title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0848/00 från Marie-Arlette Carlotti (PSE) till rådet. Europeiska unionens åtgärder mot minor.

eurovoc_concepts:
accession negotiations
anti-personnel weapon
common foreign and security policy

formats: html pdf print

text: C 46 E/60 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 Anser inte kommissionen att en viss harmonisering av lagstiftningen f(cid:246)r producenter b(cid:246)r fr(cid:228)mjas f(cid:246)r att bevara landskapets kulturella och ekonomiska rikedom och produktionen av icke-smaksatt eau-de-vie, som endast utg(cid:246)r 0,1 procent av den alkohol som konsumeras, samt f(cid:246)r att undvika all diskriminering mellan producenter och en snedvridning av konkurrensen p(cid:229) den gemensamma marknaden? Genom vilka (cid:229)tg(cid:228)rder kan kommissionen, inom ramen f(cid:246)r utvecklingspolitiken f(cid:246)r landsbygden, fr(cid:228)mja bevarandet av fruktodlingar och gamla fruktsorter som anv(cid:228)nds f(cid:246)r att producera fruktjuice, sylt och alkohol som framst(cid:228)lls av f(cid:246)rj(cid:228)st frukt p(cid:229) fat? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (19 april 2000) Kommissionen (cid:228)r medveten om att det inte finns gemensamma best(cid:228)mmelser inom alkoholsektorn, bl. a. vad g(cid:228)ller sm(cid:229)skalig framst(cid:228)llning av eau-de-vie. Kommissionen har under de senaste trettio (cid:229)ren lagt fram flera f(cid:246)rslag om en gemensam organisation av marknaden f(cid:246)r alkohol, men r(cid:229)det har aldrig kunnat uppn(cid:229) enighet p(cid:229) grund av att medlemsstaterna alltid velat beh(cid:229)lla sina egna system. Eftersom dessa system under tiden har f(cid:246)rsvunnit eller h(cid:229)ller p(cid:229) att genomg(cid:229) en grundlig revidering har sektorn sj(cid:228)lv och vissa medlemsstater visat intresse f(cid:246)r inr(cid:228)ttandet av en gemensam ram f(cid:246)r denna sektor. Kommissionen h(cid:229)ller f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229) att f(cid:246)ra diskussioner med nationella experter om n(cid:246)dv(cid:228)ndigheten att f(cid:246)reskriva en s(cid:229)dan ram. Konkurrensfr(cid:229)gor skulle kunna tas upp inom denna ram. N(cid:228)r det g(cid:228)ller skatter harmoniseras best(cid:228)mmelserna om punktskatter genom r(cid:229)dets direktiv 92/83/EG av den 19 oktober 1992 om harmoni- sering av strukturerna f(cid:246)r punktskatter p(cid:229) alkohol och alkoholdrycker (1). Enligt f(cid:246)rordningens artikel 22 f(cid:229)r medlemsstaterna till(cid:228)mpa nedsatta punktskattesatser p(cid:229) alkohol som framst(cid:228)lls av sm(cid:229) destillerier. De konkreta f(cid:246)reskrifterna f(cid:246)r till(cid:228)mpningen av denna m(cid:246)jlighet ligger inom medlemsstaternas ansvarsomr(cid:229)de. Inom ramen f(cid:246)r politiken f(cid:246)r landsbygdsutveckling, som har sin r(cid:228)ttsliga grund i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om st(cid:246)d fr(cid:229)n Europeiska utvecklings- och garantifonden f(cid:246)r jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om (cid:228)ndring och upph(cid:228)vande av vissa f(cid:246)rordningar (2) kan medlemsstaterna f(cid:246)resl(cid:229) program f(cid:246)r att st(cid:246)dja flera jordbruksverksamheter och omst(cid:228)llningen av dessa. Bland de olika (cid:229)tg(cid:228)rder som kan utnyttjas f(cid:246)r att bevara de typer av jordbruksf(cid:246)retag och framst(cid:228)llning som n(cid:228)mns av parlamentsledamoten kan (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r milj(cid:246)v(cid:228)nligt jordbruk spela en s(cid:228)rskilt viktig roll. Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder har till syfte att st(cid:246)dja metoder f(cid:246)r jordbruksproduktion som (cid:228)r f(cid:246)renliga med milj(cid:246)skydd och naturv(cid:229)rdskrav. Enligt artikel 13 i kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 1750/1999 av den 23 juli 1999 om till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifter till ovan n(cid:228)mnda r(cid:229)dsf(cid:246)rordning (3), kan de st(cid:246)dber(cid:228)ttigande (cid:229)tagandena g(cid:228)lla bevarandet av v(cid:228)xtgenetiska resurser som (cid:228)r naturligt anpassade till de lokala och regionala f(cid:246)rh(cid:229)llandena och som hotas av genetisk utarmning. Detta kan bl. a. omfatta uppmuntran att bevara gamla fruktsorter och traditionella frukttr(cid:228)dg(cid:229)rdar. (1) EGT L 316, 31. 10. 1992. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999. (3) EGT L 214, 13. 8. 1999. (2001/C 46 E/066) SKRIFTLIG FR¯GA E-0848/00 fr(cid:229)n Marie-Arlette Carlotti (PSE) till r(cid:229)det (20 mars 2000) ˜mne: Europeiska unionens (cid:229)tg(cid:228)rder mot minor Europeiska unionen har g(cid:229)tt i spetsen f(cid:246)r bek(cid:228)mpningen av truppminor genom att anta tv(cid:229) gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rder (1995 och 1997). ˜ven Europaparlamentet har p(cid:229) ett beslutsamt s(cid:228)tt engagerat sig i denna kamp genom att det har lagt fram flera resolutioner och genom att det anordnade en offentlig utfr(cid:229)gning redan 1995. 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/61 Vid denna tidpunkt, d(cid:229) samtliga medlemsstater (utom Finland) undertecknat Ottawakonventionen och d(cid:229) r(cid:229)det och Europaparlamentet skall uttala sig om kommissionens f(cid:246)rslag till f(cid:246)rordning, m(cid:229)ste Europeiska unionen bekr(cid:228)fta sitt engagemang till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r konventionens verkliga efterlevnad och dess generali- sering. Vilka resultat har genomf(cid:246)randet av den gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rden 1997 gett? Vad anser r(cid:229)det om att se 1. (cid:246)ver denna gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rd som en politisk signal vad avser unionens (cid:229)taganden i (cid:228)rendet? Hur l(cid:229)ngt har medlemsstaterna kommit i till(cid:228)mpningen av best(cid:228)mmelserna i konventionen n(cid:228)r det 2. g(cid:228)ller att anpassa de nationella lagstiftningarna? Har medlemsstaterna utarbetat de rapporter som de skulle? Har dessa offentliggjorts? Hur stor uppm(cid:228)rksamhet tilldelades truppminor i den politiska dialogen med unionens partner, och 3. framf(cid:246)r allt med kandidatl(cid:228)nderna (varav fem inte har undertecknat konventionen)? Svar (10 juli 2000) 1. Omedelbart f(cid:246)re Ottawa-konferensen 1997 antog Europeiska unionen en ny gemensam (cid:229)tg(cid:228)rd mot antipersonella minor, d(cid:228)r man upprepar sitt beslut att n(cid:229) m(cid:229)let att helt och h(cid:229)llet eliminera antipersonella landminor (cid:246)ver hela v(cid:228)rlden. Unionen v(cid:228)lkomnade d(cid:228)rf(cid:246)r att konventionen (cid:246)ppnades f(cid:246)r undertecknande i Ottawa och signat(cid:228)rstaternas str(cid:228)van att fr(cid:228)mja universell anslutning till konventionen. Vid den f(cid:246)rsta konferensen mellan Ottawa-konferensens parter (3(cid:141)7 maj 1999) uppmanade unionen samtliga stater att gemensamt str(cid:228)va efter att helt och h(cid:229)llet eliminera antipersonella minor (cid:246)ver hela v(cid:228)rlden. De associerade l(cid:228)nderna, Bulgarien, Tjeckiska republiken, Estland, Ungern, Lettland, Litauen, Rum(cid:228)nien, Slovakien, Slovenien och Cypern (inte Polen) ansl(cid:246)t sig till detta uttalande. F(cid:246)r att st(cid:246)dja ett fullst(cid:228)ndigt och snabbt genomf(cid:246)rande av konventionen, gjorde unionen ett antal demarscher som har visat brett st(cid:246)d f(cid:246)r konventionens syften. Det (cid:228)r i denna anda som EU-medlemsstaterna i den gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rden ocks(cid:229) har (cid:229)tagit sig aktivt bidra till de konferenser som organiseras efter konventionens under- tecknande och i alla l(cid:228)mpliga forum f(cid:246)rs(cid:246)ka fr(cid:228)mja alla anstr(cid:228)ngningar som kan bidra till att m(cid:229)len f(cid:246)r den gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rden uppn(cid:229)s. 2. Den gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rden anger ramen f(cid:246)r s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder och ekonomiska bidrag fr(cid:229)n EU f(cid:246)r minr(cid:246)jning. Under 1993(cid:141)1997 bidrog unionen med 140 miljoner USD f(cid:246)r minr(cid:246)jning och hj(cid:228)lp till offren. Detta belopp innefattar inte enskilda bidrag fr(cid:229)n EU:s medlemsstater. Under 1998 uppgick den totala finansieringen fr(cid:229)n Europeiska gemenskapen och medlemsstaterna till cirka 95 miljoner USD. Detta g(cid:246)r EU till den st(cid:246)rsta givaren i v(cid:228)rlden p(cid:229) dessa omr(cid:229)den. EU:s r(cid:229)d antog den 28 november 1997 ett beslut om genomf(cid:246)rande av den gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rden 96/ 588/GUSP av den 1 oktober 1996 om antipersonella landminor i syfte att bidra till finansieringen av vissa av SADC:s program (2,07 miljoner ecu) och CICR:s (cid:148)mine awareness programme(cid:148) i f. d. Jugoslavien samt till programmet f(cid:246)r rehabilitering av offer som handikappats av minor i Irak (1,43 miljoner ecu). Samma dag antog r(cid:229)det ett beslut om att genomf(cid:246)ra den gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rden 96/588/GUSP om antipersonella minor i syfte att medfinansiera CICR:s s(cid:228)rskilda v(cid:228)djan (bidrag p(cid:229) h(cid:246)gst 8 miljoner ecu). 3. I sitt uttalande vid den f(cid:246)rsta konferensen mellan parterna i Ottawa-konventionen noterade unionen att alla parter har (cid:229)tagit sig att aldrig under n(cid:229)gra f(cid:246)rh(cid:229)llanden anv(cid:228)nda antipersonella landminor. EU f(cid:246)rv(cid:228)ntar sig ocks(cid:229) att samtliga signat(cid:228)rstater till fullo st(cid:229)r fast vid m(cid:229)let, syftet och andan i Ottawa- konventionen. EU, som f(cid:246)rst och fr(cid:228)mst drivs av humanit(cid:228)r omsorg, kommer att inrikta sina anstr(cid:228)ng- ningar p(cid:229) parterna och p(cid:229) signat(cid:228)rstater som i praktiken till fullo iakttar principerna och m(cid:229)len i konventionen. De civila som under den senaste tiden blivit offer f(cid:246)r minor framh(cid:228)ver vikten av att detta d(cid:246)dliga vapen elimineras och av m(cid:229)len i EU:s gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rd att helt och h(cid:229)llet eliminera antipersonella landminor och bidra till att l(cid:246)sa de problem som dessa vapen redan har orsakat. Eftersom m(cid:229)len i den gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rden fortfarande g(cid:228)ller, (cid:246)verv(cid:228)ger unionen inte att uppdatera dem. C 46 E/62 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 Vid det f(cid:246)rsta m(cid:246)tet i den st(cid:229)ende expertkommittØn f(cid:246)r Ottawa-konventionens allm(cid:228)nna status och 4. anv(cid:228)ndning den 10(cid:141)11 januari 2000 gjordes en positiv bed(cid:246)mning av konventionens v(cid:228)xande utbredning i v(cid:228)rlden, med 137 l(cid:228)nder som har undertecknat eller anslutit sig till konventionen och 90 ratificeringar. Det rapporterades att 31 stater redan hade lagt fram sin rapport om genomf(cid:246)randet av konventionen f(cid:246)r FN:s generalsekreterare (artikel 7 i konventionen) och att 34 stater var f(cid:246)rsenade med detta. Sydafrika och Kanada, som delade ordf(cid:246)randeskap i expertkommittØn rapporterade till m(cid:246)tet att de tillsammans med intresserade stater gjorde demarscher till ber(cid:246)rda stater f(cid:246)r att uppmuntra dem att vidta alla (cid:229)tg(cid:228)rder som kan beh(cid:246)vas f(cid:246)r att visa sitt fortsatta starka st(cid:246)d f(cid:246)r f(cid:246)rbudet mot antipersonella landminor. ˜ven om konventionen inte f(cid:246)reskriver att rapporter skall offentligg(cid:246)ras, anges i Ottawa-konventionen enligt artikel 7 att FN:s generalsekreterare skall (cid:246)verl(cid:228)mna alla rapporter som han har mottagit till partnerna, som sedan tar upp fr(cid:229)gor i rapporterna n(cid:228)r parterna m(cid:246)ts. Dessutom finns dessa tillg(cid:228)ngliga p(cid:229) Internet p(cid:229) hemsidan f(cid:246)r den avdelning i F(cid:246)renta nationerna som har hand om nedrustningsfr(cid:229)gor (http://domino. un. org/ottawa. nsf). 5. Europeiska unionen v(cid:228)lkomnade de anstr(cid:228)ngningar som gjorts av signat(cid:228)rstaterna f(cid:246)r att fr(cid:228)mja en universell anslutning till Ottawa-konventionen och tog upp fr(cid:229)gan om dess genomf(cid:246)rande i samband med unionens politiska dialogm(cid:246)ten om global nedrustning och vapenkontroll med alla de associerade l(cid:228)nderna, de Efta-l(cid:228)nder som (cid:228)r medlemmar i EES, Kanada, F(cid:246)renta staterna samt med andra l(cid:228)nder (Australien) eller regionala grupper (SADC). Vad betr(cid:228)ffar f(cid:246)rhandlingarna om anslutning till Europeiska unionen, f(cid:246)rv(cid:228)ntas kandidatl(cid:228)nderna till fullo ansluta sig till regelverket, inklusive till de gemensamma st(cid:229)ndpunkterna och gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rderna inom den gemensamma utrikes- och s(cid:228)kerhetspolitiken. (2001/C 46 E/067) SKRIFTLIG FR¯GA E-0852/00 fr(cid:229)n Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) till kommissionen (21 mars 2000) ˜mne: Mo(cid:231)ambique Det har redan g(cid:229)tt l(cid:229)ng tid sedan vi fick k(cid:228)nnedom om tragedin i Mo(cid:231)ambique, d(cid:228)r en miljon m(cid:228)nniskor lider av konsekvenserna av de mycket sv(cid:229)ra (cid:246)versv(cid:228)mningar som uppst(cid:229)tt till f(cid:246)ljd av ett intensivt regnande. M(cid:229)nga m(cid:228)nniskor har d(cid:246)tt eller f(cid:246)rsvunnit och de materiella skadorna (cid:228)r mycket omfattande, men (cid:228)nd(cid:229) har varken Europeiska unionen eller medlemsstaterna vidtagit de (cid:229)tg(cid:228)rder som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att avhj(cid:228)lpa skadorna, bist(cid:229) de sjuka, f(cid:246)rse de drabbade med mat och undvika att fler m(cid:228)nniskoliv g(cid:229)r till spillo. Vad (cid:228)r orsaken till EU:s handlingsf(cid:246)rlamning och vilka (cid:229)tg(cid:228)rder t(cid:228)nker kommissionen vidta f(cid:246)r att denna oacceptabla h(cid:229)llning inte skall upprepas inom den n(cid:228)rmaste framtiden, vare sig i Mo(cid:231)ambique eller i andra l(cid:228)nder? Svar fr(cid:229)n Poul Nielson (cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 april 2000) ˜nda sedan b(cid:246)rjan p(cid:229) krisen i Mo(cid:231)ambique har kommissionen och medlemsstaterna givit landets regering sitt st(cid:246)d, s(cid:229)v(cid:228)l ekonomiskt som i form av rena varor. Var och en av medlemsstaterna har svarat gener(cid:246)st p(cid:229) Mo(cid:231)ambiques regerings f(cid:246)rsta v(cid:228)djan och tillhandah(cid:229)llit livsmedelsbist(cid:229)nd, helikoptrar och transport- plan, personal, mediciner, dricksvatten, t(cid:228)lt och filtar och l(cid:228)mnat ekonomiska medel via F(cid:246)renta nationerna (FN) s(cid:229)som v(cid:228)rldslivsmedelsprogrammet (WFP). Det system f(cid:246)r givarsp(cid:229)rning som FN:s kontor f(cid:246)r samord- ning av humanit(cid:228)ra fr(cid:229)gor (UNOCHA) anv(cid:228)nder sig av bekr(cid:228)ftar att gemenskapen har st(cid:229)tt f(cid:246)r lejonparten av det internationella samfundets svar p(cid:229) krisen i Mo(cid:231)ambique och att detta bist(cid:229)nd ber(cid:228)knas ha uppg(cid:229)tt till omkring 120 miljoner euro enbart under de f(cid:246)rsta r(cid:228)ddnings- och hj(cid:228)lpfaserna


title: 2000/256/EG: Beschikking van de Raad van 20 maart 2000 houdende machtiging van het Koninkrijk der Nederlanden tot het toepassen van een maatregel die afwijkt van artikel 11 van Zesde Richtlijn 77/388/EEG betreffende de harmonisatie van de wetgevingen der lidstaten inzake omzetbelasting

eurovoc_concepts:
Netherlands
VAT rate
derogation from EU law
tax harmonisation

text: L 79/36 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 3. 2000 II (Besluiten waarvan de publicatie niet voorwaarde is voor de toepassing) RAAD BESCHIKKING VAN DE RAAD van 20 maart 2000 houdende machtiging van het Koninkrĳk der Nederlanden tot het toepassen van een maatregel die afwĳkt van artikel 11 van Zesde Richtlĳn 77/388/EEG betreffende de harmonisatie van de wet- gevingen der lidstaten inzake omzetbelasting (2000/256/EG) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Zesde Richtlĳn 77/388/EEG van de Raad van 17 mei 1977 betreffende de harmonisatie van de wetgevingen der lidstaten inzake omzetbelasting — Gemeenschappelĳk stelsel van belasting over de toegevoegde waarde: uniforme grondslag (1), hierna „de zesde BTW-richtlĳn” te noemen, met name op artikel 27, Gezien het voorstel van de Commissie, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) (4) (5) Bĳ door het secretariaat-generaal van de Commissie op 1 september 1999 geregistreerd schrĳven heeft de regering van Nederland, op grond van artikel 27 van de zesde BTW-richtlĳn verzocht om machtiging tot het toepassen van een maatregel die afwĳkt van het bepaalde in artikel 11, deel A, lid 1, onder a), van genoemde richtlĳn. Op grond van artikel 27, lid 1, van de zesde BTW-richtlĳn kan de Raad op voorstel van de Commissie met eenparigheid van stemmen elke lidstaat machtigen bĳzondere, van de bepalingen van deze richtlĳn afwĳkende maatregelen te treffen teneinde de belastingheffing te vereenvoudigen dan wel bepaalde vormen van belastingfraude of -ontwĳking te voorkomen. In overeenstemming met genoemd artikel 27 werden de andere lidstaten bĳ brief van 28 oktober 1999 van het verzoek van het Koninkrĳk der Nederlanden in kennis gesteld. In artikel 11, deel A, lid 1, onder a), van de zesde BTW-richtlĳn wordt bepaald dat, in beginsel, de maatstaf van heffing voor goederenleveringen en diensten alles omvat wat de leverancier of dienst- verrichter voor deze handelingen als tegenprestatie verkrĳgt of moet verkrĳgen van de zĳde van de koper, van de ontvanger of van een derde. In afwĳking van die bepaling heeft het Koninkrĳk der Nederlanden verzocht om machtiging tot het in de maatstaf van heffing voor transacties die de verwerking van beleggingsgoud omvatten, opnemen van de waarde van de grondstof geleverd door de koper van de dienst en gebruikt voor de vervaardiging van het eindproduct. (1) PB L 145 van 13. 6. 1977, blz. 1. Richtlĳn laatstelĳk gewĳzigd bĳ Richtlĳn 1999/85/EG (PB L 277 van 28. 10. 1999, blz. 34). 30. 3. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 79/37 (6) (7) (8) (9) Deze afwĳking heeft tot doel misbruik van de vrĳstelling voor beleggingsgoud en dus van bepaalde vormen van belastingfraude en -ontwĳking te voorkomen; zĳ beantwoordt derhalve aan de voor- waarden van artikel 27 van de zesde BTW-richtlĳn. Bedoelde belastingfraude en -ontwĳking bestaat in hoofdzaak uit de aankoop van van BTW vrĳge- steld beleggingsgoud dat vervolgens wordt verwerkt tot juwelen of andere goederen, waarbĳ geen BTW wordt geheven over de waarde van het beleggingsgoud die is opgenomen in de uitgaande transactie. De afwĳking wordt toegekend tot en met 31 december 2004 opdat de afwĳkende maatregel bĳ het verstrĳken van die termĳn opnieuw kan worden bekeken in het licht van de ontwikkelingen betreffende de toepassing van de bĳ Richtlĳn 98/80/EG (1) ingevoerde speciale regeling voor beleg- gingsgoud. De afwĳkende maatregel zal geen ongunstige gevolgen hebben voor de eigen middelen van de Europese Gemeenschappen uit de BTW, HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING VASTGESTELD: Artikel 1 In afwĳking van het bepaalde in artikel 11, deel A, lid 1, onder a), van de zesde BTW-richtlĳn wordt, voor de levering van goederen of diensten die de verwerking van vrĳgesteld beleggingsgoud omvatten, het Koninkrĳk der Nederlanden gemachtigd tot het in de maatstaf van heffing opnemen van de waarde, gebaseerd op de geldende marktwaarde, van het in het eindproduct verwerkte beleggingsgoud. De in artikel 1 verleende machtiging verstrĳkt op 31 december 2004. Artikel 2 Deze beschikking is gericht tot het Koninkrĳk der Nederlanden. Artikel 3 Gedaan te Brussel, 20 maart 2000. Voor de Raad De voorzitter J. GAMA (1) PB L 281 van 17. 10. 1998, blz. 31


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0812/00 från Michl Ebner (PPE-DE) till rådet. Belgiens utrikesminister Louis Michels uttalanden till Österrikes regering.

eurovoc_concepts:
Austria
Belgium
France
defamation
diplomatic relations
joint action

text: 28. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 374 E/163 (cid:246)verkorsad fluga (flugan (cid:228)r symbolen f(cid:246)r (cid:214)sterrikes nya f(cid:246)rbundskansler Sch(cid:252)ssel). Eftersom finansminis- tern ogillar den (cid:246)sterrikiska regeringskoalitionen v(cid:228)nde han sig vid sin ankomst till den belgiska huvud- staden flera g(cid:229)nger om i alla riktningar, s(cid:229) att journalisterna skulle uppm(cid:228)rksamma detta klisterm(cid:228)rke och dess budskap. Hans delegation hade (cid:129) enligt vad han p(cid:229)pekade (cid:129) tillr(cid:228)ckligt med klisterm(cid:228)rken s(cid:229) det ocks(cid:229) skulle r(cid:228)cka (cid:229)t de andra ministrarna. Senare f(cid:246)ljde ocks(cid:229) den belgiske finansministern Didier Reynders sin franske kollegas exempel. Tycke och smak (cid:228)r ju som bekant olika, men det finns dock mycket som (cid:228)r smakl(cid:246)st. Juris doktor Wolfgang Sch(cid:252)ssel (cid:228)r republiken (cid:214)sterrikes f(cid:246)rbundskansler. Som fler(cid:229)rig sekreterare f(cid:246)r den politiska parlamentsgruppen (cid:214)sterreichische Volkspartei, som generalsekreterare f(cid:246)r det (cid:246)sterrikiska n(cid:228)ringslivsf(cid:246)rbundet ((cid:214)sterreichische Wirtschaftsbund), som minister f(cid:246)r ekonomiska fr(cid:229)gor, minister f(cid:246)r utrikesfr(cid:229)gor och vice kansler har han aldrig l(cid:229)tit sig komma n(cid:229)got till last. Sedan 1995 har han bekl(cid:228)tt en ledande funktion p(cid:229) riksniv(cid:229) inom (cid:214)VP, ett parti som liksom inget annat parti i (cid:214)sterrike alltid bek(cid:228)nt sig till ett demokratiskt Europa. Den 4 februari avlade Wolfgang Sch(cid:252)ssel eden som f(cid:246)rbundskansler. Under (cid:229)rens lopp har befolkningen i (cid:214)sterrike kunnat skapa sig en bild av hans effektiva och professionella s(cid:228)tt att arbeta. Att han i sina (cid:229)sikter och sin h(cid:229)llning (cid:228)r inriktad p(cid:229) Europa kan inte dragas i minsta tvivelsm(cid:229)l. D(cid:228)rf(cid:246)r st(cid:228)lls nu en fr(cid:229)ga till r(cid:229)det om n(cid:228)r r(cid:229)det (cid:228)ntligen t(cid:228)nker s(cid:228)tta stopp f(cid:246)r denna vederv(cid:228)rdiga kampanj, avsedd att f(cid:246)rst(cid:246)ra en persons goda rykte, och s(cid:246)rja f(cid:246)r att sunt f(cid:246)rnuft f(cid:229)r r(cid:229)da i relationerna mellan europeiska partner och v(cid:228)nner. Svar (25 maj 2000) R(cid:229)det har inte intagit n(cid:229)gon st(cid:229)ndpunkt i (cid:228)rendet och kan f(cid:246)ljaktligen inte uttala sig om de problem som tas upp i den (cid:228)rade parlamentsledamotens fr(cid:229)ga. (2000/C 374 E/193) SKRIFTLIG FR¯GA E-0812/00 fr(cid:229)n Michl Ebner (PPE-DE) till r(cid:229)det (20 mars 2000) ˜mne: Belgiens utrikesminister Louis Michels uttalanden till (cid:214)sterrikes regering Den 27 februari tog Belgiens utrikesminister Louis Michel (cid:228)ntligen tillbaka sina skarpa uttalanden, som han betecknade som dumma, gentemot (cid:214)sterrikes regering. De internationella pressbyr(cid:229)erna meddelade att han betecknade sitt upprop till belgiska turister att inte (cid:229)ka till (cid:214)sterrike p(cid:229) grund av den nya regerings- koalitionen, som (cid:148)klumpigt, ja n(cid:228)stan smakl(cid:246)st(cid:148). Den som emellertid hade hoppats p(cid:229) att Belgien skulle t(cid:228)nka om betr(cid:228)ffande sin isoleringsstrategi gentemot (cid:214)sterrike blev redan tv(cid:229) dagar senare bittert besviken. I en intervju f(cid:246)r den belgiska veckotidningen Le Journal du Mardi som utkom den 29 februari uttryckte Michel (cid:246)nskan att de 14 EU-l(cid:228)ndernas sanktioner mot (cid:214)sterrike skulle bringa regeringen i Wien p(cid:229) fall. P(cid:229) fr(cid:229)gan om vad det var f(cid:246)r vits med hans strategi gentemot (cid:214)sterrike svarade han ordagrannt: (cid:148)Jag skulle vilja st(cid:246)rta den nuvarande (cid:246)sterrikiska regeringen. Haider (cid:228)r utan tvivel nynazist, men Wolfgang Sch(cid:252)ssel (cid:228)r hans medbrottsling av ren personlig (cid:228)regirighet(cid:148). Med sina motstridiga uttalanden, som st(cid:229)r i krass motsats till det europeiska idealet om j(cid:228)mlika och ansvarsfulla relationer mellan medlemsstaterna, skapar Louis Michel ett precedensfall i kontakterna mellan EU-l(cid:228)nderna. Europaprojektet, som (cid:228)r ett freds- och stabilitetsprojekt baserat p(cid:229) ett ansvarsfullt och f(cid:246)rtroendefullt gemensamt ekonomiskt, politiskt och socialt samarbete, (cid:228)ventyras av of(cid:246)rsiktiga och ok(cid:228)nsliga uttalanden av det slag som Louis Michel gjort. I detta sammanhang undrar jag vad Europeiska unionens r(cid:229)d avser att g(cid:246)ra f(cid:246)r att s(cid:228)tta stopp f(cid:246)r den s(cid:246)nderdelningsprocess i unionen som b(cid:246)rjade i och med att isoleringsstrategin gentemot (cid:214)sterrike inleddes. C 374 E/164 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 Svar (25 maj 2000) R(cid:229)det har inte intagit n(cid:229)gon st(cid:229)ndpunkt i (cid:228)rendet och kan f(cid:246)ljaktligen inte uttala sig om de problem som tas upp i den (cid:228)rade parlamentsledamotens fr(cid:229)ga. (2000/C 374 E/194) SKRIFTLIG FR¯GA E-0816/00 fr(cid:229)n Juan Naranjo Escobar (PPE-DE) Carlos Carnero GonzÆlez (PSE) och Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) till kommissionen (21 mars 2000) ˜mne: Anpassning av medlemsstaternas socialpolitik till gemenskapslagstiftningen, i synnerhet till direk- tiven om tilldelning av kontrakt vid offentlig upphandling av bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten Europeiska kommissionen tycks med st(cid:246)d av slutsatserna i domen i Beentjes-m(cid:229)let anse att s(cid:229)dana kontrakt skall inbegripa genomf(cid:246)randevillkor av social karakt(cid:228)r, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att vissa offentlighetskrav tillgodoses och icke-diskriminering garanteras. Anser kommissionen inte att m(cid:246)jligheterna f(cid:246)r vissa f(cid:246)retag inom EU som konkurrerar om kontrakt skulle minska om dessa krav inbegreps i genomf(cid:246)randevillkoren i st(cid:228)llet f(cid:246)r i villkoren f(cid:246)r tilldelning, och att detta d(cid:228)rmed skulle inneb(cid:228)ra ett stort hinder f(cid:246)r den inre marknaden? (Ett f(cid:246)retag som inte har ett visst antal fast anst(cid:228)llda skulle aldrig kunna l(cid:228)mna in ett anbud ifall kravet p(cid:229) detta antal ingick i denna upphandlings genomf(cid:246)randevillkor, men f(cid:246)retaget skulle d(cid:228)remot kunna delta i en upphandling d(cid:228)r skapande av fasta jobb var ett tilldelningskriterium som till exempel motsvarade 20 procent av den totala po(cid:228)ngen, och det skulle eventuellt kunna tilldelas kontraktet om det fick mycket h(cid:246)g po(cid:228)ng f(cid:246)r de (cid:246)vriga tilldelningskriterierna. ) I punkt 9 i riktlinjerna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttning 1999 fastst(cid:228)lls det att varje medlemsstat skall (cid:228)gna s(cid:228)rskild uppm(cid:228)rksamhet (cid:229)t de funktionshindrades behov och utforma f(cid:246)rebyggande och aktiva (cid:229)tg(cid:228)rder som g(cid:246)r det l(cid:228)ttare att integrera dessa personer p(cid:229) arbetsmarknaden. I punkt 7 i den r(cid:229)dsresolution (fr(cid:229)n juni 1999) som fastst(cid:228)ller att funktionshindrade skall ha samma m(cid:246)jligheter p(cid:229) arbetsmarknaden som andra bekr(cid:228)ftar r(cid:229)det att de funktionshindrades m(cid:246)jligheter till arbetstillf(cid:228)llen skulle (cid:246)ka om man (cid:228)gnade s(cid:228)rskild upp- m(cid:228)rksamhet (cid:229)t anst(cid:228)llning och stadigvarande arbete. R(cid:228)cker inte dessa sk(cid:228)l f(cid:246)r att motivera att offentliga myndigheter inf(cid:246)rlivar funktionshindrades tillg(cid:229)ng till arbete som utslagsgivande kriterium vid tilldelningen av kontrakt, genom att anta best(cid:228)mmelser och helt och fullt utnyttja de befintliga r(cid:228)ttsliga instrumenten och nuvarande metoderna (punkt 5), i synnerhet som denna resolution uppmuntrar gemenskapsinstitutio- nerna att inom sina egna tj(cid:228)nster fr(cid:228)mja funktionshindrades m(cid:246)jligheter p(cid:229) lika villkor p(cid:229) arbetsmarkna- den? Vore det inte l(cid:228)mpligt att (cid:228)ndra direktiv 93/37/EG (1) om samordning av f(cid:246)rfarandena vid tilldelning av kontrakt vid offentlig upphandling av bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten, i syfte att klarg(cid:246)ra de ovan citerade begreppen med h(cid:228)nsyn till EU:s nuvarande prioriteringar, s(cid:229) att medlemsstaterna kunde anta sociala (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:246)verensst(cid:228)mmer med medborgarnas behov? (1) EGT L 199, 9. 8. 1993, s. 54. (2000/C 374 E/195) SKRIFTLIG FR¯GA E-0817/00 fr(cid:229)n Juan Naranjo Escobar (PPE-DE), Carlos Carnero GonzÆlez (PSE) och Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) till kommissionen (21 mars 2000) ˜mne: Anpassning av medlemsstaternas socialpolitik till gemenskapslagstiftningen, i synnerhet till direk- tiven om tilldelning av kontrakt vid offentlig upphandling av bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten. I EG-f(cid:246)rdraget (artikel 136) fastst(cid:228)lls det att gemenskapens och medlemsstaternas m(cid:229)l skall vara att fr(cid:228)mja syssels(cid:228)ttningen f(cid:246)r att (cid:229)stadkomma en varaktigt h(cid:246)g syssels(cid:228)ttning samt bek(cid:228)mpa utslagning, och i slutsatserna fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)det i Wien (11(cid:141)12 december 1998) bekr(cid:228)ftas det att syssels(cid:228)ttningen (cid:228)r