorisere koncern- interne leverandører eller for at indføre urimelige kon- traktvilkår vil være alvorligt begrænset for det pågæl- dende udstyrs vedkommende. Endelig ser det for de fleste af de relevante produkter ud til, at visse leverandører i øjeblikket ikke hovedsagelig sælger til MMS og DASA. Disse leverandører vil derfor fortsat være konkurrencedygtige, selv hvis Astrium favo- riserer koncerninterne leverandører. Det er endog sand- synligt, at leverandørerne vil stå stærkere i konkurrencen efter transaktionen, fordi konkurrerende hovedkontra- henter (som Alcatel Space og Alenia) antagelig vil fore- trække at købe af uafhængige leverandører. På baggrund af ovenstående og den kombinerede virk- ning af de tre elementer, der er beskrevet ovenfor, synes den anmeldte transaktion ikke at ville skabe eller styrke en dominerende stilling på de europæiske markeder for andet satellitudstyr end mekaniske hjul, der vil bevirke, at den effektive konkurrence i EØS eller en væsentlig del heraf hæmmes betydeligt. Mekaniske hjul I Europa findes der kun to producenter af mekaniske hjul, nemlig MMS, som ikke sælger mekaniske hjul, men selv anvender egenproduktionen, og Teldix, en tysk virk- somhed, der sælger til de fleste europæiske hovedkontra- henter (samt kunder uden for Europa). Teldix opnår en betydelig del af sin omsætning gennem salg til parterne og har oplyst, at stordriftsfordele er vig- tige for mekaniske hjul. Det ser således ud til, at hvis det fusionerede selskab beslutter at begrænse sine indkøb fra Teldix og i stedet aftage MMS' produkter, vil Teldix' kon- kurrenceevne blive alvorligt undergravet. Samtidig ser det ud til, at Teldix ikke vil være tilstrække- ligt beskyttet af ESA's indkøbsregler (da størstedelen af Teldix' salg er rettet mod kommunikationssatellitter, hvor ESA's regler ikke gælder) eller af princippet om en rime- lig modydelse (da Teldix er en tysk virksomhed). (83) Da parterne fik forelagt disse betænkeligheder, foreslog de en løsning, der er beskrevet detaljeret i bilaget. Den består i at lade MMS frasælge sin division for mekaniske hjul (herunder materielle aktiver, leverance- og salgskon- trakter, intellektuel ejendomsret og personale). (84) Med denne løsning vil MMS indstille sine aktiviteter i forbindelse med mekaniske hjul. Hvis tilsagnet gennem- føres, vil det derfor fjerne Kommissionens frygt for, at den påtænkte fusion vil skabe en dominerende stilling på markedet for mekaniske hjul i Europa. KONKURRENCEVURDERING FOR MILITÆRE SATELLITTER OG TILHØRENDE UDSTYR (85) Militære satellitter udfører missioner, der minder om dem, kommercielle eller institutionelle satellitter udfører. De benytter i reglen de samme platforme som civile satellitter, men kræver særlige tilpasninger af hensyn til satellittens integritet, databeskyttelse m. m. På grund af de tekniske ligheder, de lave omsætningsmængder for militære satellitter og betydelige stordriftsfordele i rum- fartssektoren ser det ud til, at man for at kunne være konkurrencedygtig hovedkontrahent for militære satellit- ter skal have omfattende aktiviteter inden for de tilsva- rende civile applikationer. Det er især tilfældet for mili- tære kommunikationssatellitter, som i reglen er baseret på de samme platforme som civile produkter, og hvor man opnår særligt omfattende stordriftsfordele gennem »standardiserede« løsninger. (86) Af samme årsager som anført ovenfor er der ikke noget, der tyder på, at transaktionen vil få negative følger for konkurrencen om militære observationssatellitter og videnskabelige satellitter eller på det åbne marked for militære kommunikationssatellitter. Der er heller ingen tegn på, at transaktionen vil skabe eller styrke en domi- nerende stilling på udstyrsniveau. Da MMS og DASA ikke er aktive i de samme medlemsstater, vil transaktio- nen for det første ikke ændre konkurrencevilkårene for disse produkter (især vigtige former for udstyr) væsent- ligt, når det geografiske marked er nationalt. For det (87) (88) (89) (90) 28. 11. 2003 DA Den Europæiske Unions Tidende L 314/11 overstiger ikke andet [20-30 %]* for de udstyrsprodukter, hvor det geografiske marked er globalt. parternes markedsandele (91) Efter at været blevet underrettet om disse betænkelighe- der afgav parterne det tilsagn, der er beskrevet detaljeret i bilaget. Det indebærer, at DATA udsteder ikke-eksklu- sive licenser til fremstilling og salg af styresystemer, samlede fremdriftssystemer og kemiske raketmotorer. Kommissionen har imidlertid påpeget alvorlige risici for, at transaktionen kan skabe eller styrke en dominerende stilling for MMS på det franske marked for militære kommunikationssatellitter, hvor indkøb foretages efter udbud mellem MMS og Alcatel Space på hovedkontra- hentniveau. (92) Dette tilsagn vil gøre det muligt at oprette en alternativ forsyningskilde for de pågældende produkter, og trans- aktionens mulige negative virkninger vil ikke opstå. Der- for vil dette tilsagn, hvis det gennemføres, fjerne Kom- missionens frygt for, at den påtænkte fusion skal skabe en dominerende stilling på det franske marked for mili- tære kommunikationssatellitter. På dette marked er Alcatel Spaces nuværende design baseret på standardplatformen Spacebus 3000. DASA leverer en række subsystemer og udstyrsprodukter til denne platform og synes især at være eneleverandør af enhedsfremdriftssyste- fartøjernes mer (13) og kemiske raketmotorer (14). styresystemer (12), Kommissionens undersøgelse viser, at det kan blive van- skeligt for Alcatel Space at finde en alternativ leverandør af ovennævnte produkter (især af satellitternes styresyste- mer, som ikke normalt sælges på det åbne marked, men i reglen designes direkte af hovedkontrahenten som led i systemaktiviteterne), og/eller at det vil indebære en bety- delig merudgift og forsinkelser. På kort sigt er Alcatel Space derfor afhængig af leverancer fra DASA til sin division for militære kommunikationssatellitter. Efter transaktionen vil det fusionerede selskab derfor blive både leverandør og konkurrent til Alcatel Space. Det vil give DASA et incitament til at begrænse, hæve prisen på eller sænke kvaliteten af virksomhedens leve- rancer til Alcatel Space, hvilket vil svække Alcatels Spa- ces konkurrencestilling og muligvis udelukke virksomhe- den fra at blive hovedkontrahent. Da Alcatel Space er MMS' eneste konkurrent som hovedkontrahent i Frank- rig, vil Astrium ikke have noget alternativ efter trans- aktionen. Der er god grund til at frygte, at dette vil skabe en dominerende stilling på markedet for militære kommunikationssatellitter i Frankrig, som vil føre til en betydelig begrænsning af den effektive konkurrence i landet. (12) Fartøjets styresystem omfatter software og hardware til behandling af oplysninger om satellittens system til kontrol af flyvestilling og kredsløb. Det er en vigtig del af platformen og betragtes normalt som en af de kerneteknologier, hovedkontrahenten er nødt til at bevare for fortsat at være konkurrencedygtig. (13) En satellits enhedsfremdriftssystem er dens subsystem til fremdrift. Det bringer satellitten i kredsløb og anvendes til at korrigere dens flyvestilling og kredsløb under dens levetid. Subsystemet til frem- drift kan opdeles i en række udstyrsprodukter, herunder elmotorer, raketmotorer og tanke. (14) Kemiske raketmotorer indgår i subsystemet til fremdrift. B. RUMFARTSINFRASTRUKTUR RELEVANTE PRODUKTMARKEDER Rumfartsinfrastruktur består af bemandede og ubeman- dede rumfartssystemer, som benyttes flere gange til for- skellige former for missioner, især forskning under de forhold, der hersker i rummet (mikrogravitet, vakuum, stråling), men også anvendt teknologi og tester i kreds- løb. I modsætning til satellitter er rumfartsinfrastruktur ikke designet til én specifik mission, men til en række missioner med samme udgangspunkt, og i nogle tilfælde (f. eks. bemandede rumstationer) skal der være mulighed for, at et menneske kan være operatør. Da rumfartsinfra- struktur især bruges til videnskabelige formål og sjæl- dent har en direkte kommerciel anvendelse, er aftagerne af rumfartsinfrastruktur hovedsagelig rumfartsorganisa- tioner som NASA, ESA eller nationale europæiske rum- fartsorganisationer. Rumfartsinfrastruktur opdeles i fem overordnede pro- duktkategorier: i) ubemandede genanvendelige platforme (f. eks. kapsler til F&U inden for mikrogravitet, ii) beman- dede eller menneskestyrede laboratorier eller habitater (f. eks. rumstationer), iii) servicesystemer (f. eks. systemer, der forsyner rumstationer med udstyr eller forbrugs- varer), iv) nyttelastfaciliteter (f. eks. eksperimentelle anlæg til forskningsaktiviteter under rumvilkår, som indgår i et rumsystem) og v) forpostinfrastruktur (f. eks. infrastruk- turelementer til bemandede planetariske og interplaneta- riske udforskninger som habitater, rovere m. m. ). at fremfører, rumfartsinfrastruktur Parterne tilhører andre produktmarkeder end satellitter, da rumfartsinfra- struktur i modsætning til satellitter er beregnet til gen- tagen brug og derfor skal opfylde særlige krav til ved- ligeholdelse og sikkerhed, når der er tale om bemandede (93) (94) (95) L 314/12 DA Den Europæiske Unions Tidende 28. 11. 2003 rumfartssystemer. Denne opfattelse bekræftes af resulta- terne af Kommissionens undersøgelse. KONKURRENCEVURDERING (96) (97) Parterne fremfører også, at der ikke er behov for at skelne mellem ovennævnte produktkategorier, da alle markedsaktører kan optræde som hovedkontrahent inden for alle segmenter. Selv om det ser ud til, at de største hovedkontrahenter (f. eks. MMS, DASA og Alenia) har kapacitet til at være aktive inden for alle produktkategorier, tyder resulta- terne af Kommissionens undersøgelse imidlertid på, at der bør sondres mellem mindre produktkategorier (ube- mandede genanvendelige platforme og nyttelastfaciliteter med en samlet kontraktværdi, der normalt ligger under 50 mio. EUR) og de større produktkategorier (især bemandede eller menneskestyrede laboratorier eller habi- tater med en kontraktværdi, der ofte overstiger 500 mio. EUR). Det er tilfældet, fordi hovedkontrahenter, der er aktive inden for mindre produktkategorier (f. eks. Kayser- Threde, Carlo Gavazzi eller OHB System) ofte ikke har den kapacitet eller de finansielle ressourcer, der er nød- vendige for at fremstille større systemer og normalt kon- centrerer deres aktiviteter som hovedkontrahenter inden for de mindre produktkategorier. Årsagen er endvidere, at konkurrencevilkårene synes at være forskellige for større og mindre produkter. Mens leverandører af min- dre infrastrukturprodukter tilsyneladende udvælges gen- nem åbne udbudsprocedurer, er udvælgelsen af hovedle- verandører af større elementer i det store og hele baseret på nationale industripolitiske hensyn. (98) I denne beslutning er det imidlertid ikke nødvendigt at foretage en yderligere afgrænsning af de relevante pro- duktmarkeder for rumfartsinfrastruktur, da den effektive konkurrence i EØS eller en væsentlig del heraf ikke vil blive betydeligt hæmmet med nogen af de mulige mar- kedsdefinitioner. DE RELEVANTE GEOGRAFISKE MARKEDER (99) Som nævnt i betragtning 93 er aftagerne af rumfarts- Indkøb infrastruktur rumfartsorganisationer, af rumfartsinfrastruktursystemer og -udstyr er derfor underlagt princippet om en rimelig modydelse, og kon- kurrencen mellem leverandørerne af rumfartsinfrastruk- tursystemer er baseret på programmer, der omfatter hele Europa. især ESA. (101) Rumfartsinfrastruktursystemer består normalt af skræd- dersyede produkter, der udvikles og fremstilles for meget specificerede applikationer gennem nationale eller inter- nationale programmer, der drives af rumfartsorganisatio- I praksis er alle ESA's nuværende og godkendte ner. kommende i rumfartsinfrastrukturprogrammer udviklingen af den internationale rumstation (ISS), som USA, Rusland, Europa, Japan, Canada og Brasilien del- tager i. ESA skal især levere det menneskestyrede labora- torium Columbus Orbital Facility til ISS. De første dele af ISS blev opsendt og samlet i december 1998, og rum- stationen forventes færdig i 2005. led (102) Markederne for rumfartsinfrastruktur har en række træk til fælles med markederne for institutionelle satellitter. For det første er markederne for rumfartsinfrastruktur- produkter udbudsmarkeder, da produkterne udvikles og fremstilles gennem trindelte projekter, som rumfarts- organisationerne gennemfører, og konkurrencen er afhængig af, om der findes virksomheder, der har kapa- citet til at afgive troværdige bud som alternativ til par- ternes produkter. For det andet er rumfartsinfrastruktur- programmer ligesom institutionelle satellitter underlagt den geografiske regel om en rimelig modydelse. (103) Markederne for rumfartsinfrastruktur kan imidlertid også adskille sig fra markederne for institutionelle satel- litter på en række områder. For det første synes anven- delsen af princippet om en rimelig modydelse at være mindre fleksibel end for institutionelle satellitter, og de nationale bidrag kan være langt højere end for institutio- nelle satellitters vedkommende (op til 59 % for Nederlan- i alt denes bidrag til den europæiske robotarm). Alt betyder det, at mulighederne for konkurrence mellem hovedkontrahenter er mere begrænset end for institutionelle satellitter. Det bekræftes yderligere af Kommissionens undersøgelse, der viser, at konkurrencepræget udbud i forbindelse med udviklingen af ISS faktisk var begrænset til feasibility-undersøgelser, mindre infrastrukturelementer og tjenesteydelser. flere medlemsstater i (100) Markederne for rumfartsinfrastruktur synes derfor at være europæiske. I denne sag er det imidlertid ikke nød- vendigt at foretage en yderligere afgrænsning af de rele- vante produktmarkeder for rumfartsinfrastruktur, da den effektive konkurrence i EØS eller en væsentlig del heraf ikke ville blive betydeligt hæmmet, selv hvis de geografi- ske markeder var nationale. (104) Det ser desuden ud til, at rumfartsinfrastrukturprogram- mer (især større produkter som bemandede habitater) er langt mindre hyppige og større (op til 700 mio. EUR) end institutionelle satellitprogrammer. De rumfartsinfra- strukturprodukter, der skal fremstilles i den nærmeste fremtid, vil derfor stamme fra de få eksisterende eller kommende ESA-programmer, og transaktionens konkur- 28. 11. 2003 DA Den Europæiske Unions Tidende L 314/13 rencemæssige virkning skal derfor vurderes på baggrund af disse programmer. Større rumfartsinfrastruktursystemer (105) MMS, Aérospatiale-Matra og DASA leverer de fleste af de større europæiske elementer til ISS (f. eks. er DASA hovedkontrahent på Columbus Orbital Facility). Derfor tegnede parterne og Aérospatiale-Matra sig tilsammen for [60-70 %]* af værdien af europæiske rumfartsinfra- strukturprogrammer i perioden fra 1996 til 1998. De øvrige hovedkontrahenter er Alenia (omkring 30 %), der også kan tilbyde produkter inden for alle kategorier, og i mindre omfang Kayser Threde, OHB Systems, Fokker Space og Carlo Gavazzi for mindre produkter (især nyt- telastfaciliteter). (106) For det første ser det imidlertid ud til, at konkurrence- præget udbud i forbindelse med ISS-programmet faktisk var begrænset til feasibility-undersøgelser, mindre infra- strukturelementer og tjenesteydelser. Især for de større systemers vedkommende synes udvælgelsen af hoved- kontrahenter i højere grad at have været baseret på nationale politiske hensyn og forbindelserne mellem nye og allerede udførte opgaver end på åben konkurrence. I den forbindelse synes parternes og Aérospatiale-Matras samlede andele af salget stort set at svare til størrelsen af det franske og det tyske bidrag til ISS-udviklingspro- grammet [65-75 %]* og er tilsyneladende ikke udtryk for tidligere succes i konkurrencen. (107) større For det andet har transaktionen tilsyneladende ingen uheldige virkninger for eksisterende programmer, der rumfartsinfrastrukturprodukter, hvor vedrører hovedkontrahenterne og leverandørerne er udvalgt, og hvor kontraktvilkårene er fastlagt. Trans- aktionens konkurrencemæssige virkning skal derfor vur- deres for kommende produkter, der vil blive udviklet som led i eksisterende udviklingsprogrammer og udvik- lingsprogrammer, der iværksættes i den nærmeste frem- tid. allerede (108) For det tredje vil transaktionen ikke påvirke konkurren- ceforholdene på hovedkontrahentniveau for kommende fordelingen af ansvaret fordi europæiske programmer, som hovedkontrahent for disse programmer ifølge ESA allerede er foretaget. De større rumfartsinfrastrukturpro- grammer, der kan forventes frem til 2005, vedrører udnyttelsen af ISS og udviklingen af et fartøj til at bringe besætningen retur. Der er tilsyneladende nedsat et kon- sortium for programmet til udnyttelse af ISS med del- tagelse af de største hovedkontrahenter i ISS (Aéro- spatiale-Matra, DASA, MMS og Alenia), og andre dele af disse programmer er i praksis en fortsættelse af tidligere programmer. (109) Endelig synes transaktionen ikke at ville mindske ESA's valgmuligheder i forbindelse med andre mulige pro- grammer. Det skyldes, at udvælgelsen af hovedkontra- henterne i overensstemmelse med hidtidig praksis vil ske på grundlag af nationale politiske hensyn (og Aéro- spatiale-Matra og MMS på den ene side, og DASA på den anden har ikke hjemme i de samme medlemsstater) og forbindelserne mellem nye og allerede udførte opga- ver. (110) På baggrund af ovenstående synes den anmeldte trans- aktion ikke at ville skabe eller styrke en dominerende stilling på markederne for større rumfartsinfrastruktur- systemer, der vil bevirke, at den effektive konkurrence i EØS eller en væsentlig del heraf hæmmes betydeligt. Mindre rumfartsinfrastruktursystemer (111) Som nævnt i betragtning 97 er konkurrencevilkårene for tilsyneladende rumfartsinfrastruktursystemer mindre ikke de samme som for større produkter. Især synes der at være mere åben konkurrence om mindre systemer. Inden for disse systemer vil transaktionen skabe overlap- ning inden for nyttelastfaciliteter, hvor parterne og Aérospatiale-Matra ifølge parternes egne oplysninger til- sammen har tegnet sig for [35-45 %]* (udtrykt som mængde) og [55-65 %]* (udtrykt som værdi) af ESA's udviklingskontrakter siden 1996. (112) For det første synes transaktionen dog ikke at få direkte negative virkninger for eksisterende programmer, da den industrielle organisation og kontraktvilkårene for disse programmer allerede er fastlagt. (113) For det andet vil parterne for de kommende produkter, hvor anvendelsen af reglen om en rimelig modydelse åbner mulighed for en vis konkurrence, fortsat skulle konkurrere med bud fra andre hovedkontrahenter, blandt andre Alenia ([20-25 %]* af kontraktmængden og [20-25 %]* af kontraktværdien) samt Carlo Gavazzi, OHB og Kayser-Threde. Alle disse virksomheder synes at have tilstrækkelig knowhow og kapacitet til at byde som hovedkontrahenter for nyttelastfaciliteter, og de har alle som hovedleverandører for nylig vundet kontrakter inden for dette område. (114) På baggrund af ovenstående synes den anmeldte trans- aktion ikke at ville skabe eller styrke en dominerende stilling på markederne for mindre rumfartsinfrastruktur- systemer, der vil bevirke, at den effektive konkurrence i EØS eller en væsentlig del heraf hæmmes betydeligt. L 314/14 DA Den Europæiske Unions Tidende 28. 11. 2003 C. LØFTERAKETTER OG OPSENDELSESTJENESTER specifikt til Ariane, og at der derfor ikke findes noget åbent marked for dem. RELEVANTE PRODUKTMARKEDER Opsendelsestjenester (115) Rumfartssystemer anbringes i stabilt kredsløb ved hjælp af flertrins løfteraketter udstyret med fremdriftssystemer med flydende eller fast brændstof. Man skelner i store træk mellem to former for løfteraketter, nemlig ELV (ex- pendable launch vehicles), der brænder op under opsen- delsen, og RLV (reusable launchers), der kan genbruges helt eller delvis. ELV kan igen opdeles i tre produktgrup- per løfteraketten kan anbringe i kredsløb. Små løfteraketter kan anbringe op til 2 000 kg nyttelast i LEO. Mellemstore løfteraketter kan anbringe en nyttelast på mellem 2 000 og 6 000 kg i LEO og MEO, mens store løfteraketter kan anbringe over 4 000 kg i GEO eller en række satellitter i LEO. efter den mængde nyttelast, (116) I Astrolink-beslutningen (15) (af 25. juni 1999) konklude- rede Kommissionen, at man måtte skelne mellem kom- mercielle opsendelser og kontrollerede militære eller andre offentlige opsendelser, der i reglen ikke er åbne for konkurrence, selv om der bruges tilsvarende løftera- ketter. Kommissionen påpegede også, at markederne for kommercielle opsendelsestjenester måtte antages at være globale, da kontrakter om kommercielle opsendelser til- deles efter globale udbudsprocedurer. (117) Nogle af de udenforstående, som deltog i Kommissio- nens undersøgelse, fremførte, at der var særskilte pro- duktmarkeder for opsendelser udført med små, mellem- store og store løfteraketter. De påpegede især, at opsen- delse af GEO-satellitter krævede meget kraftige løftera- ketter med en vægt på mellem 500 og 800 tons. (120) Ariane-løfteraketter udvikles gennem internationale (of- fentlige finansierede) programmer mellem en række europæiske lande (Ariane-medlemsstaterne). Efter den indledende F&U og feasibility-undersøgelserne består disse programmer hovedsagelig af en udviklingsfase og en efterfølgende produktions- og opsendelsesfase, hvor Ariane-raketter med et bestemt design leverer opsendel- sestjenesterne. Det blev besluttet, at ESA skulle have ansvaret for disse programmers udviklingsfase. ESA har for tidligere programmers vedkommende overdraget opgaven som designmyndighed til CNES, og det blev også besluttet, at såvel produktionsfasen for Ariane som markedsføringen og opsendelsen af Ariane-raketterne ville blive overladt til det franske aktieselskab Arianes- pace SA. (121) Leverandører af systemer og subsystemer til Ariane- raketterne udvælges i reglen i udviklingsfasen, og der kom normalt ikke nye til i produktionsfasen. Da ESA har ansvaret for udviklingsfasen, er indkøbsprocessen omfattet af princippet om en rimelig modydelse, og leverandørerne udvælges på europæisk plan. specifikke karakter (122) Kommissionens undersøgelse viser, at på grund af de vigtige raketkomponenters (f. eks. motorer) og behovet for omfattende knowhow og inve- steringer udvælges systemintegratorer og leverandører af visse subsystemer ikke ved åbne udbudsprocedurer, men på basis af deres ekspertise, knowhow, kapacitet og Ariane-medlemsstaternes finansielle bidrag. Det tyder på, at der ikke findes et åbent marked på systemniveau eller for visse vigtige subsystemer. Det ser imidlertid også ud til, at der kan blive konkurrence på udstyrs- niveau om visse subsystemer. Heraf følger, at de produk- ter, der indkøbes efter åbne udbudsprocedurer, synes at tilhøre de relevante produktmarkeder. (118) I denne sag er det imidlertid ikke nødvendigt at foretage en yderligere afgrænsning af de relevante produktmarke- der for opsendelsestjenester, da den effektive konkur- rence i EØS eller en væsentlig del heraf ikke vil blive betydeligt hæmmet med nogen af de mulige markeds- definitioner. (123) I denne beslutning er det imidlertid ikke nødvendigt at afgrænse de relevante produktmarkeder for systemer og subsystemer til Ariane-raketterne yderligere, da den effektive konkurrence i EØS eller en væsentlig del heraf ikke vil blive betydeligt hæmmet med nogen af de mulige markedsdefinitioner. Løfteraketsystemer, subsystemer og -udstyr DE RELEVANTE GEOGRAFISKE MARKEDER systemer (119) Aérospatiale-Matra, MMS og DASA beskæftiger sig med leverancer af subsystemer (f. eks. (f. eks. fremdriftsudstyr, produkter til kontrol af flyvestil- ling m. m. ) og udstyr til Ariane-raketterne. Parterne fremfører, at der ikke findes noget marked for disse systemer eller subsystemer, fordi produkterne er designet rakettrin), Opsendelsestjenester (15) Se sag IV/M. 1564 — Astrolink. (124) Parterne fremfører, at markederne for kommercielle opsendelsestjenester er globale, fordi konkurrencen om 28. 11. 2003 DA Den Europæiske Unions Tidende L 314/15 opsendelsestjenester forgår på verdensplan, hvor kun- derne kan vælge mellem løfteraketter, der udbydes af institutioner (f. eks. Arianespace) eller private virksomhe- der. Denne konklusion er i det store og hele blevet bekræftet af Kommissionens undersøgelse, som viser, at kommercielle opsendelsestjenester udbydes globalt. Som eksempel kan nævnes, at mere end to tredjedele af Aria- nespaces kommercielle salg synes at gå til kunder uden for EØS. Derfor forekommer markederne for kommerci- elle opsendelsestjenester at være verdensomspændende. (129) Hvis der kun er tale om ét produktmarked for opsendel- sestjenester, vil transaktionen heller ikke skabe en domi- nerende stilling, da Eurockots markedsandel (udtrykt som ordrer) er på [< 10 %]*, mens Starsems andel ligger på omkring [5-15 %]*. (130) På baggrund af ovenstående synes den anmeldte trans- aktion ikke at skabe eller styrke en dominerende stilling på markederne for opsendelsestjenester, som vil bevirke, at den effektive konkurrence i EØS eller en væsentlig del heraf hæmmes betydeligt. Systemer, subsystemer og udstyr til løfteraketter (125) Som forklaret i betragtning 121 foregår udvælgelsen af leverandører af subsystemer og udstyr til Ariane-raketter normalt i udviklingsfasen efter princippet om en rimelig modydelse. Det ser således ud til, at konkurrencen om disse produkter foregår på europæisk plan. KONKURRENCEVURDERING Opsendelsestjenester (126) Aérospatiale-Matra, MMS og DASA beskæftiger sig med opsendelsestjenester gennem deres interesser i Arianes- pace Participations SA (der kontrollerer Arianespace SA, som er ansvarlig for produktionen af Ariane-løfteraket- terne samt for markedsføring og opsendelse af Ariane- raketfamilien). Endvidere har DASA fælles kontrol over Eurockot Launch Service GmbH, som blev oprettet i 1998 for at tilbyde opsendelse af LEO-satellitter med de små russiske Rockot løfteraketter. Endelig har Aéro- spatiale-Matra fælles kontrol over Vega Spazio SpA, der skal udvikle en lille løfteraket som supplement til Aria- nespaces produktudbud, og en aktiepost i virksomheden Starsem, der skal markedsføre opsendelsestjenester med til LEO- og de mellemstore russiske Soyuz-rakketter MEO-satellitter. (127) Der er dog ikke noget, der tyder på, at parterne og deres moderselskaber vil få fælles kontrol over Arianespace. […]*. (128) Hvis de opsendelsestjenester, der tilbydes af henholdsvis små, mellemstore og store løfteraketter udgør særskilte produktmarkeder, vil transaktionen kun skabe overlap- ning inden for små løfteraketter, hvor Eurockot Launch Service GmbH og Vega Spazio er aktive. I denne sektor har Eurockot Launch Service GmbH i øvrigt først for nylig startet sine aktiviteter, mens Vega Spazio endnu ikke har udviklet nogen løfteraket, og selskabets eksi- stens synes at være truet, idet CNES, som var en vigtig for nylig meddelte, at man ikke længere bidragyder, ønskede at deltage i projektet. Systemer, støttessystemer og udstyr til løfteraketter (131) Der er udviklet to løfteraketter i Europa i de sidste 25 år, nemlig raketfamilien Ariane 1 til 4 (først opsendt i 1979) og Ariane 5-løfteraketten (som blev taget i kom- merciel brug i december 1999). (132) Ud over deres aktiepost i Arianespace deltager parterne og deres moderselskaber i en række aktiviteter i forbin- delse med Ariane-raketterne. For det første er Aéro- spatiale-Matra på hovedkontrahentniveau såkaldt »archi- tecte industriel« for Ariane-raketterne og leverer især teknisk bistand til CNES (designmyndigheden i forbin- delse med udviklingen af Ariane-raketterne) eller Aria- nespace (der er ansvarlig for produktion, markedsføring og opsendelse af Ariane-raketterne). For det andet er Aérospatiale-Matra, MMS og DASA på systemniveau ansvarlige for integrationen af de fleste trin af de nuvæ- rende Ariane 4 og Ariane 5 raketter. Endelig leverer Aérospatiale-Matra, MMS og DASA på subsystemniveau visse typer udstyr til Ariane 4 og Ariane 5. gennem internationale (133) Som forklaret i betragtning 120 udvikles og produceres Ariane-raketterne (offentligt finansierede) programmer, hvor leverandørerne udvælges i udviklingsfasen og normalt forbliver de samme i den efterfølgende produktions- og opsendelsesfase. Trans- aktionen vil ikke få negative virkninger for eksisterende løfteraketter, da leverandørerne allerede blev udvalgt i udviklingsfasen, og der er undertegnet produktionskon- trakter. Den konkurrencemæssige virkning af transaktio- nen skal derfor vurderes for kommende produkter, der skal udvikles som led i eksisterende og kommende udviklingsprogrammer inden for en overskuelig fremtid. (134) Hvad angår eksisterende udviklingsprogrammer, ved- rører de eneste aktiviteter, der er planlagt i den nærme- ste fremtid, det nye »Ariane-plus«-program, som skal for- øge nyttelastkapaciteten for Ariane 5 raketten og forven- tes at vare til 2006. Dette program omfatter især udvik- L 314/16 DA Den Europæiske Unions Tidende 28. 11. 2003 ling af et nyt kryogenisk første trin (ESC) til Ariane 5 og en ny kryogenmotor (VINCI) til dette trin. (135) Tilsyneladende er hovedansvaret for dette program (her- under udvælgelsen af ESC-integratoren og leverandøren af VINCI) allerede fastlagt. Eftersom nogle subsystemer og leverandører af udstyrsprodukter imidlertid endnu ikke er udvalgt, eftersom DASA er ESC-integrator, og i nogle af de eftersom Aérospatiale-Matra deltager udbud, der endnu ikke er afsluttet i forbindelse med udvælgelsen af subsystemer og leverandører af udstyr (især tanken til flydende oxygen til det nye øvre trin og forbindelserne mellem tankene), skal det undersøges, om transaktionen kunne medføre, at DASA valgte Aéro- spatiale-Matra til skade for andre konkurrerende leveran- dører, og om dette valg kunne skabe eller styrke en dominerende stilling. (136) DASA synes imidlertid at have meget begrænsede mulig- heder for at begunstige Aérospatiale-Matra. Det skyldes, at DASA's bedste muligheder for en sådan forvridning ville være at fastsætte produktspecifikationer og evalue- ringskriterier, der favoriserer interne leverandører, hvil- ket ikke længere er muligt, fordi de allerede er fastsat. Endvidere vil det antagelig være vanskeligt for DASA enten at ændre kriterier og specifikationer eller resulta- terne af evalueringen, fordi udvælgelsen af udstyrsleve- randører i udviklingsfasen skal godkendes af CNES, som synes at have tilstrækkelig ekspertise til at opdage sådanne muligheder for forvridning. ten. Som nævnt i betragtning 128 er Vega Spazio-pro- grammet imidlertid alvorligt truet, da CNES, som er en vigtig bidragyder, for nylig har meddelt, at man ikke længere ønsker at deltage i projektet. Endvidere er der intet, der tyder på, at transaktionen kunne få nogen sær- lig virkning for programmet, da indkøb og udvælgelse af leverandører til enhver ny løfteraket efter al sandsynlig- hed vil blive underlagt kravet om en rimelig modydelse, og da hverken Frankrig eller Tyskland længere deltager i programmet. Endelig synes ovennævnte betragtninger om effektiv konkurrence på de efterfølgende markeder for opsendelsestjenester under alle omstændigheder også at gælde små løfteraketter, og de vil antagelig begrænse en udstyrsleverandørs eller systemintegrators muligheder for at udøve markedsindflydelse betydeligt. (139) På baggrund af ovenstående synes den anmeldte trans- aktion ikke at ville skabe eller styrke en dominerende stilling inden for systemer, subsystemer og udstyr til løf- teraketter, der vil bevirke, at den effektive konkurrence i EØS eller en væsentlig del heraf hæmmes betydeligt. D. JORDSEGMENTET RELEVANTE PRODUKTMARKEDER (137) Endelig har leverandørerne under alle omstændigheder (også i forbindelse med eventuelle kommende udvik- lingsprogrammer) et meget begrænset antal sofistikerede potentielle kunder (i øjeblikket er det kun CNES og Arianespace i forbindelse med Ariane-raketterne), og der er tilsyneladende effektiv konkurrence inden for opsen- delsestjenester, hvilket bekræftes af de store udsving i markedsandele og det tilsyneladende kraftige fald i pri- serne pr. opsendelse. I den forbindelse synes CNES og Arianespace at have tilstrækkelig markedsindflydelse til at lægge bånd på leverandørernes konkurrencemæssige adfærd samt et kraftigt incitament til at bruge denne indflydelse (hvilket bekræftes yderligere af de bestræbel- ser, der i øjeblikket gøres for at øge Ariane 5's ydeevne og at sænke omkostningerne), og leverandørerne synes ikke at have nogen mulighed for hverken at hæve pri- serne eller at kræve uacceptable kontraktvilkår. (138) Inden for den nærmeste fremtid kan der også blive mulighed for at udvikle endnu en løfteraket i Europa som supplement til Ariane-familien. Hidtil har den mest seriøse mulighed for et sådant program været den lille raket Vega Spazio. Aérospatiale-Matra deltager i dette program gennem sin fælles kontrol (sammen med Fiat Avio) over Vega Spazio SpA, som vil udvikle løfteraket- (140) Jordsystemer omfatter alle de specifikke faciliteter på jor- den, der er nødvendige for driften af rumsegmentet. Når der er tale om rumfartsinfrastruktur, omfatter sådanne funktioner logistik, vedligeholdelse og reparationer, inte- gration og betjening af nyttelasten og kontrol med rum- fartsinfrastrukturen. For satellitters vedkommende omfat- ter de enten styring og kontrol af rumfartøjer eller en grænseflade (i form af transmission af tale- og datasigna- ler) med satellitter eller andre rumfartøjer i kredsløb. (141) Selv om jordsystemer kan købes sammen med rumseg- mentet, især i forbindelse med nøglefærdige løsninger, kan jordsystemer og satellitter også sælges særskilt. F. eks. vil kunder, der allerede driver forskellige satellitter, ofte undlade at købe nye jordsystemer, men blot opgradere eksisterende stationer eller udskifte forældet udstyr. På lignende måde kan kunder, der indkøber både rum- og jordsegmentet, vælge forskellige leverandører af de to segmenter. Jordsegmentet og rumsegmentet ser derfor ud til at tilhøre forskellige produktmarkeder. (142) Parterne fremfører, at der bør skelnes mellem systemer til rumfartsinfrastruktur på jorden og satellitsystemer på 28. 11. 2003 DA Den Europæiske Unions Tidende L 314/17 jorden, fordi segmentet for rumfartsinfrastruktur på jor- den skal opfylde meget specifikke krav til kommunika- tion og sikkerhed (især når der er tale om systemer, der skal bruges i forbindelse med bemandede missioner) og derfor generelt består af større systemer med specifikke funktioner, software, brugergrænseflader og udstyr. (143) I overensstemmelse med tidligere kommissionsbeslutnin- ger (16) fremfører parterne desuden, at jordstationer kan opdeles i to kategorier, nemlig stationer til kontrol af rumfartøjer og stationer, der fungerer som grænseflade (transmission af tale- og datasignaler) med rumsegmen- tet. (144) Disse definitioner er i det store og hele bekræftet af Kommissionens undersøgelse. I denne sag er det imidler- tid ikke nødvendigt at afgrænse de relevante produkt- markeder for jordsegmentet yderligere, da den effektive konkurrence ikke vil blive hæmmet betydeligt i EØS eller en væsentlig del heraf med nogen mulig markeds- definition. KONKURRENCEVURDERING (147) Satellitkontrolsystemer består af to overordnede subsy- stemer, et satellitkontrolcenter (som gerne befinder sig i satellitoperatørens bygninger og omfatter software, com- putere og kontrolgrænseflader) og en eller flere kontrol- stationer (som giver forbindelse til satellitten og navnlig består af radiofrekvensudstyr). (148) I denne sektor er MMS aktiv på hovedkontrahentniveau, hvor virksomheden leverer integrerede kontrolsystemer, samt på subsystemniveau, hvor den udbyder kontrolcen- tre, som kan indgå i kontrolsystemer til kommunika- tionssatellitter. DASA er også aktiv på subsystemniveau, radiofrekvensdelen af hvor virksomheden fremstiller kontrolstationer til kommunikationssatellitter gennem sine interesser i Nortel DASA Network Systems, som er et joint venture med Nortel Networks Corporation. DE RELEVANTE GEOGRAFISKE MARKEDER (145) Parterne fremfører, at jordsystemer til kommercielle kommunikationssatellitter leveres til hovedkontrahenter eller satellitoperatører af europæiske eller amerikanske leverandører, og de mener derfor, at markedet for jord- systemer til kommercielle kommunikationssatellitter er verdensomspændende. Parterne fremfører desuden, at på baggrund af princippet om en rimelig modydelse, der anvendes for leverancer af rumfartsinfrastruktur eller observationssatellitter og videnskabelige satellitter til ESA, omfatter markederne for jordsystemer til rumfarts- infrastruktur eller observationssatellitter og videnskabe- lige satellitter normalt EØS. Endelig siger parterne, at militære jordsystemer normalt indkøbes inden for et begrænset geografisk område, som kan være nationalt eller multinationalt for visse programmers vedkommen- de. (146) Dette stemmer overens med Kommissionens tidligere beslutninger (17), hvor den fastslog, at de strste katego- rier af aftagere af civile jordsystemer er de nationale eller internationale rumfartsorganisationer og private opera- tører, mens hovedaftagerne af militre jordstationer er nationale forsvarsministerier. Rumfartsorganisationer og militære kunder køber normalt jordsystemer af landets egne hovedkontrahenter, mens kommercielle operatører har en tendens til at indkøbe deres systemer på globalt plan. (16) Se f. eks. sag IV/M. 496 — Marconi-Finmeccanica (EFT C 253 af 10. 9. 1994, s. 10) eller IV/M. 1185 — Alcatel/Thomson-CSF-SCS (EFT C 272 af 1. 9. 1998, s. 5). (17) Se f. eks. sag IV/M. 1185 — Alcatel/Thomson-CSF-SCS: fodnote 16. (149) Transaktionen fører derfor til en vertikal integration mellem MMS's aktiviteter inden for leverancer af kon- til kommunikationssatellitter og DASA's trolsystemer aktiviteter inden for kontrolsystemernes radiofrekvens- del. Konkurrencen om leverancer af kommunikations- satellitter (og dermed af jordsegmentet til kommunika- tionssatellitter, der leveres som led i nøglefærdige løsnin- ger) finder imidlertid sted på verdensplan, og MMS's andel af de integrerede jordsystemer og DASA's andel af radiofrekvensdelen ligger begge under [5-15 %]*. (150) Transaktionen kan også føre til integration uden pro- duktrelationer på subsystemniveau mellem MMS's aktivi- teter inden for kontrolcentre og DASA's aktiviteter inden for kontrolsystemernes radiofrekvensdel. I ingen af disse segmenter overstiger parternes markedsandele imidlertid [5-15 %]*, hverken på europæisk eller globalt plan. (151) Hvad angår markederne for systemer til satellitbrugere, vil transaktionen skabe nogen overlapning mellem MMS og Nortel DASA Network Systems inden for VSAT- mikrostationer, der fungerer som brugergrænseflade til den endelige abonnent), og mobile terminaler (der har samme funktion som VSAT'er, men er beregnet til mobil brug). På ingen af disse markeder overstiger parternes samlede andele af salget imidlertid [5-15 %]*, hverken globalt eller på europæisk plan. (152) På baggrund heraf synes den anmeldte transaktion ikke at ville skabe eller styrke en dominerende stilling på markederne for jordsegmentet af satellitsystemer, som vil bevirke, at den effektive konkurrence i EØS eller en væsentlig del heraf hæmmes betydeligt. L 314/18 DA Den Europæiske Unions Tidende 28. 11. 2003 V. TILSAGN OG VURDERING VII. KONKLUSION (153) Den 24. januar 2000 afgav parterne en række tilsagn for at fjerne Kommissionens konkurrencemæssige betænke- ligheder. Den 25. februar 2000 indgav parterne ændrede tilsagn for at tage hensyn til en række justeringer, som Kommissionen havde krævet, først og fremmest på bag- grund af resultaterne af markedsundersøgelsen. Tilsagne- nes fulde ordlyd er vedhæftet denne beslutning som bilag. (154) Som beskrevet i betragtning 84 og 92 vil gennemførel- sen af disse tilsagn fjerne Kommissionens frygt for, at den påtænkte fusion vil skabe en dominerende stilling på det franske marked for militære kommunikations- satellitter og på det europæiske marked for mekaniske hjul. (158) Kommissionen konkluderer, at parternes tilsagn er til- strækkelige til at fjerne de konkurrencemæssige betænke- ligheder, som Kommissionen pegede på under sin under- søgelse af transaktionen, og som er beskrevet ovenfor. (159) I medfør af fusionsforordningens artikel 8, stk. 2, og på betingelse af, at ovennævnte tilsagn, der er vedhæftet denne beslutning som bilag, overholdes, kan Kommissio- nen derfor erklære transaktionen for forenelig med fæl- lesmarkedet og EØS-aftalen, da den ikke skaber eller styrker en dominerende stilling, som bevirker, at den effektive konkurrence i EØS eller en væsentlig del heraf hæmmes betydeligt — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: VI. ACCESSORISKE BEGRÆNSNINGER Artikel 1 (155) Parterne og deres oprindelige moderselskaber (Lagardère, Aérospatiale Matra, DaimlerChrysler og BAe) har indgået en konkurrenceaftale om ikke at udføre visse aktiviteter (f. eks. produktion af satellitter, rumfartsinfrastruktur og visse satellitkomponenter og subsystemer), som Astrium fremstiller. Denne klausul gælder, så længe de deltagende virksomheder har interesser i Astrium-koncernen eller et af dens moderselskaber. til. fået eneret (156) Denne begrænsning understreger, at parterne og deres moderselskaber trækker sig endeligt ud af det forret- ningsområde, Astrium har Imidlertid synes omfanget af denne aftale at overstige, hvad der er direkte forbundet med og nødvendigt for at gennemføre den anmeldte fusion, da konkurrenceaftalen fortsat vil gælde, selv når parterne eller deres moderselskaber kun har ikke-kontrollerende aktieposter i Astrium eller sel- skabets moderselskaber, og dermed i tilfælde, hvor disse virksomheder ikke vil have nogen mulighed for at udøve afgørende indflydelse på Astrium. (157) Denne konkurrenceaftale er direkte forbundet med og nødvendig for gennemførelsen af den anmeldte fusion og er derfor kun omfattet af denne beslutning i det omfang, parterne eller deres moderselskaber har en kon- trollerende aktiepost i Astrium eller selskabets modersel- skaber. På betingelse af, at de tilsagn, der er kort beskrevet ovenfor og gengivet i deres fulde form i bilaget, overholdes, erklæres den fusion, der blev anmeldt den 29. oktober 1999 om oprettelse af Astrium, for forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen. Artikel 2 Denne beslutning er rettet til: Matra Marconi Space NV c/o Price Waterhouse Vooren Koninginnegracht 2514 AA Haag Nederlandene DaimlerChrysler D-70546 Stuttgart Tyskland. Udfærdiget i Bruxelles, den 21. marts 2000. På Kommissionens vegne Mario MONTI Medlem af Kommissionen 28. 11. 2003 DA Den Europæiske Unions Tidende L 314/19 BILAG TILSAGN Under nedenstående forudsætninger og uden at indskrænke sine rettigheder i henhold til gældende love og bestemmel- ser afgiver DASA Dornier Raumfahrt Holding GmbH (DDRH) og Matra Marconi Space NV (MMS) (under et »parterne«) følgende tilsagn (tilsagnet) i forbindelse med Astrium-transaktionen, som blev anmeldt til Kommissionen den 29. okto- ber 1999 (transaktionen). Dette tilsagn træder i kraft ved modtagelsen af Kommissionens beslutning om at godkende transaktionen (ikrafttrædel- sesdato). Parterne vil påtage sig følgende: 1. Enhedsfremdriftssystemer Astrium NV eller ethvert af selskabets datterselskaber (Astrium) skal udstede en specialiseret producent af subsyste- mer/udstyr […]* en ikke-eksklusiv langtidslicens til alle DASA's relevante intellektuelle ejendomsrettigheder (blandt andet i forbindelse med teknologi, knowhow, fremstillingsprocesser, -procedurer og relevante patenter), i overens- stemmelse med den procedure, der er beskrevet i bilag 1 og 4, til at fremstille og sælge enhedsfremdriftssystemer, som i øjeblikket fremstilles af DASA eller selskabets søsterselskaber, til anvendelse på Spacebus 3000-platformen. Som en del af licensen skal parterne sørge for, at Astrium på licenstagerens anmodning og til kostprisen i en til- strækkelig lang periode efter udstedelsen af licensen yder al den tekniske bistand, der med rimelighed er nødvendig for at give licenstageren mulighed for uafhængigt af Astrium at fremstille det relevante produkt og/eller yde integra- tionstjenester med sit eget personale. 2. Kemiske raketmotorer Som supplement til licensen til enhedsfremdriftssystemer skal Astrium udstede en specialiseret producent af subsy- stemer/udstyr […]* en ikke-eksklusiv langtidslicens til alle DASA's relevante intellektuelle ejendomsrettigheder (blandt andet i forbindelse med teknologi, knowhow, fremstillingsprocesser, -procedurer og relevante patenter), i overensstemmelse med den procedure, der er beskrevet i bilag 1 og 4, til at fremstille og sælge raketmotorer med to drivmidler til samme anvendelse som nævnt i punkt 1 ovenfor. Som en del af licensen skal parterne sørge for, at Astrium på licenstagerens anmodning og til kostprisen i en tilstrækkelig lang periode efter udstedelsen af licensen yder al den tekniske bistand, der med rimelighed er nødvendig for at give licenstageren mulighed for uafhængigt af Astrium at fremstille det relevante produkt med sit eget personale. 3. Mekaniske hjul Astrium skal frasælge MMS' division for mekaniske hjul i Det Forenede Kongerige, som beskrevet i bilag 2, til en passende køber. Frasalget skal ske efter den procedure, der er beskrevet i bilag 3 og 4. Indtil frasalget skal Astrium sørge for, at MMS' division for mekaniske hjul drives på normal vis i overensstemmelse med tidligere forretnings- praksis og med en fornuftig forretningsmands omhu, samt at der træffes alle rimelige forholdsregler for at beskytte og bevare værdien af de relevante aktiver. I en periode på […]* efter frasalget forpligter Astrium sig til ikke at konkurrere med køberen af divisionen for mekaniske hjul og til ikke at søge at hverve køberens ansatte. 4. Fartøjernes styresystemer Astrium skal udstede en specialiseret producent af subsystemer/udstyr […]* en ikke-eksklusiv langtidslicens til DASA's relevante intellektuelle ejendomsrettigheder (blandt andet til patenter), i overensstemmelse med den pro- cedure, der er beskrevet i bilag 1 og 4, til at fremstille (på grundlag af kundens tegninger) og sælge DASA's system til kontrol af flyvestilling og kredsløb til anvendelse på Spacebus 3000-platformen, herunder fartøjets computersy- stem og dets software til anvendelse på Spacebus 3000-platformen. Som en del af licensen skal parterne sørge for, at Astrium på licenstagerens anmodning og til kostprisen i en tilstrækkelig lang periode efter udstedelsen af licen- L 314/20 DA Den Europæiske Unions Tidende 28. 11. 2003 sen yder al den tekniske bistand, der med rimelighed er nødvendig for at give licenstageren mulighed for uafhæn- gigt af Astrium at fremstille det relevante produkt med sit eget personale. Matra Marconi Space NV Dasa Dornier Raumfahrt Holding GmbH Navn: Titel: Navn: Titel: 28. 11. 2003 DA Den Europæiske Unions Tidende L 314/21 BILAG 1 LICENSER Parterne aftaler at udstede de licenser, der omtales i tilsagnets punkt 1, 2, og 4 (licenserne), efter følgende procedure: Parterne skal sørge for, at Astrium udsteder den relevante licens på grundlag af en rimelig royalty til en passende licens- tager, som skal godkendes af Kommissionen (licenstageren), senest […]* efter ikrafttrædelsesdatoen. 1. 2. 3. 4. Licenstageren skal være i stand til uafhængigt at fremstille det relevante produkt og/eller yde de relevante integra- tionstjenester. Især skal den potentielle licenstager have tilstrækkelige færdigheder og produktions- og afprøvnings- faciliteter inden for det relevante forretningsområde. For at bistå Kommissionen med at afgøre, om en foreslået licenstager er egnet, fremsætter parterne et fuldt doku- menteret og begrundet forslag, som giver Kommissionen mulighed for at fastslå: i) at parterne ikke har egne materielle interesser (direkte eller indirekte) i licenstageren ii) at licensen giver licenstageren mulighed for at fungere som en rentabel konkurrent på markedet, og iii) at licensen er passende og tilstrækkelig, især med hensyn til varighed og teknisk bistand, som skal give licens- tageren mulighed for uafhængigt at fremstille det relevante produkt og/eller yde de relevante integrations- tjenester. Parterne skal på forhånd anmode om Kommissionens godkendelse af det relevante endelige udkast til licens. Denne godkendelse kan ikke afvises uden begrundelse. Anmodningen om godkendelse skal indgives samtidigt med anmod- ningen om godkendelse af licenstageren. Senest ti (10) dage efter ikrafttrædelsesdatoen udpeger parterne en uafhængig og erfaren administrator (den midler- tidige administrator) til at føre tilsyn med og kontrollere, at parterne overholder dette tilsagn. 5. Hvis parterne ikke har udstedt den relevante licens senest […]* efter ikrafttrædelsesdatoen, skal de give den midler- tidige administrator uigenkaldeligt mandat til i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag 4 at udstede licensen på de bedst mulige vilkår inden for en frist på […]*. 6. Snarest muligt efter udpegelsen af den midlertidige administrator skal parterne sørge for, at vedkommende indhen- ter Kommissionens forudgående godkendelse af en liste over potentielle licenshavere udarbejdet efter foreløbige drøftelser med parterne på grundlag af de kriterier, der er anført ovenfor i punkt 1 og 2. Parterne skal sørge for, at den midlertidige administrator holder Kommissionen løbende underrettet om igangværende drøftelser med potenti- elle licenstagere. 7. Udpegelsen af den midlertidige administration skal ske i overensstemmelse med proceduren i bilag 4. L 314/22 DA Den Europæiske Unions Tidende 28. 11. 2003 BILAG 2 (Forretningshemmeligheder) BESKRIVELSE AF MMS' DIVISION FOR MEKANISKE HJUL MMS' division for mekaniske hjul består af følgende: 1. De af MMS' materielle anlægsaktiver, der hører under divisionen for mekaniske hjul (divisionen), herunder: — […]*. 2. Alle rettigheder til relevante kontrakter, der vedrører divisionen, og detaljerede oplysninger om kunder og leveran- dører. 3. Alle MMS' intellektuelle ejendomsrettigheder i forbindelse med design af mekaniske hjul og produktionsbeskrivelser samt divisionens produktionsoptegnelser og -processer. 4. […]*. 28. 11. 2003 DA Den Europæiske Unions Tidende L 314/23 BILAG 3 FRASALG Parterne aftaler at opfylde de forpligtelser, der er nævnt i tilsagnets punkt 3, procedure: i overensstemmelse med følgende 1. Parterne skal sørge for, at Astrium frasælger MMS' division for mekaniske hjul (divisionen) til en passende køber (køberen), som Kommissionen skal godkende, senest […]* efter ikrafttrædelsesdatoen (periode 1). 2. Køberen skal være i stand til uafhængigt at fremstille det relevante produkt. Især skal han have tilstrækkelige færdig- heder og produktions- og afprøvningsfaciliteter inden for det relevante forretningsområde. 3. For at bistå Kommissionen med at afgøre, om en foreslået køber er egnet, fremsætter parterne et fuldt dokumente- ret og begrundet forslag, som giver Kommissionen mulighed for at fastslå: i) at parterne ikke har egne materielle interesser (direkte eller indirekte) i køberen ii) at salget giver køberen mulighed for uafhængigt at fremstille det relevante produkt, og iii) at køberen på tidspunktet for indgåelsen af købsaftalen har eller med rimelighed kan forventes at få alle de nødvendige godkendelser af købet fra de relevante konkurrencemyndigheder i EU. 4. Senest ti (10) dage efter ikrafttrædelsesdatoen udpeger parterne en uafhængig og erfaren administrator (den midler- tidige administrator) til at føre tilsyn med og kontrollere, at parterne overholder tilsagnet i periode 1. 5. Hvis Kommissionen ikke har godkendt en køber af divisionen senest […]* efter ikrafttrædelsesdatoen, skal parterne give den midlertidige administrator uigenkaldeligt mandat til i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag 4 at frasælge divisionen. Mandatet skal have en varighed på […]* efter udløbet af periode 1 (periode 2). 6. Snarest muligt efter sin udpegelse skal den midlertidige administrator indhente Kommissionens forudgående god- kendelse af en liste over potentielle købere udarbejdet efter foreløbige drøftelser med parterne. Den midlertidige administrator skal holde Kommissionen løbende underrettet om igangværende drøftelser med potentielle købere. 7. Udpegelsen af den midlertidige administration skal ske i overensstemmelse med proceduren i bilag 4. L 314/24 DA Den Europæiske Unions Tidende 28. 11. 2003 BILAG 4 GENERELLE BESTEMMELSER 1. Parterne skal foreslå Kommissionen navnet på en uafhængig og erfaren institution, som de finder passende som administrator. Dette forslag skal fremsættes senest ti (10) arbejdsdage efter den dato, hvor forpligtelsen til at udpege en administrator træder i kraft. Kommissionen kan vælge at godkende eller afvise den foreslåede institution i over- ensstemmelse med punkt 10 nedenfor. Hvis den foreslåede institution afvises, skal parterne fremlægge navnene på mindst to andre institutioner senest fem (5) arbejdsdage efter at have modtaget meddelelsen om afvisningen. Hvis Kommissionen godkender mere end ét navn, kan parterne frit vælge, hvem af de to godkendte der skal udpeges til administrator. Hvis Kommissionen afviser alle de yderligere navne, designerer Kommissionen en administrator, som parterne skal udpege. 2. Administratoren skal udpeges senest fem (5) arbejdsdage efter Kommissionens eksplicitte eller implicitte godkendel- se, jf. punkt 1, 8 og 10. 3. Sammen med deres anmodning om Kommissionens godkendelse af forslaget til administrator skal parterne fore- lægge et udkast til mandat, der indeholder en detaljeret beskrivelse af mandatets omfang (herunder et incitament for administratoren til at bestræbe sig for at sørge for en hurtig transaktion af størst mulig værdi) og af institutio- nens ansvarsområder under mandatet. Efter rimelig anmodning fra Kommissionen skal parterne ændre udkastet til mandat for at sikre, at det er i overensstemmelse med dette tilsagn. Når mandatet er udført, er parterne ikke læn- gere bemyndigede til at foretage ændringer heraf uden Kommissionens forudgående godkendelse. 4. Administratorens mandat omfatter følgende ansvarsområder: i) At føre tilsyn med, at parterne på tilfredsstillende måde opfylder de forpligtelser, de har indgået med dette til- sagn (i det omfang de hører ind under administrators mandat). ii) At aflægge skriftlige rapporter til Kommissionen om udviklingen i udøvelsen af mandatet med anførelse af eventuelle områder, hvor administrator ikke har været i stand til at udøve sit mandat. Disse rapporter skal aflægges på engelsk senest ti (10) arbejdsdage efter afslutningen af hver tomånedersperiode efter udpegelsen af administratoren eller på andre tidspunkter/med andre intervaller, som Kommissionen angiver, og skal omhandle udviklingen i de foregående to måneder. Parterne skal samtidig have tilsendt en ikke-fortrolig kopi af rapporterne. iii) At aflægge skriftlig eller mundtlig rapport, når som helst Kommissionen anmoder herom, om forhold, der hører under administrators mandat. Parterne skal samtidig have tilsendt en ikke-fortrolig kopi af alle yderligere skriftlige rapporter og skal straks underrettes om det ikke-fortrolige indhold af alle mundtlige rapporter. 5. Hvis tilsagnet kræver, at administrators mandat skal omfatte mulighed for at forhandle og foreslå en licenstager eller en køber, skal administrator: i) efter at have drøftet sagen med parterne hurtigst muligt underrette Kommissionen om, hvem de potentielle licenshavere eller købere er, og anføre, hvorfor han på grundlag af ovenstående kriterier mener, at de vil være egnede som licenstagere eller købere ii) afslutte forhandlingerne med alle potentielle købere, hvis Kommissionen finder, at de er uegnede iii) forhandle med henblik på at indgå en bindende aftale (hvis transaktionen gennemføres), hvori der tages hensyn til parternes økonomiske interesser (dvs. opnå den højst mulige pris og de bedst mulige vilkår inden for ram- merne af administrators mandat). 6. Parterne skal give administrator al den bistand og alle de oplysninger, herunder kopier af alle relevante dokumenter, som han med rimelighed skal bruge for at udføre sit mandat. Kun eventuelle sikkerhedshensyn kan begrænse admi- nistrators adgang til Astriums personale, bøger, optegnelser, dokumenter, faciliteter og tekniske oplysninger om fremstilling af de relevante produkter, som licensen omhandler, eller til nogen anden for relevante oplysninger, som administrator med rimelighed anmoder om. Denne adgang kan dog være begrænset af omfanget af administrators mandat. 28. 11. 2003 DA Den Europæiske Unions Tidende L 314/25 7. Så snart den specifikke opgave, administrator har fået overdraget, er løst, afsluttes hans mandat til løsning heraf, når Kommissionen på forhånd har godkendt dette. Kommissionen kan imidlertid når som helst kræve, at admini- strator genudnævnes, hvis det senere viser sig, at den relevante løsning ikke er gennemført fuldstændigt tilfredsstil- lende. 8. Hvis Kommissionen ikke senest femten (15) dage efter at have modtaget en fuldt dokumenteret og begrundet anmodning skriftligt har afvist ethvert forslag, der er forelagt den til godkendelse i forbindelse med dette tilsagn, vil forslaget blive betragtet som godkendt. 9. Hvis exceptionelle omstændigheder gør det umuligt eller meget vanskeligt at overholde den tidsplan, der er anført heri, og parterne forelægger Kommissionen rimelige beviser for sådanne exceptionelle omstændigheder, kan de fri- ster for opfyldelse af tilsagnet, der er anført i bilag 1 og 3, forlænges efter aftale mellem parterne og Kommissio- nen. 10. Alle anmodninger eller forslag, der kræver Kommissionens godkendelse, sendes til direktøren for Direktorat B, Generaldirektoratet for Konkurrence, Avenue de Cortenberg 150, B-1000 Bruxelles. Alle meddelelser til parterne sendes til udvalgte personer, hvis navne meddeles Kommissionen inden ikrafttrædelsesdatoen