title: 2000/256/EC: Council Decision of 20 March 2000 authorising the Kingdom of the Netherlands to apply a measure derogating from Article 11 of the Sixth Directive (77/388/EEC) on the harmonisation of the laws of Member States relating to turnover taxes

eurovoc_concepts:
Netherlands
VAT rate
derogation from EU law
tax harmonisation

text: L 79/36 EN Official Journal of the European Communities 30. 3. 2000 II (Acts whose publication is not obligatory) COUNCIL COUNCIL DECISION of 20 March 2000 authorising the Kingdom of the Netherlands to apply a measure derogating from Article 11 of the Sixth Directive (77/388/EEC) on the harmonisation of the laws of Member States relating to turnover taxes (2000/256/EC) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to the Sixth Council Directive (77/388/EEC) of 17 May 1977 on the harmonisation of the laws of Member States relating to turnover taxes — Common system of value added tax: uniform basis of assessment (1) (hereinafter referred to as the ‘Sixth VAT Directive’), and in particular Article 27 thereof, Having regard to the proposal from the Commission, Whereas: (1) (2) (3) (4) (5) In a letter registered by the Secretariat—General of the Commission on 1 September 1999, the Government of the Kingdom of the Netherlands requested authorisation on the basis of Article 27 of the Sixth VAT Directive, to apply a measure derogating from Article 1(A)(1)(a) thereof. Under Article 27(1) of the Sixth VAT Directive, the Council, acting unanimously on a proposal from the Commission, may authorise any Member State to introduce special measures for derogation from the provisions of the Directive, in order to simplify the procedure for charging the tax or to prevent certain types of tax evasion or avoidance. In accordance with Article 27, the other Member States were informed of the request from the Kingdom of the Netherlands by letter of 28 October 1999. Article 11(A)(1)(a) of the Sixth VAT Directive states that, in principle, the taxable amount in respect of supplies of goods and services is to be everything which constitutes the consideration which has been or is to be obtained by the supplier for such supplies from the purchaser, the customer or a third party. By way of derogation from these provisions, the Kingdom of the Netherlands has requested authorisation to include in the taxable amount for transactions involving the working of investment gold the value of the raw material provided by the purchaser and used to make the finished product. (1) OJ L 145, 13. 6. 1977, p. 1. Directive as last amended by Directive 1999/85/EC (OJ L 277, 28. 10. 1999, p. 34). 30. 3. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 79/37 (6) (7) (8) (9) The aim of the derogation is to avoid abuse of the exemption for investment gold and thus to prevent certain types of tax evasion or avoidance; it therefore meets the conditions set out in Article 27 of the Sixth VAT Directive. The forms of tax evasion or avoidance in question consist mainly of the purchase of VAT-exempt investment gold which is then worked to make jewellery or other goods, with VAT not being charged on the value of the investment gold included in the outgoing transaction. The derogation will expire on 31 December 2004, so that an assessment can then be made as to whether it is appropriate in the light of changes in the practical application of the special scheme for investment gold established by Directive 98/80/EC (1). The derogation will have no negative impact on the European Communities' own resources provided from value added tax, HAS ADOPTED THIS DECISION: Article 1 The Kingdom of the Netherlands is hereby authorised, by derogation from Article 11(A)(1)(a) of the Sixth VAT Directive, to include in the taxable amount in respect of the supply of goods or services involving the working of non-taxed investment gold the value of the gold contained in the finished product, based on the current market value of the investment gold. The authorisation granted under Article 1 shall expire on 31 December 2004. Article 2 This Decision is addressed to the Kingdom of the Netherlands. Article 3 Done at Brussels, 20 March 2000. For the Council The President J. GAMA (1) OJ L 281, 17. 10. 1998, p. 31


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/9/EK (2000. gada 20. marts) par trošu ceļu iekārtām cilvēku pārvadāšanai

eurovoc_concepts:
EC conformity marking
cable transport
carriage of passengers
harmonisation of standards
transport safety

formats: html pdf print

text: 07/5. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 3 32000L0009 3. 5. 2000. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 106/21 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2000/9/EK (2000. gada 20. marts) par trošu ceļu iekārtām cilvēku pārvadāšanai EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, (3) ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 47. panta 2. punktu, kā arī 55. un 95. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzi- numu (2), rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3), tā kā: (1) Trošu ceļu iekārtas cilvēku pārvadāšanai (turpmāk tekstā “trošu ceļu iekārtas”) projektē, ražo, nodod ekspluatācija un izmanto ar mērķi pārvadāt cilvēkus; trošu ceļu iekār- tas ir galvenokārt kalnu pacēlāju sistēmas, ko izmanto augstkalnu kūrortos, un tās ietver trošu dzelzceļus, trošu vagonus, pusvagonus, krēslu pacēlājus un bugeļus, bet var arī ietvert trošu ceļu iekārtas, ko izmanto pilsētu transporta infrastruktūrā; dažās trošu ceļu iekārtās var tikt izmantoti citi, pilnīgi atšķirīgi pamatprincipi, kurus nevar izslēgt a priori; tādēļ būtu jāparedz īpašu prasību ieviešana, lai panāktu tādus pašus drošības normatīvus kā tie, kas ir paredzēti šajā direktīvā. (2) izmanto saistībā ar Trošu ceļu iekārtas galvenokārt it īpaši kalnu apvidos, kam ir svarīga loma tūrismu, attiecīgo reģionu tautsaimniecībā un kas ieņem arvien nozīmīgāku vietu dalībvalstu tirdzniecības bilancē; no tehnikas viedokļa trošu ceļu iekārtu nozare arī ir pie- skaitāma pie saistīta ar pamatlīdzekļu ražošanu un ar būvniecības un civilcelt- niecības nozari. rūpnieciskās darbības, kas (1) OV C 70, 8. 3. 1994. , 8. lpp. un OV C 22, 26. 1. 1996. , 12. lpp. (2) OV C 388, 31. 12. 1994. , 26. lpp. (3) Eiropas Parlamenta 1995. gada 6. aprīļa atzinums (OV C 109, 1. 5. 1995. , 122. lpp. ), apstiprināts 1999. gada 27. oktobrī (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī), Padomes 1999. gada 28. jūnija kopējā nostāja (OV C 243, 27. 8. 1999. , 1. lpp. ) un Eiropas Parlamenta 1999. gada 27. oktobra lēmums (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī). Padomes 1999. gada 16. decembra Lēmums. Dalībvalstis atbild par trošu ceļu iekārtu drošības nodrošināšanu to ražošanas, nodošanas ekspluatācijā un izmantošanas laikā; turklāt tās ir atbildīgas kopā ar kom- petentajām iestādēm par tādiem jautājumiem, kā zemes izmantošana, reģionālā plānošana un vides aizsardzība; noteikumi dažādās valstīs ievērojami atšķiras iekšzemes rūpniecībā izmantoto paņēmienu, kā arī vietējo ierašu tie paredz konkrētus un tehnoloģiskās prasmes dēļ; gabarītus un ierīces, kā arī noteiktus raksturlielumus; ņemot vērā šos apstākļus, ražotājiem nākas pielāgot aprīkojumu katra tirgus prasībām; tas traucē izstrādāt tipveida iespaido kon- kurētspēju. risinājumus un nelabvēlīgi (4) Lai panāktu trošu ceļu iekārtu drošību, jāievēro pamat- prasības attiecībā uz veselības aizsardzību un drošību; šīs prasības jāpiemēro ar izpratni, ņemot vērā tā laika būvēšanas prasmi, kā arī tehnikas un ekonomikas prasī- bas. (5) Turklāt trošu ceļu iekārtas var atrasties abpus robežai un to uzbūvi var apgrūtināt pretrunas valstu noteikumos. (6) (7) Būtu jāveic pasākumi, lai Kopienas mērogā noteiktu pamatprasības attiecībā uz cilvēku drošību un veselības aizsardzību, kā arī vides aizsardzības un patērētāju aiz- sardzības prasības, kas trošu ceļu iekārtām, to galvenajiem mezgliem un drošības elemen- tiem; citādi valstu normatīvo aktu savstarpēja atzīšana radītu nepārvaramus politiskus un tehniskus šķēršļus sakarā ar interpretāciju un pienākumu sadali; turklāt standartizācija, iepriekš nesaskaņojot normatīvās prasī- bas, nespēj atrisināt šīs problēmas. ir piemērojamas Trošu ceļu iekārtu apstiprināšana parasti ir valsts kom- petentās iestādes attiecīgā dienesta kompetencē; atse- višķos gadījumos to elementu apstiprinājumu nevar saņemt iepriekš, bet tikai pēc tam, kad klients ir iesnie- dzis pieteikumu šādam apstiprinājumam; tāpat obligātā trošu ceļu iekārtas pārbaude pirms tās nodošanas eks- pluatācijā var likt noraidīt dažus elementus vai izvēlēties 4 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/5. sēj. citu tehnisko risinājumu; šajā gadījumā rodas papildu izmaksas un netiek ievēroti piegāžu termiņi, un no tā īpaši cieš zaudējumus ārvalstu ražotāji; turklāt trošu ceļu iekārtas ļoti vērīgi uzrauga valsts dienesti arī to eks- pluatācijas laikā; nopietnu avāriju cēloņi var būt saistīti ar vietas izvēli, ar pašu transporta sistēmu, uzbūvi vai ar to, kā šo sistēmu izmanto un uztur kārtībā; (8) no apkārtējiem apstākļiem, Šādos apstākļos trošu ceļu iekārtu drošība ir vienlīdz atkarīga piegādāto rūpniecības ražojumu kvalitātes un no tā, kā noris to vietas un ekspluatācijas montāža, uzstādīšana uz ir vispusīgi uzraudzība; tas liecina par to, cik svarīgi aplūkot to drošības trošu ceļu iekārtas, novērtējot līmeni, kā arī Kopienas mērogā izstrādāt kopēju nostāju attiecībā uz kvalitātes nodrošināšanu; šādos apstākļos, lai palīdzētu ražotājiem pārvarēt esošās grūtības un dotu iespēju lietotājiem pilnībā izjust visus labumus, ko piedāvā trošu ceļu iekārtas un vienāds attīstības līmenis arī visās dalībvalstīs, uzraudzības un pārbaužu kārtība, kura būtu vienādi piemērojama visās dalībvalstīs. jāizstrādā prasību kopa, kā (9) Cilvēkiem no visām dalībvalstīm un ārpus tām, kas izmanto trošu ceļus, jāgarantē pienācīgs drošības līme- nis; lai panāktu šīs prasības izpildi, jānosaka pārbaužu, uzraudzības un inspicēšanas kārtība un metodes; tas liek izmantot standartizētas tehniskās ierīces, kurām jābūt ietvertām trošu ceļu iekārtās. (10) Ja Padomes Direktīva 85/337/EEK (1) to prasa, jāizvērtē trošu ceļu iekārtu ietekme uz vidi; papildus tajā direktīvā minētajai ietekmei būtu jāņem vērā gan vides aiz- sardzība, gan prasības attiecībā uz ilgtspējīgu tūrisma attīstību. (11) Trošu ceļu ierīkošana var ietilpt jomā, uz kuru attiecas Padomes Direktīva 93/38/EEK (1993. gada 14. jūnijs), ar ko koordinē līgumu piešķiršanas procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģēti- kas, transporta un telekomunikāciju nozarē (2). (1) Padomes Direktīva 85/337/EEK (1985. gada 27. jūnijs) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 175, 5. 7. 1985. , 40. lpp. ). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 97/11/EK (OV L 73, 14. 3. 1997. , 5. lpp. ). (2) OV L 199, 9. 8. 1993. , 84. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti (12) (13) (14) (15) (16) specifikācijas būtu jāiekļauj kopējā doku- Tehniskās mentācijā vai tehniskajās specifikācijas, kas attiecas uz katru atsevišķu līgumu; šīs tehniskās specifikācijas jāno- saka, atsaucoties uz Eiropas specifikācijām, ja tādas pastāv. Lai būtu vieglāk pierādīt, ka pamatprasības ir ievērotas, var lieti noderēt saskaņoti Eiropas standarti, atbilstība kuriem dod iespēju uzskatīt, ka attiecīgais ražojums atbilst minētajām pamatprasībām; saskaņotus Eiropas standartus izstrādā privātas iestādes, un tiem jāpaliek juridiski nesaistošiem; šajā nolūkā Eiropas Standartizāci- jas komiteja (CEN) un Eiropas Elektrotehniskās standar- tizācijas komiteja (Cenelec) atzītas kā iestādes, kas ir kom- petentas noteikt saskaņotus standartus, ievērojot pamat- nostādnes starp Komisiju un šīm divām iestādēm, kuras parakstītas 1984. gada 13. novembrī. sadarbībai Šajā direktīvā saskaņots standarts ir tehniskā specifikā- cija (Eiropas standarts vai saskaņošanas dokuments), ko pēc Komisijas lūguma apstiprinājušas abas šīs organizā- cijas vai viena no tām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvu 98/34/EK, kas nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko stan- dartu un noteikumu, kā arī informācijas sabiedrības pakalpojumu normatīvu jomā (3), un kura ir saskaņā ar iepriekš minētajām vispārējām pamatnostādnēm; attiecībā uz standartizāciju Komisijai palīdz tajā direktīvā minētā komiteja, vajadzības gadījumā konsultējot tehni- skos ekspertus. Uzskata, ka šīs direktīvas attiecīgajām pamatprasībām, neatkarīgi no tā, vai būtu jāsniedz īpašs pamatojums, atbilst tikai tādi iekārtas drošības elementi vai galvenie mezgli, kuri atbilst valsts standartam, kas transponē saskaņotu standartu, atsauce uz kuru publicēta Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Ja Eiropas specifikāciju nav, tehniskās specifikācijas, cik vien iespējams, jānosaka, atsaucoties uz citiem standar- tiem, ko izmanto Kopienā; galvenie pasūtītāji var noteikt papildu specifikācijas, ar kurām būtu jāpapildina Eiropas specifikācijas vai citi standarti; šiem noteikumiem jāno- drošina to Kopienas mērogā saskaņoto prasību ievē- rošana, kuras attiecas uz trošu ceļu iekārtām. (17) Turklāt dalībvalstu interesēs būtu radīt starptautisku standartizācijas sistēmu, kas spēj pieņemt standartus, kurus jau faktiski lieto starpvalstu tirdzniecības partneri un kuri atbilst Kopienas politikas prasībām. (3) OV L 204, 21. 7. 1998. , 37. lpp. Direktīvā izdarīti grozījumi ar ar Direktīvu 98/4/EK (OV L 101, 1. 4. 1998. , 1. lpp. ). Direktīvu 98/48/EK (OV L 217, 5. 8. 1998. , 18. lpp. ). 07/5. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 5 (18) vai kas attiecas Pašreiz dažās dalībvalstīs galvenie pasūtītāji var norādīt uzraudzības un pārbaužu kārtību vispārpieņemtajā dokumentācijā uz specifikācijās, konkrētu līgumu; šai kārtībai turpmāk, piemēram, drošī- bas elementu gadījumā, jāpiemēro Padomes 1989. gada 21. decembra Rezolūcija par vispārēju pieeju atbilstības novērtēšanai (1); drošības elementu jēdziens skar ne tikai fiziskus priekšmetus, bet arī tādas netveramas lietas kā datorprogrammas; elementu atbilstību, šajā procedūrā jāizmanto Padomes Lēmumā 93/465/EEK paredzētie moduļi (2); attiecībā uz kriti- skiem drošības elementiem būtu jānosaka, uz kādiem principiem un nosacījumiem balstās projektēšanas kva- litātes nodrošināšana; šāda pieeja ir nepieciešama, lai veicinātu vispārēju kvalitātes nodrošināšanas sistēmas pieņemšanu uzņēmumos. novērtējot drošības (23) Dalībvalstu pienākums rūpēties par drošību, veselības aizsardzību un citiem aspektiem, kas izriet no to terito- rijā esošajām pamatprasībās, jāietver drošības klauzulā, paredzot attiecīgās procedūras Kopienā. (24) Ir vajadzīga pārbaužu procedūra attiecībā uz trošu ceļu iekārtu galvenajiem mezgliem, pirms to nodošanas eks- pluatācijā; veicot šīs pārbaudes, iestādēm jāpārliecinās, ka atzinumi, kas gūti jebkurā projektēšanas, ražošanas un nodošanas ekspluatācijā stadijā, atbilst šīs direktīvas attiecīgajiem noteikumiem; tam jānodrošina vienāda attieksme pret ražotājiem neatkarīgi no konkrētas dalīb- valsts; tādēļ būtu jāizstrādā principi un nosacījumi, kas reglamentē iekārtu galveno mezglu EK verifikāciju. (19) Veicot trošu ceļu iekārtu metodoloģisku drošības izpēti, jānoskaidro, no kādiem elementiem ir atkarīga trošu ceļu iekārtas drošība. (25) (20) specifikācijām, nosaka Līgumdokumentos galvenie pasūtītāji, atsaucoties uz raksturlielumus, kas Eiropas ražotājiem jāievēro saskaņā ar līgumsaistībām, jo īpaši attiecībā uz drošības elementiem; šādos apstākļos ele- mentu atbilstība ir saistīta galvenokārt ar to izmantoša- nas jomu un nevis tikai ar to brīvu apriti Kopienas tirgū. (21) Drošības elementiem jābūt ar CE zīmi, ko nodrošina ražotājs pilnvarotais pārstāvis; CE zīme liecina, ka drošības elements atbilst šīs direktīvas noteikumiem, kā arī pārējām attiecīgajām Kopienas direktīvām par CE marķējumu. vai Kopienā reģistrēts viņa ievērojot (22) Galvenajiem mezgliem, uz ko attiecas šī direktīva, nav obligāti jābūt ar CE zīmi, bet pamatojoties uz atbilstības šim nolūkam novērtējumu, noteikto kārtību, pietiek ar atbilstības deklarāciju; tas saistības nodrošināt neierobežo ražotājiem uzliktās dažus galvenos mezglus ar CE zīmi, lai apliecinātu, ka tie atbilst citiem Kopienas noteikumiem, kas uz tiem attiecas. šajā direktīvā (1) OV C 10, 16. 1. 1990. , 1. lpp. (2) Padomes Lēmums 93/465/EEK (1993. gada 22. jūlijs) par atbilstības novērtējuma procedūru dažādu posmu moduļiem un noteikumiem par to, kā piestiprināt un izmantot CE atbilstības zīmi, ko paredzēts izmantot tehniskas saskaņošanas direktīvās (OV L 220, 30. 8. 1993. , 23. lpp. ). Veicot drošības izpēti, jāņem vērā ierobežojumi saistībā ar trošu ceļu iekārtu ekspluatāciju, bet tā, lai tas neap- draudētu brīvās preču aprites principu vai trošu ceļu iekārtu drošību; tādējādi, lai arī šī direktīva tieši neskar trošu ceļu iekārtu ekspluatāciju, Komisijai jāpiedāvā dalībvalstīm virkne ieteikumu ar mērķi panākt tādu šo iekārtu izmantošanu to teritorijā, kas garantē lietotājiem, apkalpojošajam personālam un trešām personām augstu drošības pakāpi. (26) Attiecībā uz trošu ceļu iekārtām, tehnisko jaunievedumu vispusīga pārbaude ir veicama, jaunas iekārtas; šādos apstākļos būtu jāparedz procedūra, kas, nodrošinot pamatprasību ievērošanu, dod arī iespēju ieviest īpašus nosacījumus. tikai uzstādot (27) Trošu ceļu iekārtām, kam jau piešķirta atļauja, bet sakarā ar kurām būvdarbi vēl nav sākti vai jau ir sākušies, jāat- bilst šīs direktīvas noteikumiem, ja vien dalībvalstis neiz- lemj citādi, pamatojot savu rīcību, un ja ir panākts vienlīdz augsts drošības līmenis; pārveidojot jau esošās trošu ceļu iekārtas, jāievēro šīs direktīvas noteikumi, ja pēc tiesību aktiem šādiem pārveidojumiem ir vajadzīga atļauja. atbilstu noteikumiem, kas (28) Nav obligāti jāpieprasa, lai visas esošās trošu ceļu iekār- tas attiecas uz jaunām iekārtām. Tomēr tāda vajadzība var rasties, ja netiek šajā gadījumā Komisijai ievēroti drošības principi; jāpiedāvā dalībvalstīm virkne ieteikumu ar mērķi panākt, ka esošās trošu ceļu iekārtas, kas atrodas to teritorijā, garantē lietotājiem augstu drošības līmeni, ņemot vērā jaunām sakarā noteikumus, iekārtām. attiecas uz šajā kas 6 (29) (30) (31) LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/5. sēj. tad, ja nav Eiropas specifikācijas, izziņotām Jo īpaši iestādēm, kas atbild par atbilstības novērtēšanas kārtību gan attiecībā uz trošu ceļu iekārtu drošības elementiem, gan to galvenajiem mezgliem, cik vien iespējams cieši jākoordinē savi lēmumi; Komisijai jānodrošina, ka tas tā arī notiek. Lai panāktu pamatprasību izpildi, it īpaši attiecībā uz iekārtas drošību un visu norišu koordinēšanu, jāizveido komiteja. Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpa- redz saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto izpildes pilnvaru īstenošanas kārtību (1), — galvenajiem mezgliem un drošības elementiem, kas laisti tirgū pēc tās stāšanās spēkā. Tā skar saskaņošanas noteikumus, bez kuriem nevar pienācīgi nodrošināt un garantēt atbilstību 3. panta 1. punktā minētajām pamatprasībām. skar Ja esošo iekārtu būtiskus parametrus, galvenos mezglus vai drošības elementus izmaiņas, kas minētajā dalībvalstī paredz jaunas atļaujas saņemšanu pirms to nodošanas eks- pluatācijā, šīm izmaiņām iekārtā kopumā un pārējām no tā izrietošajām sekām jābūt saskaņā ar 3. panta 1. punktā minē- tajām pamatprasībām. 5. Šajā direktīvā: IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU. I NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Šī direktīva attiecas uz trošu ceļu iekārtām, kas paredzētas 1. cilvēku pārvadāšanai. 2. Šajā direktīvā “trošu ceļu iekārtas, kas paredzētas cilvēku pārvadāšanai” ir iekārtas, kuras sastāv no vairākiem elemen- tiem, kas projektēti, ražoti, uzstādīti un nodoti ekspluatācijā ar mērķi pārvadāt cilvēkus. Šīs noteiktā vietā uzstādītās iekārtas izmanto cilvēku pārva- dāšanai transportlīdzekļos vai vilcējierīcēs, turklāt piekari vai vilkmi nodrošina troses, kas novietotas visā trases garumā. 3. Minētās iekārtas aptver: a) b) trošu dzelzceļus un citas iekārtas ar transportlīdzekļiem, kas ir aprīkoti ar riteņiem vai savienoti ar citām piekares ierīcēm, ja vilkmi nodrošina viena vai vairākas troses; trošu vagonus, ja vagonus ceļ un/vai pārvieto ar vienu vai vairākām cēlājtrosēm; šajā kategorijā ietilpst arī pusvagoni un krēslu pacēlāji; c) bugeļus, ja lietotājus ar attiecīgo aprīkojumu pārvieto ar troses palīdzību. 4. Šī direktīva attiecas uz: — iekārtām, kas būvētas un nodotas ekspluatācijā pēc tās stāšanās spēkā, (1) OV L 184, 17. 7. 1999. , 23. lpp. — “iekārta” ir visu sistēmu kopums, kas atrodas noteiktā vietā un sevī ietver infrastruktūru un I pielikumā norādītos gal- venos mezglus, infrastruktūra, ko īpaši projektē iekārtai un būvē noteiktā vietā, aptver kopējo katrai izkārtojumu, sistēmdatus, staciju celtnes un objektus visā trases garumā, kuri iekārtas uzstādīšanai un ekspluatācijai, ieskaitot celtņu pamatus, ir vajadzīgi turklāt — “drošības elements” ir jebkurš pamatelements, pamatele- mentu kopa, iekārtas montāžas mezgls vai aprīkojums kopumā, kā arī jebkura ierīce, ko iekļauj iekārtā ar mērķi panākt drošu ekspluatāciju un aplūko, veicot riska izpēti, un kuras defekts var apdraudēt cilvēku drošību vai veselību, vienalga vai tie būtu lietotāji, apkalpojošais personāls vai trešās personas, — “galvenais pasūtītājs” ir jebkura fiziska vai juridiska per- sona, kas pasūta iekārtas celtniecību, — “ekspluatācijas prasības” tehniskie noteikumi un ir visi pasākumi, kas skar projektēšanu un projekta realizāciju un kas ir nepieciešami iekārtas drošai ekspluatācijai, — “apkopes prasības” ir visi tehniskie noteikumi un pasākumi, kas skar projektēšanu un projekta realizāciju un kas ir nepieciešami apkopei, kuras mērķis ir panākt drošu iekār- tas ekspluatāciju. 6. Šī direktīva neattiecas uz: — pacēlājiem Direktīvas 95/16/EK (2) izpratnē, — tradicionālās uzbūves trošu piedziņas tramvajiem, (2) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/16/EK (1995. gada jūnija) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz 29. pacēlājiem (OJ L 213, 7. 9. 1995. , 1. lpp. ). 07/5. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 7 — iekārtām, ko izmanto lauksaimniecības mērķiem, — stacionārām vai pārvietojamām iekārtām, ko izmanto gada- tirgos un/vai atpūtas parkos, kas ir paredzētas izklaidēšanai un nevis kā līdzeklis cilvēku pārvadāšanai, — kalnrūpniecības iekārtām vai izmanto rūpniecības mērķiem, stacionārām iekārtām, ko — trošu piedziņas prāmjiem, — zobstieņa tipa dzelzceļiem, — ķēžu piedziņas iekārtām. 2. pants Šīs direktīvas piemērošana neierobežo citas Kopienas 1. direktīvas, lai gan šajā direktīvā noteikto pamatprasību ievē- rošana var būt saistīta ar vajadzību piemērot īpašas Eiropas specifikācijas, kas noteiktas šim nolūkam. “Eiropas specifikācija” 2. ir kopēja tehniskā specifikācija, Eiropas tehniskais apstiprinājums vai attiecīgās valsts standarts, ar kuru pārņem kādu Eiropas standartu. specifikācijas, Norādes uz Eiropas specifikācijām, kas var būt kopējās 3. tehniskās apstiprinājumi Eiropas Direktīvas 93/38/EEK izpratnē vai valsts standarti, ar kuriem pārņem saskaņotos Eiropas standartus, publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. tehniskie Ja valsts standarts, ar ko pārņem saskaņotu Eiropas stan- 2. dartu, uz kuru Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī ir publicēta norāde, attiecas uz II pielikumā noteiktajām drošības pamat- prasībām, tiek pieņemts, ka saskaņā ar šo standartu ražotās iekārtas un to infrastruktūra, jebkuras iekārtas galvenie mezgli un drošības elementi atbilst attiecīgajām pamatprasībām. 4. pants Pēc galvenā pasūtītāja vai viņa pilnvarota pārstāvja 1. lūguma visām ieplānotajām iekārtām veic III pielikumā noteikto drošības izpēti, kas skar visus sistēmas un tās apkārt- nes drošības aspektus sakarā ar projektēšanu, projekta realizā- ciju un nodošanu ekspluatācijā un ļauj, balstoties uz iepriekšējo pieredzi, noskaidrot, kāda ir riska iespējamība ekspluatācijas laikā. gūtos izpētē Drošības atzinumus apkopo drošības 2. pārskatā, kurā ieteic pasākumus, kas būtu veicami saistībā ar jebkuru riska veidu, pievienojot to drošības elementu un gal- veno mezglu sarakstu, kurus, atkarībā no apstākļiem, skar II vai III nodaļas noteikumi II NODAĻA DROŠĪBAS ELEMENTI 5. pants Dalībvalstis publicē norādes uz valsts standartiem, kas 4. izmantoti, pārņemot saskaņotos Eiropas standartus. Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, 1. panāktu, ka drošības elementus: lai Ja saskaņotu Eiropas lai standartu nav, dalībvalstis veic 5. vajadzīgos pasākumus, informētu ieinteresētās puses par esošajiem iekšzemes standartiem un tehniskajām specifikā- cijām, kuras var uzskatīt par svarīgām un noderīgām, lai nodrošinātu 3. panta 1. punktā minēto pamatprasību pareizu pārņemšanu. Tehniskās specifikācijas, kas ir vajadzīgas arī Eiropas spe- nedrīkst 6. cifikāciju apdraudēt 3. panta 1. punktā minēto pamatprasību izpildi. papildināšanai, standartu pārējo vai 7. Ja dalībvalsts vai Komisija uzskata, ka 2. punktā minētā Eiropas specifikācija tikai daļēji atbilst 3. panta 1. punktā minē- tajām pamatprasībām, Komisija vai attiecīgā dalībvalsts, pama- tojot savu rīcību, nodod šo jautājumu izskatīšanai 17. pantā minētajā komitejā. Komiteja nekavējoties dod atzinumu. Ņemot vērā komitejas atzinumu un pēc apspriešanās ar komi- teju, kas izveidota atbilstīgi Direktīvai 98/34/EK, saskaņoto Eiropas standartu gadījumā Komisija informē dalībvalstis, vai attiecīgās Eiropas specifikācijas būtu jāizņem no 3. punktā minētās publicējamās informācijas. — laiž tirgū tikai tad, ja tie ļauj uzbūvēt iekārtas, kas atbilst 3. panta 1. punktā minētajām pamatprasībām, — nodod ekspluatācijā tikai tad, ja tie ļauj uzbūvēt iekārtas, kas neapdraud cilvēku veselību un drošību vai, atkarībā no apstākļiem, ja tos pareizi uzstāda un uztur kārtībā, kā arī izmanto paredzētajiem mērķiem. īpašuma drošību, 2. Šī direktīva neskar dalībvalstu tiesības, ievērojot Līgumu, noteikt prasības, ko tās uzskata par vajadzīgām, lai aizsargātu cilvēkus, un jo īpaši darbiniekus minēto iekārtu lietošanas laikā, ar noteikumu, ka tas nenozīmē, ka iekārtas ir pārveidotas tā, kā nav paredzēts šajā direktīvā. 6. pants Dalībvalstis, pamatojoties uz šo direktīvu, nedrīkst aizliegt, ierobežot vai aizkavēt laist vietējā tirgū drošības elementus, kas paredzēti šīs izmantošanai direktīvas noteikumiem. ja šie elementi atbilst iekārtā, 3. pants 7. pants 1. Iekārtām un to infrastruktūrai, galvenajiem mezgliem un iekārtas drošības elementiem jāatbilst pamatprasībām, kas noteiktas II pielikumā un ir tiem piemērojamas. 1. Dalībvalstis uzskata, ka 4. panta 2. punktā minētie drošī- bas elementi ar CE atbilstības zīmi, kas norādīta IX pielikumā un kam pievienota IV pielikumā paredzētā EK atbilstības 8 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/5. sēj. deklarācija, atbilst visiem attiecīgajiem šīs direktīvas noteiku- miem. Pirms laist tirgū drošības elementu, ražotājs vai Kopienā 2. reģistrēts viņa pilnvarots pārstāvis: a) veic drošības elementa atbilstības novērtēšanas procedūru saskaņā ar V pielikumu un b) piestiprina drošības elementam CE atbilstības zīmi un, izmantojot Lēmumā 93/465/EEK noteiktos moduļus, saga- tavo EK atbilstības deklarāciju saskaņā ar IV pielikumu. Drošības elementa atbilstības novērtēšanas procedūru pēc 3. ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarota pārstāvja lūguma veic 16. pantā minētā izziņotā iestāde, ko viņš izraudzījies šim nolūkam. 4. Ja citā sakarā uz drošības elementiem attiecas vēl citas direktīvas, kas arī paredz CE atbilstības zīmi, marķējumā norāda, ka šo drošības elementu uzskata par atbilstīgu arī šo direktīvu noteikumiem. 5. Ja nedz ražotājs, nedz Kopienā reģistrēts viņa pilnvarots pārstāvis nepilda saistības, ko uzliek 1. līdz 4. punkts, šīs saistī- bas uzņemas jebkura persona, kas laiž drošības elementu Kopienas tirgū. Tas pašas saistības uzņemas jebkura persona, kas ražo drošības elementus savām vajadzībām. III NODAĻA GALVENIE MEZGLI 8. pants Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka galvenos mezglus I pielikuma izpratnē laiž tirgū tikai tad, ja tie ļauj uzbūvēt iekārtas, kas atbilst 3. panta 1. punktā minē- tajām pamatprasībām. 9. pants Dalībvalstis, pamatojoties uz šo direktīvu, nedrīkst aizliegt, ierobežot vai aizkavēt laist vietējā tirgū izmantošanai iekārtā galvenos mezglus, kas atbilst šīs direktīvas noteikumiem. 10. pants Dalībvalstis uzskata, ka galvenie mezgli I pielikuma 1. izpratnē, kam pievienota EK atbilstības deklarācija, pamatojo- ties uz VI pielikumā paredzēto paraugu, un šā panta 3. punktā paredzētā tehniskā dokumentācija, ir saskaņā ar attiecīgajām 3. panta 1. punktā minētajām pamatprasībām. 2. Galveno mezglu pārbaudi saskaņā ar EK procedūru pēc ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarota pārstāvja vai, viņu prombūtnē, pēc jebkuras fiziskas vai juridiska personas lūguma, kas attiecīgo galveno mezglu laiž tirgū, veic 16. pantā minētā izziņotā iestāde, ko šim nolūkam izraudzījies ražotājs, iepriekš minētā persona. EK viņa pilnvarots pārstāvis vai atbilstības deklarāciju sagatavo ražotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis vai iepriekš minētā persona, pamatojoties uz EK pārbaudi saskaņā ar VII pielikumu. 3. Izziņotā iestāde sagatavo EK pārbaudes sertifikātu saskaņā ar VII pielikumu un tam pievienojamo tehnisko dokumentāciju. Tehniskajā dokumentācijā jābūt visiem nepieciešamajiem doku- mentiem, kas atspoguļo galvenā mezgla parametrus, un, vajadzības gadījumā, visiem dokumentiem, kas apstiprina drošī- bas elementu atbilstību. Tajā jābūt arī visām attiecīgajām ziņām par lietošanas noteikumiem un ierobežojumiem, kā arī apkal- pošanas instrukcijām. IV NODAĻA IEKĀRTAS 11. pants 1. Katra dalībvalsts nosaka atļauju piešķiršanas kārtību to iekārtu celtniecībai un nodošanai ekspluatācijā, kas atrodas tās teritorijā. Dalībvalstis veic visus attiecīgos pasākumus un nosaka 2. kārtību, lai panāktu to, ka I pielikumā minētie drošības ele- menti un galvenie mezgli, kas iekļauti to teritorijā būvētajās ja tie iekārtās, nodrošina tādu iekārtu celtniecību, kas neapdraud cilvēku drošību un veselību un, atkarībā no apstākļiem, īpašuma drošību, ja tos pareizi uzstāda, apkalpo un izmanto atbilstīgi paredzētajiem mērķiem. ir uzstādīti un nodoti ekspluatācijā tikai tad, 3. Ja dalībvalsts uzskata, ka I pielikumā minētais drošības elements vai galvenais mezgls ir projektēts vai būvēts pēc jau- nas metodes, tā veic visus vajadzīgos pasākumus un var noteikt, ka to iekārtu celtniecību un/vai nodošanu ekspluatā- cijā, kurās paredzēts izmantot šādu jaunu elementu vai galveno mezglu, veic ar īpašiem nosacījumiem. Tā tūlīt dara to zināmu Komisijai, pamatojot savu rīcību. Komisija nekavējoties nosūta šo jautājumu izskatīšanai 17. pantā paredzētajai komitejai. veic Dalībvalstis 4. lai nodrošinātu, ka iekārtas ir uzstādītas un nodotas ekspluatācijā tikai tad, ja tās projektētas un uzstādītas tā, ka tas garantē 3. panta 1. punktā minēto pamatprasību ievērošanu. pasākumus, vajadzīgos visus 5. Pamatojoties uz 1. punktā minētajiem noteikumiem, dalībvalstis nedrīkst aizliegt, ierobežot vai aizkavēt I pielikumā ja minēto drošības elementu un galveno mezglu brīvu apriti, tiem pievienota EK atbilstības deklarācija 7. vai 10. panta izpratnē. Galvenais pasūtītājs vai viņa pilnvarots pārstāvis iesniedz 6. drošības izpētes rezultātus, EK atbilstības deklarācijas un apsti- prinošo tehnisko dokumentāciju attiecībā uz I pielikumā minē- tajiem drošības elementiem un galvenajiem mezgliem iestādei, kas atbild par iekārtas apstiprināšanu, atstājot vienu doku- mentu eksemplāru iekārtas atrašanās vietā. 07/5. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 9 Dalībvalstīm jāpanāk, ka ir sagatavoti drošības izpētes 7. rezultāti, drošības pārskats un tehniskā dokumentācija, to skaitā arī dokumentācija par iekārtas parametriem un, vajadzī- bas gadījumā, visi dokumenti, kas apliecina I pielikumā minēto drošības elementu un galveno mezglu atbilstību. Turklāt jābūt dokumentiem, kur izklāstīti vajadzīgie noteikumi, ieskaitot eks- pluatācijas ierobežojumus, kā arī visas ziņas par iekārtu apkal- pošanas uzraudzību, regulēšanu un apkopi. 12. pants — pasākumi attiecībā uz drošības elementu ir nepamatoti, tā tūlīt dara to zināmu ražotājam vai Kopienā reģistrētam viņa pilnvarotam pārstāvim, kā arī dalībvalstij, kas veikusi šos pasākumus, — pasākumi attiecībā uz galveno mezglu ir nepamatoti, tā tūlīt dara to zināmu ražotājam vai Kopienā reģistrētam viņa pilnvarotam pārstāvim vai, viņu prombūtnē, jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, kas laidusi tirgū minēto gal- veno mezglu, kā arī dalībvalstij, kas veikusi šos pasākumus. citus normatīvos dalībvalstis Neierobežojot nedrīkst aizliegt, ierobežot vai aizkavēt savā teritorijā tādu iekārtu celtniecību un nodošanu ekspluatācijā, kas atbilst šai direktīvai. noteikumus, Ja konstatē, ka drošības elements ar CE atbilstības zīmi 3. neatbilst prasībām, rīkojas attiecībā pret jebkuru personu, kas piestiprinājusi šo zīmi un sagatavojusi EK atbilstības deklarāciju, un dara to zināmu Komisijai un pārējām dalībvalstīm. dalībvalsts atbildīgā atbilstīgi 13. pants Dalībvalstis apņemas nodrošināt, ka iekārtu turpina izmantot tikai tad, ja tā atbilst drošības pārskatā izklāstītajiem nosacīju- miem. V NODAĻA DROŠĪBAS PASĀKUMI 14. pants 1. Ja dalībvalsts konstatē, ka drošības elements ar CE atbilstī- bas zīmi, kas laists tirgū un izmantots atbilstīgi paredzētajam mērķim, vai galvenais mezgls ar 10. panta 1. punktā minēto atbilstības deklarāciju, kas izmantots atbilstīgi paredzētajam mērķim, var apdraudēt cilvēku drošību un veselību un, atkarībā no apstākļiem, tā veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ieviestu ierobežojumus šā elementa vai galvenā mezgla lietošanai vai aizliegtu to izmantot. īpašuma drošību, Attiecīgā dalībvalsts tūlīt informē Komisiju par visiem šādiem pasākumiem, pamatojot savu lēmumu un norādot, vai neat- bilstību rada: a) 3. panta 1. punktā minēto pamatprasību neievērošana; b) nepareiza 2. panta 2. punktā minēto Eiropas specifikāciju piemērošana, ja ir piemērotas šīs specifikācijas; c) šī direktīvas 2. panta 2. punktā minēto Eiropas specifikāciju nepilnības. Komisija, cik drīz vien iespējams, apspriežas ar ieinteresē- 2. tajām pusēm. Ja pēc apspriešanās Komisija atzīst, ka: — šie pasākumi ir pamatoti, tā tūlīt dara to zināmu dalībval- stij, kas veikusi šos pasākumus, un pārējām dalībvalstīm; ja 1. punktā minētais lēmums balstās uz Eiropas specifikāciju nepilnībām, Komisija pēc apspriešanās ar ieinteresētajām pusēm uzsāk 2. panta 7. punktā minēto procedūru, ja dalībvalsts, kas ir pieņēmusi lēmumu, negrasās no tā atkāp- ties, Ja konstatē, ka galvenais mezgls ar EK atbilstības deklarā- 4. ciju neatbilst prasībām, atbildīgā dalībvalsts atbilstīgi rīkojas attiecībā pret jebkuru personu, kas sagatavojusi EK atbilstības deklarāciju, un dara to zināmu Komisijai un pārējām dalīb- valstīm. Komisija apņemas pastāvīgi informēt dalībvalstis par šīs 5. procedūras iznākumu. 15. pants Ja dalībvalsts konstatē, ka apstiprinātā iekārta, ko lieto atbilstīgi paredzētajam mērķim, var apdraudēt cilvēku drošību un veselību un, atkarībā no apstākļiem, īpašuma drošību, tā veic vajadzīgos pasākumus, ierobežotu vai aizliegtu iekārtas izmantošanu. lai VI NODAĻA IZZIŅOTĀS IESTĀDES 16. pants 1. Dalībvalstis dara zināmas Komisijai un pārējām dalīb- valstīm iestādes, kas ir atbildīgas par 7. un 10. pantā minēto atbilstības novērtēšanas procedūru, nosakot katras iestādes kompetences jomu. Komisija piešķir katrai no tām identifikāci- jas numuru. Komisija publicē Eiropas Kopienu Oficiālais Vēstnesī izziņoto iestāžu sarakstu, norādot identifikācijas numuru un kompetences jomu, un apņemas papildināt šo sarakstu ar jaunu informāciju. Vērtējot 2. izziņojamās iestādes, dalībvalstis piemēro VIII pielikumā noteiktos kritērijus. Tiek pieņemts, ka iestādes, kas atbilst attiecīgo saskaņoto Eiropas standartu vērtēšanas kritēri- jiem, ir saskaņā ar minētajiem kritērijiem. Dalībvalstij, kas ir izziņojusi 3. iestādi, savs pilnvarojums jāatsauc, ja tā konstatē, ka iestāde vairs neatbilst VIII pielikumā noteiktajiem kritērijiem. Tā tūlīt dara to zināmu Komisijai un pārējām dalībvalstīm. 10 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/5. sēj. Ja rodas vajadzība, 4. īsteno saskaņā ar 17. pantu. izziņoto iestāžu darba koordināciju VII NODAĻA KOMITEJA 17. pants 1. Komisijai palīdz Komiteja. Atsaucoties uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/ 2. EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus. 3. Komiteja izstrādā savu reglamentu. VIII NODAĻA CE ATBILSTĪBAS MAR-ĒJUMS 18. pants CE atbilstības zīme sastāv no lielajiem burtiem “CE”. IX 1. pielikumā norādīts izmantojamais paraugs. Visiem drošības elementiem jābūt ar skaidri un viegli 2. saredzamu CE atbilstības zīmi vai, ja to nav iespējams piesti- prināt, tai jābūt uz etiķetes, kas ir neatdalāma no šā elementa. Drošības elementus aizliegts marķēt ar CE zīmei līdzīgām 3. trešās personas attiecībā uz CE zīmēm, kas var maldināt atbilstības zīmes jēgu un formu. Drošības elementam drīkst būt jebkurš cits marķējums, ja tas netraucē pamanīt un izlasīt CE atbilstības zīmi. 4. a) b) Neierobežojot 14. panta noteikumus, ja dalībvalsts konstatē, ka CE atbilstības zīme ir nepareizi uzlikta, drošības elementa ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarota pārstāvja pienākums ir nodrošināt ražo- juma atbilstību noteikumiem attiecībā uz CE atbilstības zīmi, un novērst pārkāpumu saskaņā ar dalībvalsts paredzē- tajiem nosacījumiem; ja pārkāpums netiek novērsts, dalībvalstij jāveic visi vajadzī- gie pasākumi, lai ierobežotu vai aizliegtu attiecīgā drošības elementa laišanu tirgū vai panāktu tā izņemšanu no tirgus saskaņā ar 14. pantā noteiktajām procedūrām. IX NODAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI kuru vienlaikus informē par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kādi tai ir pieejami saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu pastāvoša- jiem tiesību aktiem, un par termiņiem, kas jāievēro attiecībā uz šiem aizsardzības līdzekļiem. 20. pants Iekārtām, attiecībā uz kurām atļauja piešķirta pirms šīs direktī- vas stāšanās spēkā un kuru celtniecība vēl nav sākta, jābūt saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem, ja vien dalībvalstis neiz- lemj citādi, pamatojot savu rīcību, un ja ir panākts vienlīdz augsts drošības līmenis. 21. pants Dalībvalstis vēlākais 2002. gada 3. maijā pieņem normatī- izpildītu šīs 1. vus un administratīvus aktus, kas vajadzīgi, direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju. lai Dalībvalstīm pieņemot šos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus tiesību aktu noteiku- 2. mus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. Četrus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dalībvalstis 3. atļauj: — uzstādīt un nodot ekspluatācijā iekārtas, — laist tirgū galvenos mezglus un drošības elementus, kas atbilst noteikumiem, kuri ir spēkā to teritorijā dienā, kad stājas spēkā šī direktīva. 4. Ne vēlāk kā 2004. gada 3. maijā Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas un jo īpaši tās 1. panta 6. punkta un 17. panta īstenošanu un, vajadzības gadī- jumā, iesniedz priekšlikumu par attiecīgiem grozījumiem. 22. pants Šī direktīva stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 23. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. 19. pants Briselē, 2000. gada 20. martā Jebkurā lēmumā, kas pieņemts saskaņā ar šo direktīvu un kas ierobežo drošības elementu vai galveno mezglu izmantošanu iekārtā vai to laišanu tirgū, norāda, ar ko tas pamatots. Par šo iespējams, paziņo ieinteresētajai pusei, lēmumu, cik vien ātri Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētāja N. FONTAINE priekšsēdētājs J. GAMA 07/5. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11 I PIELIKUMS IEKĀRTAS GALVENIE MEZGLI Šajā direktīvā iekārtu iedala infrastruktūrā un turpmāk norādītajos galvenajos mezglos, turklāt katrā gadījumā jāņem vērā ekspluatācijas un apkopes prasības. 1. 2. Troses un trošu savienojumi Piedziņas mehānismi un bremzes 3. Mehāniskās iekārtas 3. 1. Trošu pacēlājierīces 3. 2. Stacijas mehānismi 3. 3. Trases mehāniskās iekārtas 4. Transportlīdzekļi 4. 1. Kabīnes, sēdekļi vai vilcējierīces 4. 2. Piekares skriemelis 4. 3. Piedziņas skriemelis 4. 4. Savienojumi ar trosi 5. Elektrotehniskās iekārtas 5. 1. Vadības, uzraudzības un drošības ierīces 5. 2. Komunikācijas un informācijas iekārtas 5. 3. Zibens pārsprieguma iekārtas 6. Glābšanas iekārtas 6. 1. Stacionāras glābšanas iekārtas 6. 2. Pārvietojamas glābšanas iekārtas 12 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/5. sēj. II PIELIKUMS PAMATPRASĪBAS 1. Mērķis Šajā pielikumā ir ietvertas pamatprasības, to skaitā apkopes un ekspluatācijas prasības, kas skar šīs direktīvas 1. panta 5. punktā minēto iekārtu projektēšanu, būvēšanu un nodošanu ekspluatācijā. 2. Vispārīgas prasības 2. 1. Cilvēku drošība Lietotāju, darbinieku un trešo personu drošība ir būtiska prasība, kas jāievēro projektējot, būvējot un izmanto- jot iekārtas. 2. 2. Drošības principi Projektējot, izmantojot un apkalpojot jebkuru iekārtu, kārtībā: jāievēro šādi principi, kas ir piemērojami norādītajā — jānovērš vai, ja tas nav iespējams, jāsamazina risks, attiecīgi veicot projektēšanas un būvēšanas darbus, — jānosaka un jāīsteno visi vajadzīgie pasākumi, lai izvairītos no riska, ko nevar novērst, attiecīgi veicot pro- jektēšanas un būvēšanas darbus, — jānosaka un jānorāda drošības pasākumi, kas būtu veicami, lai izvairītos no riska, ko nevar pilnībā novērst ar pirmajā un otrajā ievilkumā minēto noteikumu un pasākumu palīdzību. 2. 3. Ārējo faktoru ietekme Iekārtas jāprojektē un jābūvē tā, lai būtu iespējams tās droši izmantot, ņemot vērā iekārtas tipu, tās teritorijas raksturu un fiziskās īpatnības, kur iekārta uzstādīta, apkārtni, atmosfēras un meteoroloģiskos faktorus, kā arī iespējamos objektus un šķēršļus, kas atrodas tuvumā, vai nu uz zemes, vai gaisā. 2. 4. Izmēri Iekārtas, galveno mezglu un visu drošības elementu izmēriem, projektam un uzbūvei jābūt tādai, lai tie varētu ar pietiekamu drošības rezervi izturēt jebkuru slodzi visos iespējamos apstākļos, arī tad, kad tos neizmanto, īpaši ņemot vērā ārējās ietekmes, dinamisko slodzi un materiāla nogurumu, vienlaikus ievērojot vispāratzītos tehnikas atzinumus, jo īpaši attiecībā uz materiālu izvēli. 2. 5. Montāža 2. 5. 1. Iekārtu, galvenos mezglus un visus drošības elementus projektē un būvē tā, lai tos varētu droši samontēt un uzstādīt noteiktā vietā. 2. 5. 2. Drošības elementus projektē tā, lai pašu elementu uzbūve vai attiecīgais marķējums izslēgtu montāžas kļūmes. 2. 6. Iekārtas viengabalainība 2. 6. 1. 2. 6. 2. Drošības elementus projektē, būvē un izmanto tā, lai visos gadījumos būtu nodrošināta to funkcionālā inte- gritāte un/vai iekārtas drošība, kā tas noteikts III pielikumā aplūkotajā drošības izpētē, un lai to defekti tādējādi būtu tikpat kā neiespējami un pastāvētu pienācīga drošības rezerve. Iekārtu projektē un būvē tā, varētu, pat netieši, ietekmēt drošību, savlaicīgi tiktu veikts attiecīgs pretpasākums. jebkuram elementa defektam, kas atklājas tās ekspluatācijas laikā un kas lai, 07/5. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13 2. 6. 3. Drošības pasākumiem, kas norādīti 2. 6. 1. un 2. 6. 2. punktā, jābūt spēkā visā laikposmā starp minētā elementa divām plānveida pārbaudēm. Ekspluatācijas pamācībā skaidri jānosaka laikposms starp drošības elementu plānveida pārbaudēm. 2. 6. 4. Drošības elementiem, kas iekļauti iekārtās kā rezerves detaļas, jāatbilst šīs direktīvas pamatprasībām, kā arī nosacījumiem attiecībā uz saskaņotu mijiedarbību ar pārējām iekārtu daļām. 2. 6. 5. Jāveic pasākumi, kas nodrošina, lai, iekārtā izceļoties ugunsgrēkam, tas neapdraudētu pārvadājamo cilvēku un darbinieku drošību. 2. 6. 6. Jāveic īpaši pasākumi, lai pasargātu iekārtas un cilvēkus no zibens spēriena sekām. 2. 7. Drošības ierīces 2. 7. 1. Drošības ierīcei iespēju robežās jāatklāj, jābrīdina un jāreaģē uz jebkuru iekārtas defektu, kas var radīt draudus drošībai. Tas pats attiecas arī uz jebkuru ārējo norisi, ko var parasti paredzēt un kas var radīt draudus drošībai. 2. 7. 2. Jābūt iespējai jebkurā laikā ar rokām atslēgt iekārtu. 2. 7. 3. Drošības ierīcei atslēdzot iekārtu, nedrīkst pastāvēt iespēja iedarbināt to no jauna, kamēr nav veikti vajadzīgie pasākumi. 2. 8. Apkopes prasības Iekārtu projektē un būvē tā, lai būtu iespējams droši veikt kārtējo vai ārpuskārtas apkopi un remontu. 2. 9. Kaitīgas ietekmes Iekārtu projektē un būvē tā, lai nodrošinātu, ka jebkura iekšēja vai ārēja kaitīga ietekme, kas rodas indīgu gāzu, trokšņu emisijas vai vibrācijas rezultātā, nepārsniedz noteiktās robežas. 3. Prasības attiecībā uz infrastruktūru 3. 1. Trases izkārtojums, ātrums, atstatums starp transportlīdzekļiem 3. 1. 1. 3. 1. 2. Iekārtu projektē drošai ekspluatācijai, ņemot vērā teritorijas un apkārtnes īpatnības, atmosfēras un meteoro- loģiskos apstākļus, jebkurus iespējamos objektus un šķēršļus tās tuvumā, vai nu uz zemes, vai gaisā, tā, lai iekārta neradītu kaitīgas ietekmes vai draudus neatkarīgi no ekspluatācijas vai apkalpošanas apstākļiem vai gadījumā, kad veic cilvēku glābšanas darbus. Starp transportlīdzekļiem, vilcējierīcēm, sliedēm, trosēm u. tml. un iespējamiem objektiem un šķēršļiem, kas atrodas tuvumā, uz zemes vai gaisā, jāievēro pietiekams sānisks un vertikāls atstatums, ņemot vērā trošu un transportlīdzekļu vertikālo, garenisko un sānisko kustību visnelabvēlīgākajos ekspluatācijas apstākļos, ko var paredzēt. 3. 1. 3. Izvēloties maksimālo atstatumu starp transportlīdzekļiem un zemi, jāņem vērā iekārtas īpatnības, transportlī- dzekļa tips un glābšanas norise. Vaļējo vagonu gadījumā jāņem vērā arī izkrišanas risks, kā arī psiholoģiskie apsvērumi saistībā ar atstatumu starp transportlīdzekļiem un zemi. 3. 1. 4. Jāizvēlas tāds transportlīdzekļu vai vilcējierīču maksimālais ātrums, minimālais atstatums starp tiem, kā arī paātrinājuma un bremzēšanas režīms, kas garantē cilvēku drošību un drošu iekārtas ekspluatāciju. 3. 2. Stacijas un trases objekti 3. 2. 1. Stacijas un trases objektus jāprojektē, jāuzstāda un jāaprīko tā, lai tiktu nodrošināts to noturīgums. Tiem jebku- ros ekspluatācijas apstākļos jāgarantē droša trošu, transportlīdzekļu un vilcējierīču vadība un droša apkope. 14 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/5. sēj. 3. 2. 2. Iekārtas ieejas un izejas projektē tā, lai garantētu transportlīdzekļu, vilcējierīču un cilvēku kustības drošību. Transportlīdzekļu un vilcējierīču kustībai stacijās jānotiek tā, lai nepakļautu riskam cilvēkus, ņemot vērā viņu aktīvo ietekmi uz to kustību. 4. Prasības attiecībā uz trosēm, piedziņas mehānismiem, bremzēm, kā arī mehāniskajām un elektriskajām iekārtām 4. 1. Troses un to balsti 4. 1. 1. Jāveic visi pasākumi, ņemot vērā jaunākos tehnikas sasniegumus, lai: — nepieļautu trošu vai to stiprinājumu pārtrūkšanu, — iekļautos minimālās un maksimālās slodzes robežās, — panāktu to drošu savienojumu ar balstiem un nepieļautu noslīdēšanu, — nodrošinātu to uzraudzību. 4. 1. 2. Tā kā nav iespējams pilnīgi novērst jāveic pasākumi, bloķēšanu un iekārtu apstādināšanu noslīdējuma gadījumā, neradot draudus cilvēkiem. trošu noslīdēšanas draudus, lai nodrošinātu trošu 4. 2. Mehāniskās iekārtas 4. 2. 1. P i e d z i ņ a s m e h ā n i s m i Iekārtas piedziņas sistēmai jābūt ar pietiekamu jaudu un izmantošanas iespējām, kas ir piemērota dažādām funkcionālajām sistēmām un režīmiem. 4. 2. 2. R e z e r v e s p i e d z i ņ a Iekārta jāaprīko ar rezerves piedziņu, kuras enerģijas avots ir neatkarīgs no galvenās piedziņas sistēmas. Rezer- ves piedziņa tomēr nav vajadzīga, ja drošības izpētes rezultātā noskaidrots, ka cilvēki var viegli, ātri un neskarti atstāt transportlīdzekļus un jo īpaši vilcējierīces pat tad, ja nav rezerves piedziņas. 4. 2. 3. B r e m ž u s i s t ē m a 4. 2. 3. 1. Ārkārtējā situācijā jābūt iespējai jebkurā brīdī apstādināt iekārtu un/vai transportlīdzekļus visnelabvēlīgākajos ekspluatācijas apstākļos attiecībā uz pieļaujamo slodzi un trīšu saķeres spējām. Bremzēšanas ceļam jābūt tik īsam, cik to prasa iekārtas drošība. 4. 2. 3. 2. Palēninājuma vērtībām jāiekļaujas attiecīgajās robežās, kas noteiktas tā, lai garantētu gan cilvēku drošību, gan transportlīdzekļu, trošu un pārējo iekārtas detaļu apmierinošu funkcionēšanu. 4. 2. 3. 3. Visām iekārtām jābūt ar divām vai vairākām bremžu sistēmām, no kurām katra var apstādināt iekārtu un kuru darbība saskaņota tādā veidā, ka tās automātiski aizstāj aktīvo sistēmu, ja tās darbība izrādās nepietiekama. Vilkmes troses pēdējai bremžu sistēmai jāiedarbojas tieši uz piedziņas trīsi. Šie noteikumi neskar bugeļus. 4. 2. 3. 4. Iekārtai jābūt aprīkotai ar iedarbīgu bloķēšanas un slēgierīces mehānismu, kas nodrošina pret priekšlaicīgu gai- tas atsākšanu. 4. 3. Vadības ierīces Vadības ierīces projektē un būvē tā, lai tās būtu drošas un izturīgas attiecībā uz ierasto ekspluatācijas slodzi un tādiem ārējiem faktoriem kā mitrums, ekstremālas temperatūras vai elektromagnētiskie traucējumi un neradītu bīstamas situācijas pat ekspluatācijas kļūmes gadījumā. 4. 4. Komunikācijas ierīces Jānodrošina piemērotas iekārtas, informēt lietotājus ārkārtējās situācijās. lai ļautu apkalpojošam personālam visu laiku sazināties savā starpā un 07/5. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 15 5. 5. 1. Transportlīdzekļi un vilcējierīces Transportlīdzekļus un/vai vilcējierīces projektē un aprīko tā, lai paredzamos ekspluatācijas apstākļos nepieļautu kāda cilvēka izkrišanu vai pakļaušanu citām briesmām. 5. 2. Transportlīdzekļu un vilcējierīču izmērus nosaka un tos būvē tā, lai tie: — nesabojātu trosi, vai — neslīdētu, drošību izņemot gadījumus, kad slīdēšana īpaši neietekmē transportlīdzekļa, vilcējierīces vai iekārtas pat visnelabvēlīgākajos apstākļos. 5. 3. 5. 4. 5. 5. 5. 6. 5. 7. 5. 8. Transportlīdzekļa (vagonu, kabīņu) durvis projektē un būvē tā, lai tās varētu aizvērt un aizslēgt. Transportlī- dzekļa grīdu un sienas projektē un būvē tā, lai tās jebkādos apstākļos izturētu spiedienu un slodzi saskarē ar pasažieriem. Ja ekspluatācijas drošības apsvērumu dēļ transportlīdzeklī jābūt vadītājam, transportlīdzeklī jābūt aprīkojumam, kas ir vajadzīgs viņa pienākumu veikšanai. Transportlīdzekļus un/vai vilcējierīces un jo sevišķi garantētu apkalpojošā personāla drošību saskaņā ar attiecīgajiem normatīviem un instrukcijām. to piekares mehānismus projektē un uzstāda tā, lai Ja transportlīdzekļi ir aprīkoti ar atvienojamām sakabes pierīcēm, jādara viss iespējamais, lai, neradot draudus pasažieriem, apstādinātu jebkuru transportlīdzekli, kam atiešanas brīdī šī pierīce ir nepareizi savienota ar trosi, un jebkuru transportlīdzekli, kam pienākšanas brīdī tā nav atvienojusies, un nepieļautu transportlīdzekļa krišanu. Funikulera tipa transportlīdzekļi un, ja to pieļauj iekārtas konfigurācija, divkabeļu trošu vagoni jāaprīko ar automātisko bremzēšanas iekārtu, kas iedarbojas uz stigu, ja pēc visiem apsvērumiem nevar izslēgt cēlājtroses pārtrūkšanas iespējamību. Ja nevar pilnīgi novērst transportlīdzekļa noslīdēšanu ar citiem paņēmieniem, tas jāaprīko ar aizsargierīci pret noslīdi, kas ļauj transportlīdzekli apstādināt, neradot draudus cilvēkiem. 6. Aprīkojums pasažieriem Piekļuve iekāpšanas vietām un izeja no izkāpšanas vietām, kā arī pasažieru iekāpšana un izkāpšana jāorganizē, ņemot vēra transportlīdzekļu kustību un apstāšanos, tā, lai garantētu cilvēku drošību, jo īpaši vietās, kur pastāv risks nokrist lejā. Jāparedz iespēja bērniem un cilvēkiem ar kustību traucējumiem droši lietot iekārtu, ja šī iekārta ir paredzēta šo cilvēku pārvadāšanai. 7. Prasības attiecībā uz ekspluatāciju 7. 1. Drošība 7. 1. 1. Jāparedz visi tehniskie noteikumi un pasākumi, kas nodrošina iekārtas izmantošanu paredzētajam mērķim saskaņā ar tehnisko specifikāciju un konkrētiem ekspluatācijas nosacījumiem, kā arī atbilstību drošas ekspluatā- cijas un apkopes instrukcijām. Ekspluatācijas pamācību un attiecīgos norādījumus sagatavo Kopienas oficiālajā valodā vai valodās, ko saskaņā ar Līgumu var noteikt dalībvalsts, kuras teritorijā ir uzbūvēta šī iekārta. 7. 1. 2. Par iekārtas ekspluatāciju atbildīgās personas jāapgādā ar vajadzīgajiem darba līdzekļiem, un tām jābūt kvali- ficētām veikt uzticētos pienākumus. 7. 2. Drošības pasākumi, iekārtai neparedzēti apstājoties Jāievieš visi tehniskie noteikumi un pasākumi, kas garantē pasažieru nogādāšanu drošā vietā noteiktā laikā atkarībā no iekārtas tipa un apkārtnes, ja iekārta neparedzēti apstājas un to nevar ātri iedarbināt. 16 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/5. sēj. 7. 3. Pārējie īpašie noteikumi, kas skar drošību 7. 3. 1. V a d ī t ā j a p u l t s u n d a r b a v i e t a Pārvietojamās detaļas, kas parasti atrodas stacijās, projektē, būvē un uzstāda tā, lai novērstu jebkuru risku, bet ja risks tomēr pastāv, tās jāaprīko ar aizsargierīcēm, lai nepieļautu saskari ar iekārtas daļām, kuras var izraisīt negadījumu. Šīm ierīcēm jābūt tādām, ko nevar viegli noņemt vai padarīt nederīgas. 7. 3. 2. K r i š a n a s r i s k s Darba telpas un darba teritorijas, to skaitā tās, ko izmanto tikai reizēm, un to piekļuves vietas projektē un būvē tā, Ja konstrukcija nav pienācīgi nodrošināta, jāparedz glabātuves personiskiem aizsarglīdzekļiem, kas pasargā no nokrišanas. lai pasargātu cilvēkus, kuriem tur jāstrādā vai jāpārvietojas, no nokrišanas. 07/5. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 17 III PIELIKUMS DROŠĪBAS IZPĒTE Drošības izpēte, ko veic katrai šīs direktīvas 1. panta 5. punktā minētajai trošu ceļu iekārtai, ņem vērā visus paredzētos ekspluatācijas veidus. Izpētes gaitā jāievēro atzīta vai ierasta metode un jāņem vērā pašreizējā tehnikas attīstība un minētās iekārtas sarežģītība. Tās mērķis ir arī pārliecināties, ka iekārtas projektā un konfigurācijā ņemti vērā vietējie apstākļi un visnelabvēlīgākās situācijas, lai garantētu pienācīgu drošību. Izpēte skar arī drošības ierīces un to ietekmi uz iekārtu un ar to saistītiem galvenajiem mezgliem, kurus tās iedarbina, lai: — tie varētu reaģēt uz sākotnēji konstatēto traucējumu vai kļūmi, saglabājot stāvokli, kas garantē drošību, pārejot mazāk aktīvā režīmā vai bezatteices stāvoklī, vai — tos paturētu rezervē un uzmanītu, vai — tie ļautu novērtēt to traucējumu varbūtību un atbilstu standartam, kas ir līdzvērtīgs tam, ko var panākt ar drošības ierīcēm, kuras atbilst pirmajā un otrajā ievilkuma noteiktajiem kritērijiem. Drošības izpēte jāveic, lai sagatavotu riska situāciju un apdraudējumu sarakstu saskaņā ar šīs direktīvas 4. panta 1. punktu un sagatavotu 4. panta 2. punktā minēto drošības elementu uzskaitījumu. Drošības izpētes rezultāti jāapkopo drošības pārskatā. 18 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/5. sēj. IV PIELIKUMS DROŠĪBAS ELEMENTI: EK ATBILSTĪBAS DEKLARĀCIJA Šis pielikums skar drošības elementus, kas minēti šīs direktīvas 1. panta 5. punktā, ar mērķi noteikt to atbilstību direktī- vas 3. panta 1. punktā minētajām un II pielikumā formulētajām pamatprasībām. EK atbilstības deklarācijai un apstiprinošajai dokumentācijai jābūt ar datumu un parakstu. Tā jāsagatavo tādā pašā valodā vai valodās, kādā (kādās) ir II pielikuma 7. 1. 1. punktā minētais instrukciju apkopojums. Deklarācijā jāietver šādas norādes: — atsauces uz šo direktīvu, — ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarota pārstāvja vārds, uzņēmuma nosaukums un pilna adrese. Pilnvarotam pārstāvim jānorāda arī ražotāja vārds, uzņēmuma nosaukums un pilna adrese, — elementa apraksts (marka, tips u. tml. ), — sīkas ziņas par izmantojamo atbilstības deklarēšanas procedūru (7. pants šajā direktīvā), — visi vajadzīgie noteikumi, kas attiecas uz elementu, un jo īpaši ekspluatācijas nosacījumi, — jebkuras izziņotās iestādes nosaukums un adrese, kas piedalās atbilstības noteikšanas procedūrā, kā arī EK pārbau- des sertifikāta datums un, vajadzības gadījumā, sertifikāta derīguma ilgums un nosacījumi, — vajadzības gadījumā, atsauces uz attiecīgajiem saskaņotajiem standartiem, — ziņas par personu, kura ir tiesīga parakstīties ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarota pārstāvja vietā. 07/5. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 19 V PIELIKUMS DROŠĪBAS ELEMENTI: ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANA 1. Piemērošanas joma Šo pielikumu drošības elementiem piemēro ar mērķi pārbaudīt atbilstību pamatprasībām, kas minētas šīs direktī- vas 3. panta 1. punktā un formulētas II pielikumā. Tas paredz, ka viena vai vairākas izziņotās iestādes novērtē viena atsevišķi aplūkota elementa faktisko atbilstību noteiktajām tehniskajām specifikācijām. 2. Procedūras Novērtēšanas procedūras, ko izziņotās iestādes veic gan projektēšanas, gan ražošanas stadijā, balstās uz Padomes Lēmumā 93/465/EEK noteiktajiem moduļiem saskaņā ar turpmāk norādīto tabulu. Tiek uzskatīts, ka šajā tabulā iekļautie risinājumi ir līdzvērtīgi un ražotājs tos var izvēlēties pēc savas izvēles. DROŠĪBAS ELEMENTU ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANA Projektēšana Ražošana 1. EK tipa pārbaude “B” modulis 1. a) Ražošanas kvalitātes nodrošināšana “D” modulis 1. b) Ražojuma verifikācija “F” modulis 2. Pilnīga kvalitātes nodrošināšana 2. Pilnīga kvalitātes nodrošināšana “H” modulis “H” modulis 3. Vienības verifikācija “G” modulis 3. Vienības verifikācija “G” modulis Moduļus izmanto, ņemot vērā papildu nosacījumus katrā modulī. “B” MODULIS: EK TIPVEIDA PĀRBAUDE 1. 2. Šajā modulī ir aplūkota tā procedūras daļa, kurā izziņotā iestāde nosaka un apliecina, ka plānotās produkcijas reprezentatīvs paraugs atbilst šīs direktīvas noteikumiem. EK tipa pārbaudes pieteikumu ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarots pārstāvis iesniedz izziņotai iestādei pēc savas izvēles. Šajā pieteikumā jābūt: — ražotāja vārdam un adresei un, ja pieteikumu iesniedz Kopienā reģistrēts pilnvarots pārstāvis, arī viņa vārdam un adresei, — rakstiskai deklarācijai par to, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienai citai izziņotai iestādei, — tehniskai dokumentācijai, kas norādīta 3. punktā. Pieteikuma iesniedzējs nodod izziņotās iestādes rīcībā plānotās produkcijas, turpmāk tekstā “tips”, reprezentatīvu paraugu. Izziņotā iestāde var turpmāk pieprasīt jaunus paraugus, ja tie ir vajadzīgi testu programmas veikšanai. 3. Tehniskā dokumentācija dod iespēju novērtēt elementa atbilstību šīs direktīvas prasībām. Tā satur ziņas par ele- menta projektēšanu, ražošanu un ekspluatāciju, ciktāl tas vajadzīgs novērtēšanai. 20 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/5. sēj. Dokumentācijā jāiekļauj, ciktāl tas attiecas uz novērtēšanu: — vispārējs tipa apraksts, — projekta skices, ražošanas rasējumi un elementu, montāžas mezglu, strāvas slēgumu u. tml. shēmas, — apraksti un skaidrojumi, kas vajadzīgi minēto rasējumu un shēmu, kā arī ražojuma darbības izpratnei, — šīs direktīvas 2. panta 2. punktā minēto, pilnībā vai daļēji piemēroto Eiropas specifikāciju saraksts un to risinājumu apraksts, kas pieņemti, nodrošinot pamatprasību izpildi, ja nepastāv šīs direktīvas 2. panta 2. punktā minētās Eiropas specifikācijas, — veikto konstrukcijas aprēķinu, pārbaužu u. tml. rezultāti, — ziņojumi par testu. Tajā jānorāda arī elementa izmantošanas joma. 4. Izziņotajai iestādei: 4. 1. 4. 2. jāpārbauda tehniskā dokumentācija, jāpārliecinās, ka tips ir ražots atbilstīgi tehniskajai dokumentācijai, un jāno- skaidro, kuri elementi projektēti saskaņā ar šīs direktīvas 2. panta 2. punktā minēto Eiropas specifikāciju attiecī- gajiem noteikumiem un kuri projektēti, nepiemērojot šo Eiropas specifikāciju attiecīgos noteikumus; jāveic vai jāpasūta attiecīgās pārbaudes un vajadzīgie testi, lai noskaidrotu (ja netiek piemērotas šīs direktīvas 2. panta 2. punktā minētās Eiropas specifikācijas), vai ražotāja izvēlētie risinājumi atbilst šīs direktīvas pamat- prasībām; 4. 3. jāveic vai jāorganizē attiecīgās pārbaudes un vajadzīgie testi, lai noskaidrotu, vai ir pareizi piemērotas Eiropas specifikācijas (ja ražotājs ir nolēmis tās piemērot); 4. 4. jāvienojas ar pieteikuma iesniedzēju par vietu, kur tiks veiktas pārbaudes un vajadzīgie testi. 5. 6. 7. 8. 9. Ja tips atbilst šīs direktīvas noteikumiem, izziņotā iestāde pieteikuma iesniedzējam piešķir EK tipa pārbaudes ser- tifikātu. Sertifikātā norāda ražotāja vārdu un adresi, pārbaudē gūtos atzinumus, tā derīguma nosacījumus un ilgumu, kā arī datus, kas ir vajadzīgi apstiprinātā tipa identifikācijai. Sertifikātam pievieno vajadzīgo tehniskās dokumentācijas daļu sarakstu, un vienu tā eksemplāru izziņotā iestāde patur sev. Ja izziņotā iestāde atsakās izsniegt ražotājam EK tipa sertifikātu, tā sīki paskaidro atteikuma iemeslus. Jāparedz pārsūdzēšanas kārtība. Pieteikuma iesniedzējs informē izziņoto iestādi, kurā glabājas tehniskā dokumentācija saistībā ar EK tipa pārbau- des sertifikātu, par visām apstiprinātā elementa modifikācijām, kam ir vajadzīgs papildu apstiprinājums, ja šīs izmaiņas ietekmē elementa atbilstību pamatprasībām, kuras skar noteiktos lietošanas nosacījumus. Šo papildu apstiprinājumu piešķir kā papildinājumu sākotnējam EK tipa pārbaudes sertifikātam. Katra izziņotā iestāde dara zināmu pārējām izziņotajām iestādēm vajadzīgo informāciju sakarā ar EK tipa pārbaudes sertifikātiem un papildinājumiem, ko tā piešķīrusi vai anulējusi. Pārējās izziņotās iestādes var saņemt EK tipa pārbaudes sertifikātu un/vai to papildinājumu kopijas. Sertifikātu pielikumiem jābūt pieejamiem pārējām izziņotajām iestādēm. Ražotājam vai viņa pilnvarotam pārstāvim vismaz 30 gadus pēc pēdējā elementa ražošanas kopā ar tehnisko dokumentāciju jāglabā EK tipa sertifikātu un to papildinājumu kopijas. 07/5. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 21 Ja nedz ražotājs, nedz viņa pilnvarots pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākumu nodrošināt tehniskās doku- mentācijas pieejamību uzliek personai, kas laiž elementu Kopienas tirgū. “D” MODULIS: RAŽOŠANAS KVALITĀTES NODROŠINĀŠANA 1. 2. Šajā modulī ir aplūkota procedūra, kā ražotājs, kas pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē, ka minētie elementi atbilst tipam, kurš norādīts EK tipa pārbaudes sertifikātā, un ir saskaņā ar šīs direktīvas prasībām. Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarots pārstāvis katram elementam piestiprina CE zīmi un sagatavo rakstisku atbilstības deklarāciju. CE zīmei pievieno tās izziņotās iestādes identifikācijas zīmi, kas atbild par 4. punktā noteikto uzraudzību. Ražotājs ražošanā, galīgajā elementu pārbaudē un testēšanā izmanto apstiprinātu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, kura noteikta 3. punktā un kuras uzraudzību veic, kā tas noteikts 4. iedaļā. 3. K v a l i t ā t e s n o d r o š i n ā š a n a s s i s t ē m a 3. 1. Ražotājām jāiesniedz paša izvēlētai attiecībā uz minētajiem elementiem. izziņotai iestādei pieteikums novērtēt kvalitātes nodrošināšanas sistēmu Šajā pieteikumā jāiekļauj: — visa informācija, kas skar paredzēto elementa kategoriju, — dokumentācija attiecībā uz kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, — apstiprinātā tipa tehniskā dokumentācija un EK tipa pārbaudes sertifikāta kopija. 3. 2. Kvalitātes nodrošināšanas sistēmai jāgarantē atbilstība tipam, kas aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikātā, un šīs direktīvas prasībām. Visi ražotāja pieņemtie principi, prasības un noteikumi sistemātiski un mērķtiecīgi jāapkopo rakstisku norādī- jumu, procedūru un instrukciju veidā. Kvalitātes nodrošināšanas sistēmas dokumentācijai jārada vienota kvalitā- tes programmu, plānu, apkopojumu un uzskaites izpratne. Jo īpaši tajā atbilstīgi jāaplūko: — kvalitātes prasības un vadības organizatoriskā struktūra, pienākumi un pilnvaras attiecībā uz elementu kva- litāti, — izmantojamās ražošanas, kvalitātes uzraudzības un kvalitātes nodrošināšanas metodes, procedūras un sis- temātiskas darbības, — pārbaudes un testi, kas veicami pirms un pēc ražošanas, kā arī tās laikā, un to biežums, — ar kvalitāti saistīti uzskaites dati, piemēram, pārbaužu protokoli un testu dati, ziņojumi par attiecīgo darbi- nieku kvalifikāciju u. tml. , — paņēmieni, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā elementu kvalitāte, un kvalitātes nodrošināšanas sistēmas efektivitāte. 3. 3. Izziņotā iestāde novērtē kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 3. 2. punktā minētajām prasībām. Tiek pieņemts, ka kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, kas ievēro attiecīgos saskaņotos standartus, atbilst šīm prasībām. Vismaz vienam pārbaudes grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgā tehniskā elementa novērtēšanā. Novēr- tēšanas procedūra obligāti paredz ražotāja telpu apskati. Attiecīgais lēmums jāpaziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un novērtējuma lēmuma pamatojumu. 22 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/5. sēj. 3. 4. Ražotājs apņemas pildīt saistības, ko uzliek apstiprinātā kvalitātes nodrošināšanas sistēma, un nodrošināt tās pienācīgu un efektīvu darbību. Ražotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis informē izziņoto iestādi, kas apstiprinājusi kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, par visiem paredzamiem grozījumiem kvalitātes nodrošināšanas sistēmā. Izziņotā iestāde novērtē ierosinātos grozījumus un izlemj, vai grozītā kvalitātes nodrošināšanas sistēma joprojām atbilst 3. 2. punktā minētajām prasībām vai būtu jāveic atkārtota novērtēšana. Savu lēmumu tā paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un novērtējuma lēmuma pamatojumu. 4. U z r a u d z ī b a , p a r k u r u a t b i l d i z z i ņ o t ā i e s t ā d e 4. 1. 4. 2. 4. 3. 4. 4. Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas. Ražotājam jāļauj izziņotās iestādes pārstāvjiem pārbaudes nolūkā apmeklēt ražošanas, pārbaudes un testēšanas telpas, kā arī noliktavas un jāsniedz visa vajadzīgā informācija, jo īpaši: — kvalitātes nodrošināšanas sistēmas dokumentācija, — ar kvalitāti saistīti uzskaites dati, piemēram, pārbaužu protokoli un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgo darbinieku kvalifikāciju u. tml. Izziņotā iestāde periodiski veic pārbaudes, nodrošināšanas sistēmu, un dara ražotājam zināmu pārbaudes ziņojumu. lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur spēkā un piemēro kvalitātes Turklāt izziņotās iestādes pārstāvji var apmeklēt ražotāju bez brīdinājuma. Šādu apmeklējumu laikā izziņotā iestāde vajadzības gadījumā var veikt vai pasūtīt testus, lai pārliecinātos, ka kvalitātes nodrošināšanas sistēma darbojas pareizi. Izziņotai iestādei jānodod ražotājam pārskats par apmeklējumu, kā arī ziņojums par testu, ja tas ir veikts. 5. Ražotājam vismaz 30 gadus pēc pēdējā elementa ražošanas jāglabā valsts iestāžu vajadzībai: — dokumentācija, kas minēta 3. 1. punkta otrās apakšdaļas otrajā ievilkumā, — papildinājumi, kas minēti 3. 4. punkta otrajā daļā, — izziņotās iestādes lēmumi un ziņojumi, kas minēti 3. 4. , 4. 3. un 4. 4. punktā. 6. Katra izziņotā iestāde sniedz pārējām izziņotajām iestādēm vajadzīgo informāciju attiecībā uz visiem izsniegtiem un anulētiem kvalitātes nodrošināšanas sistēmas apstiprinājumiem. “F” MODULIS: RAŽOJUMA VERIFIKĀCIJA 1. 2. 3. Šajā modulī ir aplūkota procedūra, kā ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarots pārstāvis pārbauda un aplie- cina, ka elementi, uz kuriem attiecas 3. punkta noteikumi, atbilst EK tipa pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam un ir saskaņā ar šīs direktīvas prasībām. Ražotājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ražošanas procesā nodrošinātu elementu atbilstību tipam, kas aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikātā, un šīs direktīvas prasībām. Viņš katram komponentam piestiprina CE zīmi un sagatavo atbilstības deklarāciju. Izziņotā iestāde veic attiecīgās pārbaudes un testus, lai pārliecinātos, ka elementi atbilst šīs direktīvas prasībām, veicot katra elementa pārbaudi un testus, kā tas noteikts 4. punktā, vai, pēc ražotāja izvēles, veicot elementu pārbaudi un testus, balstoties uz statistiku, kā tas noteikts 5. punktā. Ražotājs vai Kopienā dzīvojošs viņa pilnvarots pārstāvis glabā atbilstības deklarācijas kopiju vismaz 30 gadus pēc pēdējā elementa ražošanas. 07/5. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 23 4. K a t r a e l e m e n t a v e r i f i k ā c i j a , v e i c o t t ā p ā r b a u d i u n t e s t ē š a n u 4. 1. Visi elementi jāpārbauda atsevišķi, un vajadzīgos testus, kas izklāstīti 2. pantā minētajā(s) attiecīgajā(s) Eiropas specifikācijā(s), veic, lai pārliecinātos, ka tie atbilst EK tipa pārbaudes sertifikātā norādītajam tipam un šīs direktī- vas prasībām. 4. 2. Izziņotā iestāde nodrošina, ka tās identifikācijas zīme ir piestiprināta pie katra apstiprināta elementa, un sagatavo rakstisku atbilstības sertifikātu saistībā ar veiktajiem testiem. 4. 3. Ražotājam vai viņa pilnvarotam pārstāvim jābūt gatavam pēc pieprasījuma uzrādīt izziņotās iestādes izdoto serti- fikātu. 5. S t a t i s t i s k ā v e r i f i k ā c i j a 5. 1. Ražotājs piedāvā elementus vienādās partijās un veic visus vajadzīgos pasākumus, nodrošinātu katras saražotās partijas vienveidīgumu. lai ražošanas procesā 5. 2. Visiem komponentiem jābūt pieejamiem verifikācijai vienveidīgas partijas sastāvā. No katras partijas paraugu ņem izlases veidā. Elementi paraugā jāpārbauda katrs atsevišķi, un attiecīgos testus, kas izklāstīti šīs direktīvas 2. panta 2. punktā minētajā(s) Eiropas specifikācijā(s), vai līdzvērtīgus testus veic, lai pārliecinātos, ka tie atbilst šīs direktīvas prasībām, un lai noteiktu, vai šī partija ir apstiprināma vai noraidāma. 5. 3. Statistikas procedūrā jāizmanto: — statistikas metode, — paraugu ņemšanas plāns ar noteiktajām funkcionālajām īpašībām. 5. 4. Apstiprinātu partiju gadījumā izziņotā iestāde nodrošina, ka tās identifikācijas numurs ir uz katra apstiprinātā elementa, un sagatavo rakstisku atbilstības sertifikātu saistībā ar veiktajiem testiem. Visus šīs partijas elementus drīkst laist tirgū, izņemot tos elementus paraugā, kas neatbilst prasībām. Ja partiju noraida, izziņotā iestāde vai kompetentā iestāde veic attiecīgus pasākumus, lai nepieļautu šīs partijas laišanu tirgū. Ja partiju noraidīšana notiek bieži, izziņotā iestāde var apturēt statistisko verifikāciju. Ražotājs drīkst izmantot izziņotās iestādes identifikācijas numuru ražošanas procesā, par ko atbildību uzņemas šī iestāde. 5. 5. Ražotājam vai viņa pilnvarotam pārstāvim jābūt gatavam pēc pieprasījuma uzrādīt izziņotās iestādes izdoto serti- fikātu. “G” MODULIS: VIENĪBAS VERIFIKĀCIJA 1. 2. Šajā modulī ir aplūkota procedūra, kā ražotājs nodrošina un deklarē, ka attiecīgais elements, par kuru izsniegts 2. punktā minētais sertifikāts, atbilst uz to attiecināmām šīs direktīvas prasībām. Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarots pārstāvis katram elementam piestiprina CE zīmi un sagatavo atbilstības deklarāciju. Izziņotā iestāde veic elementa pārbaudi un vajadzīgos testus, kas izklāstīti attiecīgajās Eiropas specifikācijās, kuras minētas šīs direktīvas 2. panta 2. punktā, vai līdzvērtīgus testus, lai nodrošinātu, ka tas atbilst attiecīgajām šīs direktīvas prasībām. Izziņotā iestāde nodrošina, ka apstiprinātajam elementam ir tās identifikācijas numurs, un sagatavo atbilstības sertifikātu saistībā ar veiktajiem testiem. 3. Tehniskās dokumentācijas mērķis ir dot iespēju novērtēt atbilstību šīs direktīvas prasībām un izprast elementa konstrukciju, ražošanu un darbību. 24 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/5. sēj. Ciktāl tas skar novērtējumu, dokumentācijā jāietver šādas ziņas: — tipa vispārējs apraksts, — projekta skices, ražošanas rasējumi un elementu, montāžas mezglu, strāvas slēgumu u. tml. shēmas, — apraksti un skaidrojumi, kas vajadzīgi minēto rasējumu un shēmu, kā arī elementa darbības izpratnei, — šīs direktīvas 2. panta 2. punktā minēto, pilnībā vai daļēji piemēroto attiecīgo Eiropas specifikāciju saraksts, kā arī to risinājumu apraksts, kurus izvēlējies ražotājs, nodrošinot šīs direktīvas pamatprasību ievērošanu, ja 2. panta 2. punktā minētās Eiropas specifikācijas nav piemērotas, — veikto konstrukcijas aprēķinu, pārbaužu u. tml. rezultāti, — ziņojumi par testu, — elementu izmantošanas jomas. “H” MODULIS: PILNĪGA KVALITĀTES NODROŠINĀŠANA 1. 2. Šajā modulī ir aplūkota procedūra, kā ražotājs, kas pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē, ka minētie elementi atbilst šīs direktīvas attiecīgajām prasībām. Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarots pārstāvis uz katras iekārtas piestiprina CE zīmi un sagatavo rakstisku atbilstības deklarāciju. Papildus CE zīmei jābūt tās izziņotās iestādes identifikācijas zīmei, kas ir atbildīga par 4. punktā noteikto uzraudzību. Ražotājam projektēšanā, ražošanā, galīgajā pārbaudē un testēšanā jāpiemēro apstiprinātā kvalitātes nodrošināša- nas sistēma, kas noteikta 3. punktā, un to uzrauga, kā tas noteikts 4. punktā. 3. K v a l i t ā t e s n o d r o š i n ā š a n a s s i s t ē m a 3. 1. Ražotājs iesniedz izziņotai iestādei pieteikumu novērtēt kvalitātes nodrošināšanas sistēmu. Šajā pieteikumā jāiekļauj: — visa informācija, kas skar paredzēto elementa kategoriju, — dokumentācija attiecībā uz kvalitātes nodrošināšanas sistēmu. 3. 2. Kvalitātes nodrošināšanas sistēmai jāgarantē elementu atbilstība šīs direktīvas attiecīgajām prasībām. Visi ražotāja pieņemtie elementi, prasības un noteikumi sistemātiski un mērķtiecīgi jāapkopo rakstisku nostādņu, procedūru un instrukciju veidā. Kvalitātes nodrošināšanas sistēmas dokumentācijai jārada vienota kvalitātes nodrošināšanas mērķu un pasākumu, proti, programmu, plānu, apkopojumu un uzskaites izpratne. Jo īpaši, tajā atbilstīgi jāaplūko: — kvalitātes nodrošināšanas mērķi un vadības organizatoriskā struktūra, pienākumi un pilnvaras attiecībā uz konstrukciju un elementa kvalitāti, — konstrukcijas tehniskās specifikācijas, to skaitā šīs direktīvas 2. panta 2. punktā minētās Eiropas specifikāci- lai ja Eiropas specifikācijas nepiemēros pilnībā, paņēmieni, ko izmantos, jas, kuras tiks piemērotas, un, nodrošinātu to šīs direktīvas pamatprasību ievērošanu, kas attiecas uz šiem ražojumiem, — projektēšanas uzraudzības un verifikācijas metodes, norises un ierastie sistemātiskas darbības, ko izmantos, projektējot elementus, kas ietilpst attiecīgajā elementu kategorijā, — attiecīgās ražošanā, kvalitātes uzraudzībā un nodrošināšanā izmantojamās metodes, procedūras un ierastie paņēmieni, 07/5. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 25 — pārbaudes un testi, kas ir veicami pirms un pēc ražošanas, kā arī tās laikā, un to biežums, — ar kvalitāti saistītie uzskaites dati, piemēram, pārbaužu protokoli un testu dati, ziņojumi par attiecīgo darbi- nieku kvalifikāciju u. tml. , — paņēmieni, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā elementa konstrukcija un kvalitāte, un kvalitātes nodrošināšanas sistēmas efektivitāte. 3. 3. Izziņotā iestāde novērtē kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 3. 2. punktā minētajām prasībām. Tiek pieņemts, ka kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, kas ievēro attiecīgos saskaņotos standartus, atbilst šīm prasībām. Vismaz vienam pārbaudes grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgā ražojuma tehniskā novērtēšanā. Novēr- tēšanas procedūra paredz atzinuma sniegšanu par ražotāja telpu apmeklējumu. Attiecīgais lēmums jāpaziņo ražotājam. Paziņojumā jāietver pārbaudē gūtie atzinumi un argumentēts novērtē- jums. 3. 4. Ražotājs apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, un pienācīgi un efektīvi uzturēt to spēkā. Ražotājam vai viņa pilnvarotam pārstāvim jāinformē izziņotā iestāde, kas apstiprinājusi kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, par visiem paredzamiem grozījumiem kvalitātes nodrošināšanas sistēmā. Izziņotā iestāde novērtē ierosinātos grozījumus un izlemj, vai grozītā kvalitātes nodrošināšanas sistēma joprojām atbilst 3. 2. punktā minētajām prasībām vai tai ir vajadzīga atkārtota novērtēšana. Tai jāpaziņo savs lēmums ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu novērtē- jumu. 4. U z r a u d z ī b a , p a r k u r u a t b i l d i z z i ņ o t ā i e s t ā d e 4. 1. Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas. 4. 2. Ražotājam jāļauj izziņotās iestādes pārstāvjiem pārbaudes nolūkā apmeklēt projektēšanas, ražošanas, pārbaužu, testēšanas telpas, kā arī noliktavas, un viņš piegādā visu vajadzīgo informāciju, jo īpaši: — kvalitātes nodrošināšanas sistēmas dokumentāciju, — ar kvalitāti saistītās uzskaites datus, ko paredz kvalitātes nodrošināšanas sistēma attiecībā uz projektēšanu, piemēram, analīžu, aprēķinu, pārbaužu u. tml. rezultātus, — ar kvalitāti saistītās uzskaites datus, ko paredz tā kvalitātes nodrošināšanas sistēma attiecībā uz ražošanu, piemēram, pārbaužu protokolus un testu datus, kalibrēšanas datus, ziņojumus par attiecīgā personāla kvali- fikāciju u. tml. 4. 3. 4. 4. Izziņotā iestāde periodiski veic pārbaudes, nodrošināšanas sistēmu, un dara ražotājam zināmu pārbaudes ziņojumu. lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur spēkā un piemēro kvalitātes Turklāt izziņotās iestādes pārstāvji var apmeklēt ražotāju bez brīdinājuma. Šo apmeklējumu laikā izziņotā iestāde var veikt vai pasūtīt testus, lai vajadzības gadījumā pārliecinātos, ka kvalitātes nodrošināšanas sistēma pienācīgi darbojas; tā iesniedz ražotājam apmeklējuma protokolu un, ja ir veikts tests, ziņojumu par testu. 5. Ražotājam vismaz 30 gadus pēc pēdējā elementa ražošanas jāglabā valsts iestāžu vajadzībai: — dokumentācija, kas minēta 3. 1. punkta otrās apakšdaļas otrajā ievilkumā, — papildinājumi, kas minēti 3. 4. punkta otrajā apakšdaļā, — izziņotās iestādes lēmumi un ziņojumi, kas minēti 3. 4. , 4. 3. un 4. 4. punktā. 26 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/5. sēj. 6. Katra izziņotā iestāde sniedz pārējām izziņotajām iestādēm vajadzīgo informāciju attiecībā uz visiem izsniegta- jiem un anulētajiem kvalitātes nodrošināšanas sistēmas apstiprinājumiem. 7. P a p i l d u p r a s ī b a s : k o n s t r u k c i j a s p ā r b a u d e 7. 1. Ražotājam jāiesniedz vienai izziņotajai iestādei konstrukcijas pārbaudes pieteikums. 7. 2. Pieteikumam jārada priekšstats par elementa konstrukciju, ražošanu un darbību, lai varētu novērtēt to atbilstību šīs direktīvas prasībām. Tajā jāiekļauj: — konstrukcijas tehniskās specifikācijas, to skaitā piemērotās Eiropas specifikācijas, kas minētas šīs direktīvas 2. panta 2. punktā, — vajadzīgie pierādījumi, kas apstiprina to atbilstību, jo īpaši, ja šīs direktīvas 2. punkta 2. pantā minētās Eiro- pas specifikācijas nav piemērotas pilnībā. Šīs papildu liecības ietver testu rezultātus, kas gūti attiecīgajā ražotāja laboratorijā vai kas gūti viņa uzdevumā. Izziņotā iestāde izskata pieteikumu un, ja konstrukcija atbilst šīs direktīvas prasībām, tā pieteikuma iesniedzējam izdod EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātu. Sertifikātā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus, tā derīguma nosacīju- mus, datus, kas ir vajadzīgi apstiprinātās konstrukcijas identifikācijai un, vajadzības gadījumā, elementa darbības aprakstu. Pieteikuma iesniedzējam jāinformē izziņotā iestāde, kas izdevusi EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātu, par visām apstiprinātās konstrukcijas izmaiņām. Attiecībā uz apstiprinātās konstrukcijas izmaiņām izziņotā iestāde, kas izdevusi EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātu, izdod papildu apstiprinājumu, ja šīs izmaiņas var iespaidot atbilstību šīs direktīvas 3. panta 1. punktā minētajām pamatprasībām vai noteiktos elementa izmantošanas nosacījumus. Šo papildu apstiprinājumu izsniedz kā papildinājumu sākotnējam EK konstrukcijas pārbaudes serti- fikātam. 7. 3. 7. 4. 7. 5. Izziņotās iestādes nosūta pārējām izziņotajām iestādēm attiecīgo informāciju saistībā ar: — piešķirtajiem EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātiem un to papildinājumiem, — anulētajiem EK konstrukcijas apstiprinājumiem un papildu apstiprinājumiem, — noraidītajiem EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātiem un to papildinājumiem. 07/5. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 27 VI PIELIKUMS GALVENIE MEZGLI: EK ATBILSTĪBAS DEKLARĀCIJA Šo pielikumu piemēro galvenajiem mezgliem, kas minēti šīs direktīvas 9. pantā, lai nodrošinātu to atbilstību attiecīgajām šīs direktīvas 3. panta 1. punktā minētajām pamatprasībām. EK atbilstības deklarāciju sagatavo ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarots pārstāvis, bet, ja tāda nav, jebkura fizi- ska vai juridiska persona, kas laiž galveno mezglu tirgū; deklarācijai un pievienotajai tehniskajai dokumentācijai jābūt ar datumu un parakstu. Šī EK atbilstības deklarācija un tehniskā dokumentācija jāsagatavo tādā pašā valodā vai valodās kā II pielikuma 7. 1. 1. punktā minētā ekspluatācijas pamācība, un tajā jāiekļauj šādas ziņas: — atsauce uz šo direktīvu, — tās personas vārds un adrese, kura pasūtījusi EK pārbaudi, — galvenā mezgla apraksts, — tās izziņotās iestādes nosaukums un adrese, kura veikusi šīs direktīvas 11. pantā minēto EK pārbaudi, — visi vajadzīgie noteikumi, kas attiecas uz galveno mezglu, jo īpaši visi ekspluatācijas ierobežojumi vai nosacījumi, — VII pielikumā minētās EK pārbaudes rezultāti (EK atbilstības sertifikāts), — ziņas par personu, kas ir pilnvarota parakstīt juridiski saistošu deklarāciju ražotāja vai viņa pilnvarota pārstāvja vietā, vai, ja šādas personas nav, par jebkuru fizisku vai juridisku personu, kas laiž galveno mezglu tirgū. 28 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/5. sēj. VII PIELIKUMS GALVENIE MEZGLI: ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANA 1. EK pārbaude ir procedūra, kad pēc ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarota pārstāvja lūguma vai, ja tāda nav, pēc jebkuras fiziskas vai izziņotā iestāde pārbauda un apliecina, ka galvenais mezgls: juridiskas personas lūguma, kas laiž galveno mezglu tirgū, — atbilst direktīvas noteikumiem un pārējiem vajadzīgajiem noteikumiem saskaņā ar Līgumu, — atbilst tehniskajai dokumentācijai un — ir pilnīgi gatavs. 2. Galvenā mezgla pārbaudi veic katrā no šīm stadijām: — projektēšana, — montāžas un pieņemšanas izmēģinājumi, kad galvenais mezgls ir pilnīgi gatavs. 3. Tehniskajā dokumentācijā, kas pievienota pārbaudes sertifikātam, jāiekļauj šādi dokumenti: — montāžas plāni un aprēķini, elektriskās un hidrauliskās shēmas, vadības slēguma shēmas, datorizēto un automātisko sistēmu apraksts, ekspluatācijas un apkalpošanas instrukcijas utt. , — šīs direktīvas 4. panta 2. punktā minēto un galvenajā mezglā izmantoto drošības elementu saraksts, — EK atbilstības deklarācijas kopijas, ko paredz IV pielikums šiem drošības elementiem, kopā ar attiecīgajiem montāžas plāniem un pārējo veikto testu un izmēģinājumu ziņojumu kopijām. Dokumentācijai un sarakstei saistībā ar EK pārbaudes procedūrām jābūt tādā pašā valodā vai valodās, kādā ir II pielikuma 7. 1. 1. punktā minētais instrukciju apkopojums. Uzraudzība Ar uzraudzības palīdzību nodrošina, ka galvenā mezgla montāžas laikā ir izpildītas saistības, kas izriet no teh- niskās dokumentācijas. Izziņotajai iestādei, kas ir atbildīga par EK pārbaudi, jānodrošina pastāvīga piekļuve ražošanas cehiem, nolik- tavām un, vajadzības gadījumā, rūpnieciskās ražošanas teritorijai, testēšanas iekārtām un vispār jebkurai vietai, kura pēc pārbaudītāju ieskatiem būtu jāapmeklē, veicot pienākumus. Ražotājam vai viņa pilnvarotam pārstāvim vai, ja tāda nav, fiziskai vai juridiskai personai, kas laiž galveno mezglu tirgū, tā jānodrošina ar visiem šajā sakarā vajadzīgajiem dokumentiem, proti plāniem un tehnisko dokumentāciju, kas attiecas uz galveno mezglu. Izziņotā iestāde, kas ir atbildīga par EK pārbaudi, regulāri veic pārbaudes, lai nodrošinātu atbilstību šīs direktīvas noteikumiem. Katrā apmeklējumā atbildīgajam vadītājam iesniedz pārbaudes ziņojumu. Tās pārstāvis var izteikt lūgumu pārbaudīt dažādas ražošanas stadijas. Turklāt izziņotās iestādes pārstāvji var apmeklēt ražošanas cehus bez brīdinājuma. Šajos apmeklējumos var veikt pilnu vai daļēju pārbaudi. Izziņotā iestāde sagatavo apmeklējuma protokolu un, vajadzības gadījumā, nodod pārbaudes protokolu atbildīgajam vadītājam. 4. 5. 5. 1. 5. 2. 5. 3. 5. 4. 6. Katra izziņotā iestāde regulāri publicē attiecīgo informāciju, kas skar: — visus saņemtos EK pārbaudes pieteikumus, — visus izdotos EK pārbaudes sertifikātus, — visus atteiktos EK pārbaudes sertifikātus. 07/5. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 29 VIII PIELIKUMS MINIMĀLIE KRITĒRIJI, KAS JĀIEVĒRO DALĪBVALSTĪM ATTIECĪBĀ UZ IESTĀŽU IZZIŅOŠANU 1. 2. 3. Izziņotā iestāde, tās direktors un darbinieki, kas ir atbildīgi par verifikācijas darbību veikšanu, nedrīkst būt inspicē- jamo drošības elementu vai galveno mezglu projektētāji, ražotāji, piegādātāji vai uzstādītāji vai jebkuras šīs personas pilnvaroti pārstāvji, kā arī tādas fiziskas vai juridiskas personas pilnvaroti pārstāvji, kas laiž šos drošības elementus vai galvenos meglus tirgū. Viņi nedrīkst iesaistīties tieši vai kā pilnvaroti pārstāvji šo drošības elementu vai galveno tirdzniecībā, apkalpošanā vai ekspluatācijā. Tas neizslēdz tehniskās mezglu projektēšanā, ražošanā, montāžā, informācijas apmaiņu starp ražotāju un iziņoto iestādi. Izziņotā iestāde un tās inspektori veic verifikācijas pārbaudes ar visaugstāko profesionalitāti un tehnisko kompetenci neatkarīgi no jebkāda spiediena un pamudinājumiem, it īpaši finansiāliem, kas varētu ietekmēt viņu lēmumu vai inspicēšanas rezultātus, sevišķi no to personu vai personu grupu puses, kas ir ieinteresētas pārbaudes rezultātos. Izziņotās iestādes rīcībā jābūt vajadzīgajiem darbiniekiem un nodrošinājumam, kas ļautu kārtīgi veikt administratī- vos un tehniskos uzdevumus saistībā ar pārbaužu veikšanu; tai jābūt pieejamām arī iekārtām, kas vajadzīgas īpašas verifikācijas veikšanai. 4. Darbiniekiem, kas ir atbildīgi par inspicēšanu, jābūt ar: — atbilstīgu tehnisko un profesionālo sagatavotību, — veicamo testu prasību pietiekamu izpratni un attiecīgo pieredzi to izpildē, — vajadzīgo prasmi sagatavot sertifikātus, protokolus un ziņojumus, kas ir nepieciešami veikto testu apstiprināša- nai. 5. 6. 7. Izziņotā iestāde garantē inspektoru objektivitāti. Darbinieku atalgojums nedrīkst būt atkarīgs no izdarīto testu skaita vai to rezultātiem. Izziņotajai iestādei jāapdrošina civilatbildība, ja atbildību saskaņā ar valsts tiesību aktiem neuzņemas valsts vai pati dalībvalsts tieši neatbild par testiem. Izziņotās iestādes darbiniekiem jāglabā dienesta noslēpumi (tas neattiecas uz valsts kompetentajām iestādēm, kurās šie uzdevumi tiek pildīti), kas skar visu informāciju, kuru viņi iegūst, pildot savus pienākumus saskaņā ar šo direktīvu vai jebkuru valsts tiesību aktu, kas nosaka tās piemērošanu. 30 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/5. sēj. IX PIELIKUMS EK ATBILSTĪBAS MAR-ĒJUMS EK atbilstības zīme sastāv no sākumburtiem CE, kuriem ir šāda forma: Ja CE zīmi samazina vai palielina, iepriekš redzamā zīmējuma proporcijas jāsaglabā. CE zīmes komponentiem jābūt vienāda augstuma, un tas nedrīkst būt mazāks par 5 mm. Šo minimālo augstumu var neievērot attiecībā uz nelieliem drošības elementiem. CE zīmi papildina ar tā gada diviem pēdējiem cipariem, kurā tas piestiprināts, un ar tās izziņotās iestādes identifikācijas numuru, kura veic šīs direktīvas 7. panta 3. punktā minētās procedūras


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0813/00 υποβολή: Michl Ebner (PPE-DE) προς το Συμβούλιο. Πιθανή απόσυρση της αίτησης της Ελβετίας για προσχώρηση στην Ευρωπαϊκή Ένωση.

eurovoc_concepts:
Austria
Switzerland
accession to the European Union
democracy
extreme right
intra-EU relations

text: C 103 E/4 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 3. 4. 2001 Pistey·ei to Symboy·lio o·ti h proanaferuei·sa apo·fash ua endynamv·sei thn eynoi¤kh· anti·lhch poy e·xoyn oi ypoch·fiew gia e·ntajh xv·rew kai eidiko·tera ta mikro·tera kra·th o·son afora· ta pleonekth·mata thw symmetoxh·w toyw sthn EE kai to sebasmo· thw eunikh·w toyw tayto·thtaw (o·pvw pra·gmati ton eggya·tai to a·ruro 6 par. 3 thw Synuh·khw gia thn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh). Pv·w ajiologei· to Symboy·lio tiw ene·rgeiew ayte·w eno·cei toy a·ruroy 7 thw Synuh·khw gia thn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh; (cid:201)xoyn thrhuei· oi mhxanismoi· gia th diapi·stvsh miaw endexo·menhw parabia·sevw tvn uemelivdv·n arxv·n thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw; Ea·n nai, mporei· to Symboy·lio na anafe·rei thn hmeromhni·a kata· thn opoi·a h kybe·rnhsh thw Aystri·aw klh·uhke na ypoba·lei parathrh·seiw; Apa·nthsh (10 Noembri·oy 2000) Ta me·tra sta opoi·a anafe·retai o ajio·timow k. boyleyth·w ei·xan anakoinvuei· se dh·lvsh toy Portoga·loy Prvuypoyrgoy·, ej ono·matow tvn kybernh·sevn 14 kratv·n melv·n. H dh·lvsh ayth· den ei·nai desmeytikh· gia to Symboy·lio. To Symboy·lio den ei·xe la·bei ue·sh epi· toy ue·matow aytoy·, kai epome·nvw den mporei· na apanth·sei se kane·na apo· ta shmei·a poy ui·gei sthn erv·thsh· toy o ajio·timow k. boyleyth·w. (2001/C 103 E/004) GRAPTH ERVTHSH E-0813/00 ypobolh·: Michl Ebner (PPE-DE) prow to Symboy·lio (20 Marti·oy 2000) Ue·ma: Piuanh· apo·syrsh thw ai·thshw thw Elbeti·aw gia prosxv·rhsh sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh H sta·sh tvn 14 kratv·n-melv·n e·nanti thw Aystri·aw proka·lese epikri·seiw antidra·seiw to·so me·sa o·so kai e·jv apo· thn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh. Sthn Elbeti·a, h oma·da toy Elbetikoy· Lai¤koy· Ko·mmatow zh·thse me epei·goysa eperv·thsh apo· to Omospondiako· Symboy·lio na aposy·rei thn ai·thsh prosxv·rhshw sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh, prokeime·noy na mhn teuei· se ki·ndyno h chfofori·a gia tiw dimerei·w diapragmatey·seiw. Le·getai o·ti h oristikh· egkata·leich toy strathgikoy· sto·xoy thw e·ntajhw sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh ei·nai anapo·trepth• sthn anatrixiastikh· peri·ptvsh thw Aystri·aw, ako·ma kai o teleytai·ow fanatiko·w opado·w thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw mporei· na anagnvri·sei to alhuino· pro·svpo tvn Bryjellv·n. Env· h Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh ei·nai apasxolhme·nh me th diey·rynsh· thw, poy ypoti·uetai o·ti ua dv·sei thn eykairi·a na jeperastei· oristika· mia makrai·vnh dia·spash, perie·pese sth dysme·neia pa·ra pollv·n eyrvpai·vn politv·n kai kratv·n poy epiuymoy·n na prosxvrh·soyn, ejaiti·aw thw strathgikh·w thw gia apomo·nvsh thw Aystri·aw. Meta· to mpoy¤ kota·z poy epiblh·uhke sthn Aystriakh· Dhmokrati·a, le·jeiw poy e·rxontai syxna· sta sto·mata, o·pvw «pney·ma eyrvpai¤kh·w synergasi·aw», «eyrvpai¤kh· synergasi·a» kai «syllogikh· ana·ptyjh thw Eyrv·phw» akoy·gontai san lo·gia kena· periexome·noy. Me thn prvtoboyli·a «Dia·logow gia thn Eyrv·ph», poy jeki·nhse ton perasme·no Febroya·rio, h Eyrvpai¤kh· Epitroph· mazi· me to Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio epidiv·koyn na symba·loyn sthn e·narjh anoiktoy· dialo·goy gia thn Eyrv·ph. Skopo·w ei·nai na plhsia·sei perisso·tero h Eyrv·ph toyw poli·tew thw. Tayto·xrona o·mvw fai·netai o·ti h Proedri·a toy Symboyli·oy, me thn politikh· apomo·nvsh thw Bie·nnhw kataba·llei ka·ue dynath· prospa·ueia gia na prosdv·sei sthn (cid:201)nvsh arnhtikh· eiko·na kai e·tsi na mhn gi·netai ple·on katanohth· apo· toyw poli·tew thw. Oi dyna·meiw poy amfisbhtoy·n thn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh dystyxv·w kerdi·zoyn kai pa·li e·dafow. Ei·nai epi·shw lyphro· to gegono·w o·ti sthn Elbeti·a h politikh· oloklh·rvshw thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw ph·ge polla· xro·nia pi·sv, vw apote·lesma thw apo·fashw tvn 14, kai symperiforv·n o·pvw ayth· toy Be·lgoy Ypoyrgoy· Ejvterikv·n h· toy Ga·lloy Ypoyrgoy· Oikonomikv·n. Gia to lo·go ayto·, ervta·tai to Symboy·lio, pv·w kai po·te proti·uetai na proaspi·sei ajio·pista gia o·la ta kra·th me·lh kai toyw poli·tew tiw arxe·w thw dhmokrati·aw, thw anoxh·w kai toy pney·matow synergasi·aw, ypo· morfh· dialo·goy kai o·xi apokleismoy·. 3. 4. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 103 E/5 Apa·nthsh (10 Noembri·oy 2000) O ajio·timow boyleyth·w anafe·retai se dh·lvsh sthn opoi·a proe·bh h Proedri·a ej ono·matow 14 kratv·n melv·n kai den ei·nai desmeytikh· o·son afora· to Symboy·lio. To Symboy·lio den e·xei ekfra·sei a·poch epi· tvn uema·tvn poy anafe·rei o ajio·timow boyleyth·w. (2001/C 103 E/005) GRAPTH ERVTHSH E-0884/00 ypobolh·: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (22 Marti·oy 2000) Ue·ma: Ana·gkh koinotikoy· ele·gxoy gia thn pistopoi·hsh toy Puerto de Laxe (Galiki·a) vw Staumoy· Synoriakoy· Ele·gxoy H Odhgi·a 90/675/EOK (1) toy Symboyli·oy thw 10hw Dekembri·oy 1990 me thn opoi·a uespi·zontai oi arxe·w gia thn orga·nvsh kthniatrikv·n ele·gxvn tvn proi¤o·ntvn poy eisa·gontai sthn Koino·thta apo· tri·tew xv·rew, anafe·rei sto a·ruro 9, par. 3 o·ti ta kra·th me·lh ofei·loyn na ypoba·loyn sthn Epitroph· ton Kata·logo tvn Staumv·n Synoriakoy· Ele·gxoy (SSE). Prin apo· thn lh·jh thw prouesmi·aw poy ori·suhke kai sygkekrime·na prin thn 31 Marti·oy 1991, to ispaniko· kra·tow paroysi·ase to diko· toy kata·logo ston opoi·o den perilambano·tan o lime·naw toy Puerto de Laxe, env· epro·keito gia e·nan apo· toyw ty·poyw tvn SSE poy anafe·rontai sthn odhgi·a. To lima·ni ayto· poy xrhsimopoiei·tai idiai·tera gia tiw ekfortv·seiw to·noy, a·rxise to·te ton agv·na toy gia na antapokriuei· stiw proy¤ poue·seiw kai ta aparai·thta xarakthristika· poy e·xoyn orisuei· sthn Odhgi·a prokeime·noy na symperilhfuei· vw Limeniko·w Staumo·w Synoriakoy· Ele·gxoy. Sta plai·sia thw dra·shw gia thn prosarmogh· aytoy· toy lime·na stiw apaith·seiw thw koinotikh·w odhgi·aw, oloklhrv·uhke to Septe·mbrio 1994 h kataskeyh· xv·roy ele·gxoy gia thn ekte·lesh tvn leitoyrgeiv·n poy anafe·rontai sthn Odhgi·a. Ektote, kata· para·bash thw paragra·foy 4 toy a·ruroy 9 thw proanaferuei·saw odhgi·aw, oy·te h Eyrvpai¤kh· Epitroph· oy·te oi armo·diew ispanike·w arxe·w proe·bhsan se ka·poio ty·po ele·gxoy prokeime·noy na pistopoihuei· o·ti plhroy·ntai oi apaith·seiw gia na douei· a·deia sto lima·ni Puerto de Laxe vw lime·na Synoriakoy· Ele·gxoy. Oi syne·peiew ayth·w thw adra·neiaw kai adiafori·aw poy epe·deijan amfo·terew oi dioikh·seiw prokaloy·n sobare·w oikonomike·w zhmi·ew idiai·tera sta ploi·a cygei·a-katacy·ktew. i·diew oi Telei· a·rage h Eyrvpai¤kh· Epitroph· en gnv·sei toy gegono·tow o·ti oy·te oi yphresi·ew thw Epitroph·w ante·drasan me thn taxy·thta poy epiba·lletai; Proti·uetai na pragmatopoih·sei, to syntomo·tero dynato·n, tiw aparai·thtew ene·rgeiew gia na diasfali·sei th symmo·rfvsh prow thn koinotikh· odhgi·a v·ste na symperilhfuei· to lima·ni Puerto de Laxe ston kata·logo tvn Staumv·n Synoriakoy· Ele·gxoy; ispanike·w arxe·w oy·te oi (1) EE L 373 thw 31. 12. 1990, sel. 1. Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (12 Mai(cid:138)oy 2000) Oi synoriakoi· staumoi· epiuev·rhshw egkri·nontai tv·ra dyna·mei thw odhgi·aw 97/78/EK toy Symboyli·oy thw 18hw Dekembri·oy 1997 gia kauorismo· tvn arxv·n organv·sevw tvn kthniatrikv·n ele·gxvn tvn proi¤o·ntvn poy eisa·gontai sthn Koino·thta apo· tri·tew xv·rew (1), h opoi·a katargei· kai antikauista· thn odhgi·a 90/675/EOK (2). Ta kra·th me·lh ua pre·pei na e·xoyn uespi·sei thn aparai·thth nomouesi·a gia thn efarmogh· thw odhgi·aw me·xri thn 1 Dekembri·oy 1999. To a·ruro 6 thw odhgi·aw 97/78/EK ori·zei o·ti gia na symperilhfuei· ka·poiow synoriako·w staumo·w epiuev·rhshw ston kata·logo ua pre·pei na e·xei protauei· apo· ka·poio kra·tow me·low, afoy· h armo·dia arxh· bebaivuei· o·ti throy·ntai oi apaith·seiw toy pararth·matow B thw paroy·saw odhgi·aw kai thw apo·fashw 92/525/ EOK thw Epitroph·w, thw 3hw Noembri·oy 1992, gia ton kauorismo· tvn o·rvn e·gkrishw tvn meuoriakv·n staumv·n thw Koino·thtaw, oi opoi·oi ei·nai epifortisme·noi me toyw kthniatrikoy·w ele·gxoyw kata· thn eisagvgh· proi¤o·ntvn poy proe·rxontai apo· tri·tew xv·rew (3). Sth syne·xeia epiuevrei·tai apo· thn Epitroph· se synergasi·a me thn armo·dia arxh· toy kra·toyw me·loyw