title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0573/00 af Christopher Huhne (ELDR) til Rådet. Rådets personale.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
administration of the Institutions
personnel administration
staff

formats: html pdf print

text: C 330 E/188 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/215) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0573/00 af Christopher Huhne (ELDR) til R(cid:229)det (2. marts 2000) Om: R(cid:229)dets personale R(cid:229)dets bedes oplyse stłrrelsen af dets personale inklusive alle tjenestegrene, f. eks. tolkning og overs(cid:230)ttelse, i de sidste fem (cid:229)r. Svar (2. maj 2000) Vedlagt fłlger til det (cid:230)rede parlamentsmedlem en oversigt over udviklingen i antallet af ansatte ved Generalsekretariatet for R(cid:229)det i de sidste fem (cid:229)r. Udviklingen i antallet af ansatte ved generalsekretariatet for R(cid:229)det (Tjenestem(cid:230)nd og midlertidigt ansatte 1995-1999) Kategori/ Tjenestegruppe 1995 1996 A L/A (1) B C D 246 509 190 1205 127 I alt 2277 261 554 192 1246 128 2381 ¯r 1997 280 588 188 1246 131 2433 1998 1999 283 581 196 1253 134 2447 290 616 202 1260 132 2500 (1) Der er ingen tjenestemandsansatte tolke ansat ved Generalsekretariatet for R(cid:229)det. Dette arbejde varetages af SCIC (Kommissionen). (2000/C 330 E/216) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0577/00 af Niall Andrews (UEN) til Kommissionen (24. februar 2000) Om: Fusionen mellem Sprint og MCI WorldCom I 1998 behandlede Kommissionen den foresl(cid:229)ede fusion mellem MCI og WorldCom og skłnnede, at de to selskaber efter sammenl(cid:230)gningen ville kontrollere 50 % eller mere af det amerikanske basisnet, hvorefter den konkluderede, at denne sammenl(cid:230)gning ville have en skadelig indvirkning p(cid:229) konkurrencen for europ(cid:230)iske netleverandłrer, Internet Service Providers (ISP) og Internet-brugere. Som fłlge heraf gennem- tvang Kommissionen en opdeling af MCI(cid:146)s Internet-basisnet. 1. Har Kommissionen kendskab til den foresl(cid:229)ede fusion mellem Sprint og MCI WorldCom, og til, at den vil resultere i den stłrste kapitalkoncentration i verden og dominans p(cid:229) det globale Internet og fłlgelig vil have konkurrenceforvridende virkninger i hele Europa? 2. Er Kommissionen desuden klar over, at en s(cid:229)dan fusion mellem den stłrste og den n(cid:230)ststłrste af de amerikanske basisnet-leverandłrer vil fłre til en markedsandel p(cid:229) 80 % af det amerikanske marked med betydelig europ(cid:230)isk og transatlantisk kapacitet? 3. De europ(cid:230)iske IP-net er konfigureret p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at inter-europ(cid:230)isk trafik ofte g(cid:229)r via De Forenede Stater. MCI WorldCom h(cid:229)ndterer med sin enorme Internetopkoblingsfacilitet i Washington D. C. 85 % af hele den inter-europ(cid:230)iske trafik p(cid:229) Internettet. Sprint ejer den eneste anden opkoblingsfacilitet p(cid:229)


title: Proposition de décision du Parlement européen et du Conseil relative à la prorogation de la décision 710/97/CE concernant une approche coordonnée des autorisations dans le domaine des services de communications personnelles par satellite dans la Communauté (COM(1999) 745 - C5-0019/2000 - 2000/0020(COD))

eurovoc_concepts:
approximation of laws
competition
radio telecommunications
satellite communications

formats: pdf print

text: 4. 12. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 346/73 Jeudi, 2 mars 2000 TEXTES ADOPTÉS 1. Communications personnelles par satellite ***I (procédure sans rapport) C5-0019/2000 Proposition de décision du Parlement européen et du Conseil relative à la prorogation de la déci- sion 710/97/CE concernant une approche coordonnée des autorisations dans le domaine des ser- vices de communications personnelles par satellite dans la Communauté (COM(1999) 745 - C5-0019/2000 - 2000/0020(COD)) (Procédure de codécision: première lecture) Cette proposition est approuvée. 2. Collecte et gestion des données halieutiques essentielles à la conduite de la PCP * A5-0038/2000 Proposition de règlement du Conseil instituant un cadre communautaire pour la collecte et la ges- tion des données halieutiques essentielles à la conduite de la politique commune de la pêche (COM(1999) 541 - C5-0302/1999 - 1999/0218(CNS)) Cette proposition est modifiée comme suit: TEXTE PROPOSÉ PAR LA COMMISSION (1) AMENDEMENTS DU PARLEMENT (Amendement 1) Article 3, paragraphe 1 Les États membres constituent des séries pluriannuelles 1. incorporent répondant aux besoins des analyses scientifiques, qui des informations biologiques et économiques, et correspondent à des données agrégées. Les méthodes utilisées sont stables dans le temps, harmonisées au niveau communautaire, et respectent les dispositions internationales en la matière. Les États membres constituent des séries agrégées pluri- 1. incorporent des annuelles, étayées scientifiquement, qui informations biologiques et économiques. Les méthodes utili- sées sont stables dans le temps, harmonisées au niveau commu- nautaire, et respectent les dispositions internationales en la matière. (Amendement 2) Article 4, paragraphe 4, partie introductive et point a) nécessaires pour évaluer la situation économique du sec- 4. teur: nécessaires pour évaluer la situation économique du sec- 4. teur, les informations obtenues sur la base d’études et d’échantillons de taille suffisante pour l’objectif poursuivi étant valides: a) pour ce qui concerne les flottes de pêche: a) pour ce qui concerne les flottes de pêche: 1 les produits des ventes et les autres rentrées financières 1 le volume des ventes, (subventions, perception d’intérêts…), 1 les coûts de production 1 les coûts de production les données permettant de caractériser les emplois en mer. les données permettant de dénombrer et de caractériser les emplois en mer. (1) JO C 376 E du 28. 12. 1999, p. 54


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0573/00 esittäjä(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle. Neuvoston henkilöstö.

text: C 330 E/188 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/215) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0573/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Huhne (ELDR) neuvostolle (2. maaliskuuta 2000) Aihe: Neuvoston henkil(cid:246)st(cid:246) Voisiko neuvosto ilmoittaa viimeisten viiden vuoden ajalta vuosittaisen koko henkil(cid:246)st(cid:246)ns(cid:228) lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n virkapaikoittain, tulkkaus- ja k(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)syksik(cid:246)t mukaan luettuina? Vastaus (2. toukokuuta 2000) Arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle esitet(cid:228)(cid:228)n ohessa taulukko neuvoston p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)n henkil(cid:246)st(cid:246)n lukum(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)n kehityksest(cid:228) viimeisten viiden vuoden aikana. Neuvoston p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)ss(cid:228) ty(cid:246)skentelev(cid:228)n henkil(cid:246)st(cid:246)n lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n kehitys (virkamiehet ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaiset 1995(cid:129)1999) Ura-alue/Virkaryhm(cid:228) 1995 1996 A L/A (1) B C D 246 509 190 1205 127 Yhteens(cid:228) 2277 261 554 192 1246 128 2381 Vuosi 1997 280 588 188 1246 131 2433 1998 1999 283 581 196 1253 134 2447 290 616 202 1260 132 2500 (1) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)ll(cid:228) ei ole tulkkeja. Komission yhteinen tulkkaus- ja konferenssipalvelu huolehtii n(cid:228)ist(cid:228) teht(cid:228)vist(cid:228). (2000/C 330 E/216) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0577/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Niall Andrews (UEN) komissiolle (24. helmikuuta 2000) Aihe: Sprintin ja MCI WorldComin fuusio Komissio tutki vuonna 1998 MCI:n ja WorldComin v(cid:228)list(cid:228) ehdotettua fuusiota ja arvioi, ett(cid:228) ne hallitsisivat yhdess(cid:228) yli 50 % Yhdysvaltojen runkoverkosta. T(cid:228)m(cid:228)n perusteella se katsoi, ett(cid:228) keskittym(cid:228)ll(cid:228) olisi kielteinen vaikutus kilpailuun eurooppalaisten teleoperaattoreiden, Internet-palveluntarjoajien ja Internetin k(cid:228)ytt(cid:228)jien kannalta. Niinp(cid:228) komissio edellytti, ett(cid:228) MCI:n Internet-runkoverkkotoiminta myyd(cid:228)(cid:228)n. Onko komissio tietoinen Sprintin ja MCI Worldcomin v(cid:228)lille ehdotetusta fuusiosta ja siit(cid:228), ett(cid:228) sen Interneti(cid:228) joka olisi markkina-arvoltaan maailman suurin, 1. seurauksena syntyisi yhti(cid:246), maailmanlaajuisesti ja jolla olisi haitallisia vaikutuksia kilpailuun koko Euroopan alueella? joka hallitsisi 2. Ent(cid:228) onko komissio tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) Yhdysvaltojen kahden suurimman runkoverkkopalveluja tarjoavan yhti(cid:246)n fuusio johtaisi 80 % markkinaosuuteen Yhdysvalloissa ja huomattavaan kapasiteettiin Euroopan sis(cid:228)ll(cid:228) ja Atlantin yli? 3. Eurooppalaiset IP-verkkojen asetukset ovat sellaiset, ett(cid:228) Euroopan sis(cid:228)inen liikenne reititet(cid:228)(cid:228)n usein Yhdysvaltojen kautta. MCI WorldComin Washington D. C. :ss(cid:228) sijaitsevan merkitt(cid:228)v(cid:228)n Internet-v(cid:228)lityskes- kuksen kautta kulkee 85 % kaikesta Euroopan sis(cid:228)isest(cid:228) Internet-liikenteest(cid:228). Sprint omistaa toisen it(cid:228)-


title: Resolução do Parlamento Europeu sobre o documento da Comissão intitulado „Economia europeia: balanço de 1999" (C5-0081/2000 - 2000/2046(COS))

eurovoc_concepts:
EU employment policy
Economic and Monetary Union
European Union
economic policy
economic situation
institutional balance (EU)
labour market
short-term economic prospects

text: C 346/84 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 4. 12. 2000 Quinta-feira, 2 de Março de 2000 7. Toma nota da intenção da Comissão de promover a participação das mulheres nos seus comités e grupos de trabalho, bem como do compromisso que assumiu de aumentar o número de mulheres nos lugares de responsabilidade da sua administração; 8. Solicita à Comissão que confira prioridade à melhoria da base de dados estatísticos, com vista a elaborar e a actualizar as estatísticas relativas às mulheres no processo de tomada de decisão em todo o território da UE; Conclui que tanto os homens como as mulheres são necessários no processo de tomada de decisão, 9. havendo complementaridade entre as qualidades especiais de cada sexo, o que só pode traduzir-se numa gestão de melhor qualidade; Convida os Estados-membros a promoverem a formação do pessoal superior e dos dirigentes - 10. homens e mulheres - por forma a promover relações de trabalho isentas de discriminação; Convida os Estados-membros a introduzirem o desenvolvimento de capacidades nos organismos 11. governamentais tendo em vista a evolução na carreira das mulheres; 12. Convida os parceiros sociais a promoverem uma participação equilibrada de homens e mulheres nos lugares de responsabilidade e no processo de decisão e, para que assim aconteça, a tomarem as medi- das necessárias em matéria de recrutamento e formação profissional dos seus representantes nos diversos organismos do diálogo social; 13. Solicita à Comissão que utilize as actuais disposições do Tratado para encorajar os governos a ela- borarem e a aplicarem políticas e programas destinados a assegurar o equilíbrio entre os sexos nos órgãos de decisão e nos organismos e delegações envolvidos no processo de alargamento; 14. Solicita aos Estados-membros que aumentem o número de mulheres que participam em actividades de manutenção da paz, de estabelecimento e consolidação da paz e de prevenção de conflitos em que os Estados-membros prestam a sua colaboração; solicita à sua comissão competente que dê especial atenção ao papel da mulher nestes domínios e faça recomendações no sentido da integração do princípio da igual- dade entre os sexos em todos os aspectos da resolução de conflitos; 15. Espera que a posição definida pela União Europeia e pelas ONG desempenhe um papel importante na próxima Conferência das Nações Unidas sobre o seguimento da Plataforma de Acção «Pequim + 5» que se realizará em Nova Iorque, em Junho próximo, e seja aplicada com firmeza pelos governos, para que cumpram os compromissos assumidos através de medidas concretas; Encarrega a sua Presidente de transmitir a presente resolução ao Conselho, à Comissão, às demais 16. instituições e órgãos da UE e aos governos e parlamentos dos Estados-membros. 8. Economia da União (1999) A5-0041/2000 Resolução do Parlamento Europeu sobre o documento da Comissão intitulado «Economia euro- peia: balanço de 1999» (C5-0081/2000 ’ 2000/2046(COS)) O Parlamento Europeu, - Tendo em conta o documento da Comissão (C5-0081/2000), - Tendo em conta relatório da Comissão sobre o exame do mecanismo único de apoio financeiro a médio prazo às balanças de pagamentos dos Estados-membros (COM(1999) 628), - Tendo em conta os artigos 99o e 104o do Tratado CE; 4. 12. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 346/85 - Tendo em conta o Regulamento (CE) no 1466/97, de 7 de Julho de 1997, relativo ao reforço da supervisão das situações orçamentais e à supervisão e coordenação das políticas económicas (1), Quinta-feira, 2 de Março de 2000 - Tendo em conta o no 1 do artigo 47o do Regimento, - Tendo em conta o relatório da Comissão dos Assuntos Económicos e Monetários e o parecer da Comissão de Emprego e dos Assuntos Sociais (A5-0041/2000), A. Considerando que a criação do euro constitui um acontecimento decisivo para o processo de integra- ção da Europa, a formação do seu mercado interno, a unificação dos seus mercados financeiros e o reforço do seu lugar a nível internacional, vindo assim definir um novo regime para a política econó- mica e políticas de âmbito mais geral para a realização dos objectivos do Tratado, B. Considerando que o controlo da inflação, a estabilização das finanças públicas e a moderação salarial conseguidas em todos os Estados-membros constituem evoluções positivas, que, em conjunto com a estabilidade monetária interna, se traduzem numa atenuação muito significativa de certos constrangi- mentos importantes que até agora têm travado o crescimento na Europa, C. Considerando os riscos de deflação decorrentes de uma política demasiado restritiva do lado monetá- rio e fiscal, seguindo o objectivo principal da estabilidade dos preços, D. Pondo em contraste a estabilização das finanças públicas com os factores susceptíveis de desestabilizar toda a economia no seu conjunto, como o endividamento excessivo do sector público ou as potenciais consequências de um colapso de mercados de capitais sobreavaliados, E. Ciente do facto que a economia europeia deu indícios claros, mais depressa do que previsto, de uma nova recuperação desde o segundo trimestre de 1999 e que se prevê uma aceleração do crescimento do PIB de uma taxa de 2,1 %, próxima do limite potencial, registada em 1999 para 3 % em 2000 e 2001; considerando que esta tendência de crescimento, caso não seja travada por evoluções negativas a nível internacional oferece à economia europeia uma oportunidade para continuar a crescer, desde que sejam aplicadas as medidas políticas correctas, F. Considerando que a política de estabilização adoptada pela União demonstrou ser acertada e deveria, por conseguinte, ser prosseguida, salientando simultaneamente a necessidade de fazer do emprego uma prioridade da política europeia, G. Considerando que esta previsão de aceleração do crescimento para cerca de 3 %, comparada com a baixa taxa média de crescimento do PIB real registada na década de 90, que se cifrou em 1,9 %, deve ser vista com um optimismo moderado, H. Considerando que se prevê que em 1999 o desemprego, que em 1997 atingiu máximos históricos de mais de 11 % em muitos Estados-membros, baixe para 9,2 % a nível da UE, mas que o desemprego elevado, a baixa taxa de participação na força de trabalho e a falta de flexibilidade no mercado de trabalho continuam a constituir problemas fundamentais na União, I. J. Relembrando a estimativa feita pela Comissão em 1995, segundo a qual, admitindo hipóteses normais quanto à evolução demográfica e da produtividade, é necessária uma taxa de crescimento sustentada de 3 a 3,5 % durante cinco anos para que a taxa de desemprego desça para cerca de 7 % da população activa, o que demonstra claramente que o crescimento, só por si, não pode assegurar o pleno emprego, Considerando que qualquer estratégia de promoção do crescimento deve respeitar a sustentabilidade do ambiente, em particular os compromissos assumidos pela UE em Quioto, K. Considerando que o espírito de empresa, aferido pela criação e o crescimento rápidos das empresas de tecnologia avançada, não está à altura do potencial científico e tecnológico existente na Europa e fica perigosamente aquém da correspondente mobilização empresarial patente no Estados Unidos, (1) JO L 209 de 2. 8. 1997, p. 1. C 346/86 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 4. 12. 2000 Quinta-feira, 2 de Março de 2000 L. Considerando que o custo médio de criação de uma empresa na Europa é de 1600 euros, por oposi- ção a 500 euros nos Estados Unidos, e que o tempo médio necessário para criar uma empresa na UE é de 11 semanas, ao passo que nos Estados Unidos é de uma semana e meia, M. Considerando que a evolução económica de curto prazo na Europa coincide com o desencadear a nível mundial de uma revolução tecnológica conducente a uma economia global baseada no conheci- mento; que estes novos desafios tornam necessárias as mudanças estruturais correspondentes no plano da organização económica, do processo laboral e dos mecanismos de fixação dos salários, bem como o reequilíbrio da relação entre o sector público e o sector privado, N. Considerando que os decisores terão que ter em conta esta nova evolução criando as melhores condi- ções para que o sector privado se possa adaptar plenamente à permanente mutação dos factores eco- nómicos e oferecendo também aos empresários a possibilidade de, através da inovação e da criativi- dade do espírito empreendedor, anteciparem qualquer evolução e, por conseguinte, a concorrência, pelo que é necessário formular um projecto político novo que passa por uma política económica dinamicamente orientada, O. Considerando que um novo objectivo estratégico tem que comportar um programa integrado de for- talecimento e modernização do ensino a todos os níveis, de reforço do espírito de empresa, de lança- mento e/ou modernização de infra-estruturas básicas por intermédio de projectos de interesse comu- nitário propiciadores do aumento da produtividade de toda a economia da União, P. Considerando que devem ser encorajados maiores investimentos privados na Europa mediante a melhoria do clima de investimento e a criação de uma cultura de empresa dinâmica, incluindo uma reforma estrutural do mercado de trabalho, a redução das formalidades administrativas, um melhor acesso das PME aos capitais de risco e uma maior abertura dos mercados, Q. Considerando que um projecto desta natureza só poderá ter êxito mediante uma acção comum a nível da União, a sua direcção enérgica pelas instituições europeias, o reforço da solidariedade, a mobiliza- ção da grande maioria da população e tendo claramente que trazer benefícios para todos no contexto de uma economia social de mercado, 1. Afirma que a recuperação da economia europeia em termos de crescimento do PIB e dos lucros das empresas está perfeitamente lançada, enquanto que o desemprego se mantém a níveis inaceitavelmente altos e as desigualdades de rendimento e a pobreza são crescentes; 2. Solicita ao Conselho que, ao fixar as orientações gerais das políticas económicas, formule políticas, nomeadamente políticas microeconómicas, tendentes a alcançar o pleno emprego, que sejam compatíveis com a estabilidade dos preços e o equilíbrio orçamental ao longo de todo o ciclo económico; 3. Recorda que a realização do objectivo do pleno emprego depende de um crescimento mais susten- tado, tal como o prova a experiência internacional e europeia, crescimento esse que deve ser apoiado por uma política económica e fiscal que favoreça os investimentos, sobretudo das pequenas e médias empresas, através de uma política salarial baseada no aumento da produtividade e na redução da rigidez que em muitos Estados-membros caracteriza ainda a legislação em matéria de direito do trabalho; 4. Entende que um melhor clima de investimento é essencial para a obtenção de um maior crescimento e recomenda que seja atenuada a excessiva carga administrativa ligada à criação e exploração das empresas, que se proceda a uma maior abertura dos mercados e que seja levada a cabo uma reforma estrutural do mercado de trabalho; 5. Considera particularmente importante prevenir o desemprego dos jovens e de longa duração; insiste em que sejam envidados maiores esforços no sentido de dar aos desempregados maiores possibilidades e incentivos mais fortes para procurarem rapidamente outro emprego, nomeadamente formação ou recon- versão profissionais de modo a aumentar o seu grau de empregabilidade; 6. Reconhece que as despesas em infra-estruturas do sector público podem ter efeitos positivos na acti- vidade do sector privado; observa que esses investimentos deveriam ser efectuados em função do seu pró- prio interesse, após verificação dos seus efeitos sociais e sobre o mercado, e não como instrumentos de gestão da procura, quando a experiência demonstrar que tal poderá ser contraproducente; 4. 12. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 346/87 Quinta-feira, 2 de Março de 2000 7. Solicita à Comissão que crie mecanismos comunitários de apoio às associações de PME, como forma de melhorar a competitividade e o nível de organização das PME, podendo estas prestar diversos serviços de apoio às associadas, como serviços de centralização de créditos, de informação e apoio jurídico; Solicita ao Conselho ECOFIN que reexamine a sua relutância em prosseguir com energia a melhoria 8. das infra-estruturas europeias; que, tendo em conta os progressos a nível da privatização, o progresso científico e a inovação tecnológica entretanto registados, actualize o programa das redes transeuropeias proposto no Livro Branco da Comissão de 1994 intitulado «Crescimento, Competitividade, Emprego» e que preveja o financiamento do mesmo por meio da emissão de obrigações da União pelo Banco Europeu de Investimento; 9. Solicita à Comissão e ao Conselho que intensifiquem os seus esforços no sentido de assegurar que as Redes Transeuropeias assegurem as ligações entre os actuais Estados-membros da UE e os países candidatos da Europa Oriental, Central e Meridional, bem como outros Estados limítrofes, especialmente a Rússia e o Norte de África, uma vez que as RTE assumem uma particular importância estratégica para o futuro cres- cimento e para a integração das diferentes partes da Europa e dos seus vizinhos; 10. Solicita à Comissão e ao Conselho que promovam a integração das modernas auto-estradas e redes da informação no programa das Redes Transeuropeias com vista a dotar a Europa das melhores infra- -estruturas da TI do mundo; 11. Solicita ao Conselho e à Comissão que apoiem activamente a comunidade científica e a indústria na criação de um espaço de investigação comum europeu, apoiado pelo aumento da despesa em investigação e desenvolvimento para um nível compatível com países detentores de um nível de desenvolvimento equi- parável; 12. Solicita à Comissão que acelere a execução do plano de acção no domínio do capital de risco, da integração dos mercados financeiros e das PME, encorajando energicamente a transformação rápida das pequenas empresas tecnologicamente dinâmicas em grandes empresas de categoria mundial e que trate como uma questão prioritária da formulação definitiva e da introdução rápida do estatuto da sociedade europeia como instrumento alternativo de carácter facultativo para a constituição de sociedades comerciais; Insta o Conselho e a Comissão a tudo empreenderem a fim de se garantir um processamento mais 13. rápido, mais simples, mais eficaz e menos dispendioso dos pedidos de patente europeia, no propósito de melhorar a competitividade das invenções europeias e, paralelamente, as perspectivas de futuro da Europa; insiste, no entanto, no estabelecimento de disposições mais capazes para garantir o pleno respeito pelas normas éticas e os interesses do consumidor; 14. Solicita à Comissão e ao Conselho que proponham legislação tendente à criação de um fundo de investigação europeu, ao qual seriam afectados os resultados excedentários não despendidos da Comuni- dade Europeia do Carvão e do Aço, que chega ao seu termo em 2002; Solicita à Comissão que proponha, empenhando-se, por conseguinte, com energia nesse processo, 15. um plano de acção relativo à transição do actual mercado interno comum para um mercado nacional europeu sem falhas, que elimine os obstáculos ainda subsistentes e que aplique rigorosamente a política de concorrência nesse mercado, tendo em conta simultaneamente a posição do Parlamento sobre a reforma da política de concorrência expressa nas suas resoluções de 18 de Janeiro de 2000 relativa ao relatório sobre a política de concorrência (1998) (1) e relativa aos auxílios estatais (2); Espera que os Estados-membros revejam os seus sistemas de impostos, de encargos e de prestações 16. sociais, a fim de não sobrecarregarem o factor trabalho; 17. Convida os Estados-membros a simplificarem os procedimentos do Luxemburgo, de Cardiff e de Colónia na perspectiva de uma maior eficácia e de uma maior transparência em relação à opinião pública; 18. Entende que se deve proceder urgentemente à instauração de uma coordenação eficaz entre a polí- tica macroeconómica, a política de emprego e a política social; convida os Estados-membros a desenvolve- rem um processo de convergência social nos moldes da estratégia europeia para o emprego, incluindo a fixação de directrizes europeias, critérios de aferição dos desempenhos, intercâmbio de dados comparáveis e planos de acção nacionais para o combate à pobreza e à exclusão social; Solicita à Comissão que proponha os recursos necessários para concretizar as ideias contidas na 19. iniciativa europeia, especialmente no tocante à educação, às infra-estruturas e ao acesso do grande público à Internet; (1) (2) «Textos Aprovados» na sessão dessa data, ponto 10. «Textos Aprovados» na sessão dessa data, ponto 11. C 346/88 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 4. 12. 2000 Quinta-feira, 2 de Março de 2000 20. Solicita ao Conselho que dê uma resposta criativa à iniciativa da Presidência de definir uma nova estratégia económica e política capaz de aproveitar o processo de inovação numa economia baseada no conhecimento na perspectiva da transformação da Europa na zona de maior dinamismo a nível mundial; Solicita à Comissão e ao Conselho, tendo em conta a mudança das capacidades exigidas pelas tec- 21. nologias emergentes, que introduzam objectivos quantitativos em matéria de formação profissional de jovens e de reconversão dos desempregados de longa duração, objectivos esses para os quais ou Estados- -membros se comprometerão a convergir durante um determinado período de tempo; 22. Solicita à Comissão que realize estudos sobre o processo de negociação das condições de emprego vigente nos Estados-membros e as respectivas instituições com o objectivo de avaliar se o seu carácter é propício a um mercado de trabalho flexível que promova o emprego, tanto nas condições actuais como nas condições da economia baseada no conhecimento que se está a desenvolver; 23. Convida a Comissão a encomendar um relatório anual sobre a situação económica e social na UE a ser realizado por investigadores europeus independentes no domínio económico e a ser apresentado ao Parlamento; o relatório deve também tomar em consideração o impacto, ao nível europeu, das políticas adoptadas a nível nacional, de modo a se melhorar a necessária coordenação entre as políticas económicas europeias; 24. Insta o Conselho e a Comissão a colmatarem o défice democrático nas decisões sobre política eco- nómica e política de emprego por intermédio de um acordo interinstitucional que associe plenamente o Parlamento Europeu às decisões sobre as orientações gerais das políticas económicas e as directrizes de política económica; 25. Solicita ao Conselho que toma em devida conta os riscos implícitos na sobreavaliação dos mercados de capitais apontados no relatório da Comissão e que mandate a Comissão para iniciar negociações com o Conselho do G7 tendo como objectivo a formulação de políticas adequadas e a adopção rápida de medidas tendentes a aumentar a transparência e combater o elemento especulativo das operações financeiras à escala global; 26. Reconhece a relação existente entre a educação e as possibilidades de crescimento económico a longo prazo e solicita à Comissão que inste os Estados-membros a garantirem que o nível geral de educa- ção seja melhorado e que todos os jovens deixem a escola preparados para a vida e o mundo do trabalho e prontos para participarem na construção da sociedade; Encarrega a sua Presidente de transmitir a presente resolução à Comissão, ao Conselho, aos gover- 27. nos e parlamentos dos Estados-membros. 9. Pesca e ambiente (Bergen, 13-14 de Março de 1997): segundo relatório A5-0016/2000 Resolução do Parlamento Europeu sobre o segundo relatório da Comissão ao Conselho e ao Parla- mento Europeu sobre a execução da declaração de conclusões da reunião ministerial intercalar sobre a integração das questões relativas à pesca e ao ambiente de 13 e 14 de Março de 1997 em Bergen (COM(1999) 270 ’ C5-0156/1999 ’ 1999/2150(COS)) O Parlamento Europeu, - Tendo em conta o segundo relatório da Comissão ao Conselho e ao Parlamento Europeu (COM(1999) 270 - C5-0156/1999), - Tendo em conta as conclusões da reunião ministerial intercalar sobre a integração das questões relati- vas à pesca e ao meio ambiente, realizada nos dias 13 e 14 de Março de 1997 em Bergen, - Tendo em conta a sua Resolução de 10 de Março de 1999 sobre a comunicação da Comissão ao Conselho e ao Parlamento Europeu sobre o relatório relativo à execução da declaração de conclusões da reunião ministerial intercalar sobre a integração das questões relativas à pesca e ao ambiente de 13 e 14 de Março de 1997 em Bergen (COM(1998) 326 - C4-0495/1998) (1), (1) JO C 175 de 21. 6. 1999, p. 104


title: European Parliament legislative resolution on the proposal for a Council directive amending Directive 93/53/EEC introducing minimum Community measures for the control of certain fish diseases (COM(1999) 437 — C5-0168/1999 — 1999/0191(CNS))

eurovoc_concepts:
Scotland
animal disease
aquaculture
fish
vaccination
veterinary legislation

text: 4. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 346/77 Thursday 2 March 2000 1. Approves the Commission proposal as amended; Calls on the Commission to alter its proposal accordingly, pursuant to Article 250(2) of the 2. EC Treaty; Calls on the Council to notify Parliament should it intend to depart from the text approved by Parlia- 3. ment; Calls for the conciliation procedure to be initiated should the Council intend to depart from the text 4. approved by Parliament; 5. 6. Asks to be consulted again if the Council intends to amend the Commission proposal substantially; Instructs its President to forward its position to the Council and Commission. 4. Control of fish diseases * A5-0036/2000 Proposal for a Council directive amending Directive 93/53/EEC introducing minimum Community measures for the control of certain fish diseases (COM(1999) 437 * C5-0168/1999 * 1999/ 0191(CNS)) The proposal was amended as follows: TEXT PROPOSED BY THE COMMISSION (1) AMENDMENTS BY PARLIAMENT (Amendment 1) Recital 2a (new) (2a) It is necessary for the Commission to investigate fully the source of ISA in Scotland, the possible spread of the disease and the interchange between farmed and wild salmon; (Amendment 2) Recital 2b (new) (2b) No compensation has been made payable to salmon farmers for the compulsory withdrawal of entire salmon farms under Council Directive 93/53/EEC and commercial insurance is not forthcoming because of third-party inter- vention; (Amendment 3) Recital 2c (new) (2c) The Scottish salmon industry faces an ongoing crisis which will become more severe if no compensation is available; (1) OJ C 342 E, 30. 11. 1999, p. 42. C 346/78 Official Journal of the European Communities EN 4. 12. 2000 Thursday 2 March 2000 TEXT PROPOSED BY THE COMMISSION AMENDMENTS BY PARLIAMENT (Amendment 4) Recital 4 (4) A vaccination policy may offer a new tool for controlling and containing ISA after an outbreak; at present no such option is provided for under Community legislation; (4) A vaccination policy may offer a new tool for preventing ISA and for controlling and containing ISA after an outbreak; at present no such option is provided for under Community legislation and therefore no vaccine has been developed to counter the European strain of ISA; (Amendment 5) Recital 4a (new) (4a) The Commission and the Council must propose as a matter of urgency the necessary amendments to Council Decision 90/424/EEC (1) to provide for the specific addi- tion of ISA and ensure prompt and adequate compensa- tion, and funding for research and development into a vaccine for ISA; (1) OJ L 224, 18. 8. 1990, p. 19. (Amendment 6) Recital 5 (5) Directive 93/53/EEC should therefore be amended accord- ingly, (5) In the absence of sufficient scientific and technical evidence and of adequate consultation with the salmon industry and interested parties, and in order to provide for an intermediate solution, Directive 93/53/EEC should therefore be amended accordingly, European Parliament legislative resolution on the proposal for a Council directive amending Direc- tive 93/53/EEC introducing minimum Community measures for the control of certain fish diseases (COM(1999) 437 * C5-0168/1999 * 1999/0191(CNS)) (Consultation procedure) The European Parliament, ; having regard to the Commission proposal to the Council (COM(1999) 437) (1), ; having been consulted by the Council pursuant to Article 37 of the EC Treaty (C5-0168/1999), ; having regard to Rule 67 of its Rules of Procedure, ; having regard to the report of the Committee on Fisheries (A5-0036/2000), 1. Approves the Commission proposal as amended; Calls on the Commission to alter its proposal accordingly, pursuant to Article 250(2) of the 2. EC Treaty; 3. ment; 4. 5. Calls on the Council to notify Parliament should it intend to depart from the text approved by Parlia- Asks to be consulted again if the Council intends to amend the Commission proposal substantially; Instructs its President to forward its position to the Council and Commission. (1) OJ C 342 E, 30. 11. 1999, p. 42


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Työllisyys, talousuudistus ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus - Kohti innovaation ja tiedon Eurooppaa"

eurovoc_concepts:
economic and social cohesion
economic reform
fight against unemployment
innovation
marginalisation
social security
vocational training

text: C 117/62 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 26. 4. 2000 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Työllisyys, talousuudistus ja sosiaalinen yhteenkuu- luvuus – Kohti innovaation ja tiedon Eurooppaa” (2000/C 117/13) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 23. syyskuuta 1999 työjärjestyksensä 11 artiklan 4 kohdan, 19 artiklan 1 kohdan ja 23 artiklan 3 kohdan mukaisesti antaa lausunnon aiheesta ”Työllisyys, talousuudistus ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus – Kohti innovaation ja tiedon Eurooppaa”. Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, talousuudistus ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -alakomitea antoi lausuntonsa 9. helmikuuta 2000. Esittelijä oli Peter Morgan ja apulaisesittelijänä toimi Ursula Engelen-Kefer. ja sosiaalikomitea hyväksyi 1. Talous- täysistunnossa (maaliskuun 2. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 114 ääntä puolesta ja 5 pidättyi äänestämästä. ja 2. maaliskuuta 2000 pitämässään 370. 1. Johdanto Neuvoston puheenjohtajavaltiot Suomi 1. 1. ja Portugali pyysivät 16. lokakuuta 1999 alustuksia aiheesta ”Työllisyys, talousuudistus ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus – Kohti inno- vaation ja tiedon Eurooppaa” Lissabonissa 23. ja 24. maalis- kuuta 2000 järjestettävän Eurooppa-neuvoston ylimääräisen kokouksen yhteydessä käytävään keskusteluun. TSK on erittäin tyytyväinen, että siltä on pyydetty panosta tähän huippuko- koukseen ja erityisen tyytyväinen siihen, että se on kutsuttu yhdessä parlamentin, komission, Euroopan keskuspankin ja työmarkkinaosapuolten kanssa korkean tason foorumiin, joka järjestetään Portugalissa kesäkuun alussa huippukokouksen seurantaa varten. 1. 2. Eurooppa-neuvoston jäsenille 17. tammikuuta 2000 osoitetussa kirjeessä Portugalin pääministeri otti asian uudel- leen esille. Seuraavassa ote kirjeestä: ”Euroopan rakentamisessa on alkamassa uusi ajanjakso. Talouden elpymisestä huolimatta, työttömyyden, sosiaalisen syrjäytymisen ja sosiaalisen suojelun järjestelmien epätasapai- noon liittyvien tulevaisuuden uhkien kaltaisista vakavista yh- teiskunnallisista ongelmista ei ole päästy eroon. Ne heijastavat lisäksi syviä rakenteellisia ongelmia, joiden ratkaisu edellyttää rohkeita uudistuksia. Ongelmia korostaa lisäksi maailmanlaa- juistumisen, tekniikan kehityksen ja väestön ikääntymisen kaltaiset väistämättömät haasteet. Eurooppalainen yhteiskun- tamalli voidaan säilyttää ainoastaan löytämällä uusia kilpailute- kijöitä ja yhteiskuntamallia uudistamalla. Portugali toimii neuvoston puheenjohtajavaltiona vuonna 2000. Se tarjoaa sopivan ajankohdan pitkäjänteiselle pohdin- nalle ja päätöksenteolle. Se onkin 23. ja 24. maaliskuuta 2000 Lissabonissa järjestettävän Eurooppa-neuvoston erityisistun- non tavoitteena. Haluamme tässä uudessa tilanteessa saattaa kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevan eurooppalaisen strategian ajan tasalle, sekä rikastuttaa Euroopan työllisyyssopi- muksen sisältöä. Haluaisin ottaa lähtökohtana esiin erään keskeisen asian. Muotoutumassa on uusi ajattelutapa: kansakuntien, alueiden, yritysten ja ihmisten vaurauden tärkeimmäksi perustaksi on muodostumassa innovaatioon ja tietoon pohjautuva talous. Eurooppa on jäänyt huomattavasti jälkeen. Sen tulisikin etsiä uudessa kilpailutilanteessa oma tiensä ja torjua samalla sosiaali- seen syrjäytymiseen liittyviä uusia riskejä. Innovaatio ja syrjäy- tymisen torjunta on yhdistettävä. Uskon, että voimme nykytilanteessa määritellä tulevaksi kym- menvuotiskaudeksi uuden strategisen tavoitteen: Euroopasta tulee tehdä maailman dynaamisin ja kilpailukykyisin talous- alue, joka nojaa innovaatioon ja tietoon ja jolla talouskasvu kiihtyy, minkä tuloksena syntyy entistä parempia työpaikkoja ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus lujittuu. Kasvun perusteiden uudistamiseen tähtäävässä taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa strategiassa tulee yhdistää makrotalous- politiikka ja sosiaalisen suojelun ajanmukaistaminen. ” 1. 3. Portugalilainen puheenjohtajisto on sittemmin esitellyt 12. tammikuuta 2000 päivätyn asiakirjan ”Työllisyys, talous- uudistukset ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus – innovaation sekä tietojen ja taitojen Euroopan kehittämiseksi”. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä asiakirjaan ja siinä 1. 4. esitettyjen ehdotusten yleisiin tavoitteisiin. Komitea kannattaa ajatusta ”vahvistavasta strategiasta”. 1. 5. Sellainen on tämä lausuntokin ominaislaadultaan. Komitea tukee vähintään 3 %:n kasvutavoitetta koko EU:n alueella. Työttömyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi kasvu- tavoite voidaan asettaa korkeammaksikin. Komitea on yhtä mieltä siitä, että nyt on välttämätöntä kannustaa dynaamisuut- ta ja yrittäjyyttä sekä lujaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistävää kulttuuria. Myös komitea uskoo, että taloudellisessa ja sosiaalisessa strategiassa on Euroopan talouskasvun perustan uudistamiseksi yhdistettävä makrotalouspolitiikka, talousuu- distukset ja rakennepolitiikka, aktiivinen työllisyyspolitiikka sekä sosiaalisen suojelun uudistaminen. 26. 4. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 117/63 1. 6. TSK:n vastaus pohjautuu ajatukseen, että Euroopan unionin kansalaiset ovat riittävän innovatiivisia ja yritteliäitä luodakseen tarvittavan määrän uusia ja kestäviä työpaikkoja. 1. 7. Mikä Euroopassa jarruttaa työpaikkojen luomista? Liian harva yritys tai muu organisaatio onnistuu tietoresurssien innovoinnissa ja hyödyntämisessä. Luovuus on voimakas inhimillinen kyky. Miksei sitä Euroopassa hyödynnetä mahdol- lisimman laajasti? Millainen on edellä mainittu uusi ajattelu- tapa? 2. Uusi ajattelutapa 2. 1. Tavallisesti termillä ”uusi ajattelutapa” viitataan kas- vuun, joka ei aiheuta inflaatiota, ja se liitetään Yhdysvaltojen rahapolitiikan johtamiseen. Kuten USA:n alhaiset työttömyys- luvut osoittavat, uusi ajattelutapa merkitsee käytännössä kor- keaa työllisyyttä, johon ei liity inflaatiota. Sosiaalisista syistä Yhdysvaltoja ei pidetä mallina Euroopalle. Euroopassa uutta ajattelutapaa voidaan tulkita seuraavasti: talouden kehityksen maksimointi syrjäytymisen ja ristiriitojen minimointi, ja samalla sosiaalisen talouden kilpailukyvyn varmistaminen samalla, kun säily- tetään kilpailukykyinen yhteiskuntamalli, uuden teknologian käytön optimointi yhteiskunnan, luon- nonympäristön sekä luonnonvarojen kannalta kestävällä strategialla, – – – – 2. 2. 3. Jos uusi ajattelutapa on syntynyt kehityksen tulokse- na, niin mitkä seikat ovat kehityksen takana ja mitkä tekijät voisivat saada samanlaisen kehityksen alulle myös EU:ssa? Vaikka kysymykseen ei ole tyhjentävää vastausta, voidaan erottaa joukko tekijöitä, jotka vaihtelevat taloudellisista ja elinkeinorakenteeseen liittyvistä seikoista kulttuurisiin, yhteis- kunnallisiin, ekologisiin ja kestävyyden vaatimukseen liittyviin tekijöihin. 2. 3. Mitkä tekijät edistävät uutta ajattelutapaa ja mitkä piirteet ovat sille tyypillisiä? Mitkä seikat edistävät kasvua, johon ei liity inflaatiota? Seuraavassa muutamia selviä osate- kijöitä: – maailmanlaajuinen kilpailu, joka painaa tietyillä aloilla tuotteiden ja palvelujen hintoja alaspäin, – – – tuottavuus, joka tietotekniikkaan ja televiestintään tehtyjen pitkäjänteisten sijoitusten ansiosta vihdoin näyttää saavan uuden ulottuvuuden, taidot, joiden vuoksi pieni osa työpaikoista on työmarkki- noilla etusijalla ja enemmistö vähäistä tai ei lainkaan ammattitaitoa edellyttävistä työtehtävistä on menettänyt arvoaan, tietotekniikasta johtuva rakennemuutos, joka on johtanut hierarkian purkamiseen sekä ulkoistamiseen, jotka molem- mat voivat alentaa hintatasoa, – palvelusektorin kehittyminen ja työpaikkojen siirtyminen palvelualalle, kestävyyden varmistaminen kehittämällä osallistumiseen perustuvaa kulttuuria sekä yrityskulttuuria, jossa elinikäistä oppimista ja solidaarisuutta sovelletaan luovasti. – sekä sijainnin että työajan suhteen joustavien ”elämäntapa- työsuhteiden” yleistyminen. 2. 2. EU:n nykytilanteessa mainittu uusi ajattelutapa, eli talouskasvu johon liittyy myös sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja työllisyyden parantaminen inflaatiota lisäämättä, on mitä toivottavin lopputulos. 2. 2. 1. Myönteinen ja optimistinen taloudellinen ilmasto on rakennemuutoksen kannalta hyödyllinen. Kannattamattomien työpaikkojen karsiminen on sitä helpompaa, mitä enemmän toisaalla luodaan uusia ja kestäviä työpaikkoja ja mitä parem- mat tulevaisuudennäkymät uudet työpaikat työolojen osalta tarjoavat. 2. 2. 2. jolla py- Tätä kehitystä tukee siis talouspolitiikka, ritään kokonaiskysynnän tasaiseen kasvuun tuottavuuden pa- rantamisen ohella. Nykyisiä ongelmia ei voida ratkaista kieltämällä talouskasvun merkitys. Puheenjohtajavaltion asia- kirjassa mainittu 3 %:n kasvu on vähintäänkin tarpeen. 2. 4. Mikäli inflaatiopaineiden aleneminen selittyy yllämai- nituilla tekijöillä, mitä kasvutekijät sitten ovat? – dynaaminen tietotekniikka-ala tai täsmällisemmin ilmais- tuna tietoyhteiskuntatekniikan (IST) ala, joka kattaa laitteis- tot, ohjelmistot ja palvelut, – median ja rahoituksen kaltaisten tietoon perustuvien elin- keinojen nopea kasvu tietoyhteiskuntatekniikan kehityksen vanavedessä, – perinteiseen pääomaan perustuvien elinkeinoalojen muut- tuminen tietoyhteiskuntatekniikan ansiosta, – riskipääoma-alan kasvu ja uusien, usein uutta teknologiaa hyödyntävien yritysten nopea lisääntyminen, C 117/64 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 26. 4. 2000 – kestävää kehitystä edistävän politiikan vaikutuksen ilmene- minen ja sen myötä vanhojen elinkeinojen sopeutuminen ja uusien kehittyminen. 2. 5. Kohdissa 2. 3 ja 2. 4 kuvatuilla tekijöillä on ollut myönteinen vaikutus uuteen ajattelutapaan ainoastaan edulli- sen vero- ja rahapolitiikan ansiosta. Ne ovat puolestaan edistäneet voimakasta tietotekniikkaan sijoittamista ja luoneet siihen mahdollisuudet. 2. 6. Uuden ajattelutavan omaksumista on USA:ssa edistänyt erityisesti pääomamarkkinoiden asema. Teknologia-alan mark- kina-arvon suunnattoman voimakas kasvu on seurausta inves- tointien merkittävästä uudelleen suuntauksesta. Riskipääoma- rahastojen valtava kasvu tarjoaa lisäesimerkin tästä uudelleen- kohdentamisesta. EU:ssa ei vielä ole tämänkaltaisia pääoma- markkinoita. Euron käyttöönotto on ratkaiseva edellytys, ja riskipääomamarkkinat ovat edelleen mutta silti osake- puutteellisesti kehittyneitä. Viimeaikaiset rajatylittävät liiketoi- met osoittavat uuden suunnan, mutta hallituksilta, pankeilta, yrityksiltä ja sääntelyviranomaisilta puuttuu yhä yhteisönlaa- juinen kunnianhimo ja näkemys, jotka ovat tarpeen uuden ajattelutavan juurruttamiseksi Euroopan unioniin. Mikäli Eu- roopassa on tarkoitus helpottaa rajatylittävien liiketapahtu- mien suorittamista, on muistettava, ettei jäsenvaltioiden välillä ole mahdollista päästä samanlaiseen työvoiman liikkuvuuteen kuin Yhdysvaltojen osavaltioiden välillä. Näin ollen sosiaalinen ulottuvuus edellyttää eurooppalaista ratkaisua. 2. 7. Nämä kasvuun ja tuottavuuteen vaikuttavat tekijät vaikuttavat myös liiketoiminnan yhteiskunnalliseen, kulttuuri- seen ja organisatoriseen ulottuvuuteen. Taulukossa 1 pohditaan japanilaisten tuotantomenetel- 2. 8. mien vaikutusta teoksen ”The Machine that Changed the World” pohjalta (1). Siinä pidetään lähtökohtana, että asiakkaat luovat työpaikkoja, että ihmiset ovat arvokkain tekijä ja että mikäli työntekijöiltä edellytetään mahdollisimman suurta tehokkuut- ta, heillä tulee myös olla päätösvaltaa. (1) Womack, James P. et al. ,The Machine that Changed the World, 1990. Taulukko 1: Yrityksen uusi ja vanha olemus Vanha Uusi Ensisijainen tavoite: voitto Ensisijainen tavoite: asiakastyytyväisyys Voimavarat: tavaroita ja asioita Voimavarat: ihmisiä Ajattelijat ja tekijät ovat eri henkilöitä Tekijät ja ajattelijat ovat samoja henkilöitä Massatuotanto Mahdollisimman joustava tuotanto (lean production) Eriytetty markkinointi Tavarantoimittajat ja asiakkaat riittävän kaukana Integroitu markkinointi Kumppanuuteen perustuvat suhteet sekä tavarantoimittajiin että asiak- kaisiin Hierarkkinen organisaatio, muista jossa toiminnalliset yksiköt on erotettu Ryhmätyöhön perustuva organisaatio ja lisäksi useita ”sekaryhmiä” Tuottavuuden mittaaminen valvonnan vuoksi, rahallisten keinojen käyttö Tuottavuuden mittaaminen sen parantamiseksi, rahallisia keinoja laajemmat keinot Mittakaavasäästöt tärkeitä Ajan säästö tärkeää Lähde: Hall, Soul of Enterprise (1993: 281). 2. 9. Taulukossa 2 kuvataan uutta organisaatioetiikkaa, joka perustuu työantajan etsimiin taitoihin, nopeaan muutokseen, laajaan yhteistyöhön ja palkkiojärjestelmään. 26. 4. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 117/65 Taulukko 2: Johdon vaihtoehdot ”Vallankumousta edelta¨va¨” ”Vallankumouksen ja¨lkeinen” Elinikäinen työpaikka Elinikäinen työllistettävyys Muutoksen aiheuttamien riskien minimointi Muutoksen tarjoaminen mahdollisuuksien maksimointi Vastakkainasetteluun perustuva johtaminen Yhteistyöhön perustuva johtaminen Kapea-alainen näkemys pääsidosryhmistä Laaja-alainen näkemys pääsidosryhmistä Palkkioiden keskittäminen Palkkioiden jakaminen Hallintoasiantuntemuksen korostaminen Teknisen asiantuntemuksen korostaminen Jatkuvuuteen keskittymien Jatkuvaan epäjatkuvuuteen keskittyminen Eriyttäminen ja erikoistuminen menestyksen avaintekijänä Kokonaisvaltainen lähestymistapa organisaatioon Sirpaleinen kuva työstä ja yrittämisestä Yhdentynyt kuva työstä ja yrittämisestä Vanhoissa säännöissä pitäytyminen Uusien sääntöjen etsiminen Lähde: Cannon, Welcome to the Revolution (1996: 18). 2. 10. tietojärjestel- mien vaikutusta organisaatiokulttuuriin. Kyseessä on uuden Taulukossa 3 korostetaan erityisesti ajattelutavan tarkastelu organisaation kannalta. Taulukko 3: Siirtyminen teollisesta tieto-organisaatioon Teollisen aikakauden organisaatio Tiedon aikakauden organisaatio Keskittyminen mitattaviin tuloksiin Keskittyminen strategisiin seikkoihin soveltaen osallistumista ja päätösvallan jakamista Pitkälle erikoistunut tietopohja, joka perustuu yhteen taitoon Monitaitoisuuteen perustuva monialainen tietopohja Henkilökohtainen vastuu Ryhmäkohtainen vastuu Selkeästi eriytetty ja jaoteltu paikka, rooli ja vastuu organisaatiossa Matriisijärjestelmä – paikka, rooli ja vastuu joustavat Lineaarinen ohjelmiin liittyvä panos-tuotos -ajattelu Kokonaisvaltainen ohjelmointinäkemys Reaktiivinen lähtökohta ongelmanratkaisussa: ongelmat ratkaistaan kun niitä syntyy – lyhytjänteinen keskittyminen, jolle on tyypillistä lähimpään (tulos)tavoitteeseen keskittyminen Proaktiivisuus: asioiden ennakointi ennen kuin ne muodostuvat ongel- miksi, lyhytjänteisen pragmatismin ja pitkän tähtäimen päämäärien tasapainottaminen Suunnittelu perustuu paikalliseen näkökulmaan Paikallinen toiminta perustuu globaaliin näkökulmaan Hierarkkinen ja lineaarinen tiedonkulku Monitahoinen, ”rajaton” tietoverkko Huomiota kiinnitetään määrässä ilmeneviin eroihin Huomiota kiinnitetään laatueroihin Sijoitukset kohdistetaan tuotantolaitoksiin ja välineisiin Sijoitukset kohdistetaan henkilöstön kouluttamiseen Tehokkuuteen pyritään menetelmiä soveltamalla Huipputehokkuus saavutetaan yhteisen arvopohjan ansiosta Parannusehdotukset lähtöisin johtavalta eliitiltä Parannusehdotuksia kaikilta tasoilta Nykyhetkeen suuntautuva ja nykytietoon perustuva toiminta Tulevaan suuntautuva toiminta ajan hermolla Lähde: Hames, ”The Management Myth” (1994). C 117/66 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 26. 4. 2000 2. 10. 1. Luovuuden avainasema kilpailussa menestymisessä korostuu entistä enemmän. Perinteisesti uusien ratkaisujen kehittäminen on ollut harvojen ja valittujen tehtävä. Kehityk- sen kiihtyminen edellyttää kuitenkin luovuuskapasiteetin mo- ninkertaistamista. Tässä yhteydessä on olennaista, ettei edistetä ainoastaan perustietoa ja viimeisintä teknologiaa, vaan kaik- kien alojen erikoisosaamiseen liittyvän taitotiedon lisääminen on yhtä tärkeää. Mikäli Euroopan talouden innovointikykyä halutaan parantaa, on elintärkeää edistää työllistettävyyttä sekä jatkuvasti sopeuttaa ja parantaa työntekijöiden taitoja. 2. 10. 2. Innovaatio on syvästi yhteisöllinen prosessi, jossa ihmiset ja heidän tietonsa, taitonsa ja luovuutensa on etusijalla. Näille taidoille on annettava tilaa kehittyä yhteistyöhön ja osallistumiseen perustuvassa työympäristössä ja perinteisen hierarkian estämättä. Tärkeintä ei ole ainoastaan sääntöjen noudattaminen, vaan tuotantoprosessin organisoiminen par- haalla mahdollisella tavalla. Tämä edellyttää, että työntekijöille annetaan sananvaltaa. Ryhmittäin- tai työryhmän puitteissa jaotellun kaltaiset työn organisoinnin uudet muodot mahdol- listavat työvoiman tietojen ja taitojen hyödyntämisen mahdol- ja lisimman hyvin ja laajentavat päätösmahdollisuuksia. Näin ne tarjoavat mahdollisuuden pa- rantaa samalla sekä tuottavuutta ja kilpailukykyä että työoloja. Kaikkien työntekijöiden osallisuus edellyttää myös, että kehi- tetään työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan sekä osallistumistaan yrityksissä ja toimintayksiköissä. työntekijöiden toiminta- sosiaalisena innovaatiota Tarkasteltaessa 2. 10. 3. eikä pelkästään teknisenä prosessina huomataan, että se edellyttää työn rakenteen perusteellista muuttamista ja siihen liittyen uusia työaikajärjestelyjä. On löydettävä uusia ratkaisuja lii- ke-elämän tavoitteiden, työntekijöiden tarpeiden ja kuluttajien etujen yhteensovittamiseksi. Yritykset hyötyvät näin syntyvästä tuottavuuden lisästä samalla, kun työntekijät nauttivat kilpailu- kykyyn perustuvien työpaikkojen tarjoamasta turvallisuudesta ja pystyvät yhdistämään uran ja perhe-elämän entistä helpom- min. Tavoitteena tulee olla kaikkien etujen oikeudenmukainen yhteensovittaminen ja uuden tasapainon löytäminen yhtäältä yritysten joustavuustavoitteiden ja toisaalta työntekijöiden arvostamien ajanhallintaan sosiaaliseen suojeluun liittyvien tarpeiden välillä. Rakennemuutoksen jatkuessa muuttuvat myös työehtoja koskevat normit. ”Normaalin työajan” uudel- leenmäärittely edellyttää työehtosopimuksia (ja tietyissä ta- pauksissa lainsäädäntöä), jotta työntekijöiden oikeudet sosiaali- seen suojeluun taataan. Nämä seikat eivät kuitenkaan saisi haitata työllistettävyyttä ja kilpailukykyä. 2. 11. Kolmessa edellä esitetyssä taulukossa hahmotellut muutokset ovat syvällekäyviä. Vakiintuneissa suuryrityksissä ei kyseisiä tavoitteita ole helppo saavuttaa. Tavoitteisiin on paljon helpompi päästä uusissa yrityksissä, joille ei ole kertynyt yhteisöllistä ja organisatorista perinnettä. Tämä selittää osittain joidenkin uusien yritysten nopean kasvun ja menestyksen. Haasteena onkin näiden tavoitteiden saavuttaminen kaikissa yrityksissä. 2. 12. dollisuuksia. Nopea rakennemuutos sisältää sekä riskejä että mah- – Melko kouluttamatonta työvoimaa työllistävä työvoima- valtainen toiminta väistyy pääomavaltaisempien ja ammat- titaitoisempaa työvoimaa vaativien, yksilöiltä yksilöille ja yrityksiltä yrityksille suunnattuja palveluja tarjoavien yritysten tieltä. – Sekä työuraansa aloittavilta että työssä olevilta edellytetään entistä parempaa ammattitaitoa. Samalla hankittujen tieto- jen ”käyttöikä” lyhenee. Tämä edellyttää entistä nopeampaa muutokseen reagointia ja sopeutumista, mikä puolestaan edellyttää kouluttajien koulutuksen perusteellista tarkista- mista. – Työn organisoinnin uusiin muotoihin tulee kuulua työnte- kijöille annettavan vastuun lisääminen, mikä puolestaan parantaa heidän mahdollisuuksiaan hyödyntää koko po- tentiaaliaan. Lisäksi myös organisaation alimmilla tasoilla edellytetään entistä parempia ongelmanratkaisu- ja sosiaa- lisia taitoja. – Työn vaihtaminen, joko samassa organisaatiossa tai siirty- minen toisen työnantajan palvelukseen yleistyy. Monien mielestä tähän liittyy erottamattomana osana työsuhdetur- van heikkeneminen. Samaan aikaan uudenlaiset ja usein pysyvää työsuhdetta heikommin turvatut työsuhteet, kuten määräaikaiset työsuhteet, vuokratyövoiman käyttö, itsensä työllistäminen työntekijän kaltaisessa työsuhteessa jne. yleistyvät. Tämän vuoksi on kehitettävät ja sovellettava asianmukaisia strategioita ja investointeja työntekijöiden sopeuttamiseksi ja sosiaalisen suojelun takaamiseksi. Eräs rakennemuutoksen tärkeimmistä onnistumisen edellytyk- sistä on siihen liittyvä sosiaaliturva. – Vähäisen ammattitaidon omaaville työntekijöille tarjoutu- vat mahdollisuudet näyttävät vähenevän entisestään. Tämä lisää työttömyyttä, pienentää tulo-osuuksia ja kasvattaa palkkaeroja. Suuri pitkäaikaistyöttömien määrä pahentaa tilannetta. Tarvitaankin pitkäaikaistyöttömille suunnattua koulutus-, uudelleenkoulutus- ja integrointipolitiikkaa. Työn saamista vaikeuttaa entisestään se, että osalle työnte- kijöistä sopeutuminen on hankalaa tai jopa mahdotonta. – Köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen saattaa lisääntyä ja rakennemuutoksen nopeaa tahtia saattaa seurata uudenlai- nen marginalisoituminen. Lisäksi sosiaaliseen syrjäytymi- seen liittyy sekä suoria että epäsuoria kustannuksia, jotka kasvavat vaarallisen voimakkaasti. Niin yksityisten kuin julkisten elimien, myös yritysten, tulee sitoutua torjumaan tätä suuntausta riittävin toimin ja tehdä siten sosiaalisen syrjäytymisen torjunnasta kaikilla aloilla ensisijainen ta- voite. 26. 4. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 117/67 2. 13. Euroopan työllisyystilanteen kestävä parantuminen riippuu siis myös siitä, miten hyvin talouden rakennemuutosta tietotekniikan osalta onnistutaan edistämään ja erityisesti organisoimaan sosiaalisesti hyväksyttävällä tavalla ja miten yritysten innovaatiokykyä voidaan edistää. 2. 14. Neuvoston puheenjohtajavaltion Portugalin tavoittee- na on selvästikin Lissabonin erityishuippukokouksen avulla nopeuttaa ja korostaa Kölnin, Cardiffin ja Luxembourgin prosesseilla aloitettua innovaatioon ja tietoon liittyvää työtä. 3. 2. TSK esittää seuraavien asioiden käsittelemistä Lissabonin huippukokouksessa: 3. 2. 1. Y h t e i s k u n t a m a l l i n s o p e u t t a m i n e n u u - t e e n a j a t t e l u t a p a a n : Yhteiskuntamallia ja sen eri ilmenemismuotoja on mukautetta- va työllisyyden esteiden poistamiseksi, kaiken ikäisten sosiaali- sen syrjäytymisen torjumiseksi ja erityisesti naisten kannalta yhdenvertaisten mahdollisuuksien takaamiseksi. Samalla tulee kuitenkin turvata sosiaalinen suojelu. Lissabonin Eurooppa-neuvoston tärkein tehtävä on 2. 15. tarkastella strategiselta kannalta Euroopan tilanteen ja uuden ajattelutavan suhdetta. Käynnissä oleva suhdannekierrosta joh- tuva talouden elpyminen voi tarjota tekosyyn olla ryhtymättä perusteellisiin toimiin, jotka ovat tarpeen, mikäli suhdannepe- räinen talouden toipuminen halutaan muuntaa työllisyyden kestävään paranemiseen johtavaksi rakenteelliseksi uudistuk- seksi. 3. 2. 2. Y l e i n e n t i e t o t e k n i i k k a k o u l u t u s : Työllistettävyyden varmistamiseksi ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi tulee kuhunkin ikäpolveen ja niin naisiin kuin miehiinkin kiinnittää tässä yhteydessä erityistä huomiota. 2. 16. Komitea on vakuuttunut, että Euroopassa on riittäväs- ti innovaatiota, luovuutta, tietoa ja yrittäjyyttä, jolla uudesta ajattelutavasta luodaan menestys. Mainitut kyvyt on kuitenkin vapautettava. Esteet on korvattava mahdollisuuksilla. Rangais- tukset on korvattava kannusteilla. Viime vuosikymmenellä vapautettiin Euroopassa monet teollisuuden alat kilpailulle. Nyt meidän on vapautettava eurooppalaisten energia. 3. 2. 3. Y r i t t ä j ä k u l t t u u r i n e d i s t ä m i n e n : l e v i t t ä m i n e n j a Tähän liittyviä aiheita ovat mm. yleiset ammatilliset taidot ja työllistettävyys, yrittäjille ja työntekijöille suunnatut kannus- teet sekä yrittäjyyden taloudellisen ja sosiaalisen arvon tunnus- taminen. Yrittäjillä tarkoitetaan tässä yhteydessä uutta teknolo- giaa hyödyntävien ja uusille markkinoille suuntautuneiden pk-yritysten sekä osuus- ja yhteisötalouteen kuuluvien yritys- ten perustajia ja johtajia. 3. Kohti uutta ajattelutapaa – innovaation ja tiedon Eurooppa 3. 2. 4. V a k i i n t u n e i d e n y r i t y s t e n a u t t a m i n e n u u d e n a j a t t e l u t a v a n o m a k s u m i s e s s a : Lissabonin huippukokouksen tehtävä on nopeuttaa 3. 1. uuden ajattelutavan omaksumista. Käynnistetyt ”prosessit” johtavat osittain tähän suuntaan. Tietojen ja taitojen Eurooppa on moniulotteinen ja sen kehittämiseksi on suunniteltu useita yhteisön politiikkoja. Pääasiassa tieteelliseen ja teknologiseen tutkimukseen pohjautuvan tiedon tulee olla rakenteeltaan sellaista, että sitä voidaan leivittää tavallisten ihmisten hyödyn- nettäväksi. Tiedon huippusuhdanteen tuotteena itsekin synty- nyt tietotekniikka on tehokas välinen tiedon levittämiseksi. Tämän tekniikan hallitseminen onkin olennainen osa tiedon Euroopan kehittämistä. Lissabonissa onkin tarpeen sitoutua suppeaan joukkoon erittäin näkyviä toimia, joilla luodaan uudelle ajattelutavalle suotuisa ilmasto ja kiihdytetään sen omaksumiseen johtavaa kehitystä. Lisäksi esitetään innovaatio- ta edistäviä toimia. Tietoon pohjautuvan yhteiskunnan osalta esitetään tietotekniikan avulla tapahtuvaan tiedonhankintaan keskittymistä. Edellytetyn muutoksen laajuus ilmenee 2 kohdassa esitetyistä taulukoista ja niiden selityksistä. 3. 2. 5. K o u l u t u k s e n s o p e u t t a m i n e n u u t e e n a j a t t e l u t a p a a n : Vaikka ammatillinen ja yleissivistävä koulutus on keskeinen tekijä uudessa ajattelutavassa ja erityisesti työllistettävyyden kannalta, on merkille pantavaa, että USA:ssa uusi ajattelutapa liittyy yleisesti ottaen alhaiseen koulutustasoon. Yhdysvaltoja korkeamman koulutustason ansiosta sekä julkisen vallan ja yritysten tulella EU:lla on mahdollisuus luoda runsaasti uusia ja laadukkaita työpaikkoja. Inhimilliseen pääomaan sijoittaminen on innovaatioon, tietoon ja taitoon perustuvan yhteiskunnan perusta. C 117/68 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 26. 4. 2000 3. 2. 6. K e s t ä v ä n k e h i t y k s e n v a l j a s t a m i n e n e d i s t ä m ä ä n i n n o v a a t i o t a j a k a s v u a : – Missä määrin synnytykseen ja lastenhoitoon sekä työ- ja perhe-elämän järjestämiseen liittyvät määräykset helpotta- vat tai vaikeuttavat vanhempien työssäkäyntiä? Unionin talouden ja kulttuurin täydellinen sopeuttaminen kestävän kehityksen periaatteisiin ja sääntöihin edellyttää syvältäkäyviä muutoksia, perusteellista ”epäjatkuvuutta” sekä teknologista ja käyttäytymismalleihin liittyvää innovaatiota. Tällainen kehitys vastaa uutta ajattelutapaa. Komitea pitää itsestään selvänä, että EU:n toimielimet 3. 3. ja jäsenvaltiot ottavat työmarkkinaosapuolet ja muut yhteis- kunnallis-ammatilliset järjestöt mukaan Lissabonin huippuko- kouksen päätösten toteuttamiseen. Niiden osallistuminen on toimien onnistumisen kannalta välttämätöntä. 4. Yhteiskuntamallien sopeuttamien 4. 1. Komitea on huolissaan siitä yhteiskunta- ja kulttuuri- mallin osa-alueesta, johon kuuluu työnsaanti, työsuhdeturva, työttömyys ja työeläkkeelle siirtyminen. Hiljattain tehdyn analyysin mukaan EU:ssa on tarpeen luokitella erikseen reiniläi- nen, pohjoismaalainen, välimerellinen ja anglosaksinen malli. Ne eroavat toisistaan laajuudeltaan, mekanismiltaan, toimin- naltaan ja rahoitukseltaan. Tämän lausunnon argumentoinnin kannalta on tärkeää tiedostaa, että erojen vuoksi myös lopputu- lokset vaihtelevat mitä tulee mm. – – – eri ikäisten työssä käyvien miesten osuuteen eri ikäisten työssä käyvien naisten osuuteen työuraansa vielä aloittamattomien nuorten osuuteen – pysyvästi työmarkkinoiden ulkopuolella olevien työikäis- ten ikääntyneiden osuuteen – jne. 4. 2. Mihinkään nimenomaiseen malliin keskittymättä voimme pohtia yleisiä, kaikkein mallien toimintaan liittyviä kysymyksiä. – Miksi tietyissä maissa niin monet nuoret ovat jääneet työmarkkinoiden ulkopuolelle? Mitkä ovat heidän työllistä- misensä tiellä olevat esteet? – Miksi tietyissä malleissa nuorten työmarkkinoille siirty- mistä lykätään melkein vuosikymmenellä ja (voidaan väittää) juuri niillä kymmenellä vuodella, jolloin nuorilla on kaikkein eniten energiaa ja intoa? – Miksi joissain malleissa työmarkkinoilla on enemmän yksin eläviä naisia kuin yksin eläviä miehiä, kun taas toisissa malleissa tilanne on selvästi erilainen? – Miksi suhdannetyöttömyys muuttuu tietyissä malleissa muita helpommin rakenteelliseksi työttömyydeksi? Mitkä tekijät estävät uudelleentyöllistymisen? – Mikä tekijä yhdistää tietyissä jäsenvaltioissa eläkerahastoja ja varhaista eläkkeelle siirtymistä? Voidaanko tämä yhteys murtaa siten, että eläkkeellä olevat ihmiset voivat palata työmarkkinoille ilman, että heidän eläkeodotuksensa kärsivät? – Mitkä ovat tärkeimmät köyhyyttä ja sosiaalista syrjäyty- mistä aiheuttavat tekijät, ja minkälaisella politiikalla voi- daan kaikkein tehokkaimmin edistää syrjäytymisen torjun- taa kaikkein huonoimmassa asemassa olevien ryhmien kohdalla? Ratkaisujen ja vastausten löytämiseksi näihin kysymyksiin tulisi EU:n huippukokouksessa ottaa tarkastelun kohteeksi verrokkianalyysiin liittyvät prosessit ja parhaiden käytänteiden vaihto. 4. 3. Mikäli työsuhdeturva ja sosiaalinen suojelu ovat onnis- tuneesti tasapainossa, voidaan työllisyyttä entisestään parantaa vero- ja rahapoliittisin toimin. 4. 3. 1. Joustavan työajan ja muiden työehtosopimuspohjais- ten työaikajärjestelyjen käyttöönotosta ei pitäisi päättää yritys- ten voitontavoitteluun nojautuvien ajanhallintaperusteiden pohjalta, vaan sekä mies- että naispuolisille työntekijöille tulisi antaa nykyistä enemmän sananvaltaa oman työaikansa järjestämisessä. Sen lisäksi, että entistä joustavampaan työai- kaan siirtyminen laajentaa yrityksen toimintamahdollisuuksia, sen tulisi myös tarjota työntekijöille mahdollisuus parantaa työ- ja yksityiselämän velvoitteiden yhteensovittamista. Työn- tekijöiden työaikavaihtoehtojen lisääminen avaa myös työlli- syyspolitiikassa uusia mahdollisuuksia. 4. 3. 2. Mitä tulee työllisyydestä aiheutuviin kuluihin, pahim- mat ongelmat liittyvät niihin malleihin, joissa sosiaalikulut katetaan työhön kohdistuvilla veroilla. Näitä rahoitusrakenteita on Euroopassa uudistettava harkiten. 4. 4. Monien jäsenvaltioiden yhteiskuntamallissa eläkkeet ovat oma erityiskysymyksensä. Työikäisten ja eläkeikäisten suhde käy sekä miesten että naisten kohdalla yhä epäedullisem- maksi. Eläkeikä kuitenkin laskee ja nuoria on työttömänä. Lisäksi eläkkeisiin liittyvät maksuvelvollisuudet kasvavat kiu- sallisesti yli niihin varattujen varojen. Tämä voi puolestaan pakottaa nostamaan sosiaalimaksuja. Kaikki kolme ongelmaa odottavat ratkaisua. 26. 4. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 117/69 Lyhyen aikavälin ratkaisuna – varhaisella eläkkeelle siirtymisellä voidaan helpottaa yk- sikkökoon supistamista ja työpaikkojen luomista nuorille. Pitkäjänteisesti ajateltuna sitä vastoin – nuoret on saatava työmarkkinoille, – varhaista eläkkeelle siirtymistä suosiva suuntaus on käännettävä, 4. 9. Komitea kannattaa puheenjohtajamaan asiakirjan 4 kohtaa, jossa todetaan, että ”työllistämismahdollisuuksien hyö- dyntäminen edellyttää Euroopan sosiaalisen mallin arviointia. Kyseinen malli on yksi Euroopan rakentamisen keskeisiä arvoja. Sen säilyttäminen globalisoituvassa maailmassa edel- lyttää, että sen taloudellinen perusta uudistetaan luomalla uusia kilpailutekijöitä, ja toisaalta, että itse malli uudistetaan. Näin voidaan saada aikaan sekä enemmän työpaikkoja että parantaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta”. – eläkejärjestelmien organisaatio ja rahoitus on uudistettava. 5. Tietoyhteiskuntaan liittyvä kansalaisten tekninen kou- lutus 4. 5. Tulevista sukupolvista huolehtiminen on yhteiskunta- mallin tulevaisuuden kannalta välttämätöntä. Mitä lapsiin tulee, lasten hyväksikäytön torjuntapolitiikassa tulisi ottaa lausunnossa (CES huomioon TSK:n aiheesta antamassa 976/98) esitetty kokonaisvaltainen, ehkäisevä ja ennakoiva lähestymistapa. Tässä yhteydessä komitea pitää kiitettävänä puheenjohtajamaa Portugalin asettamaa tavoitetta poistaa lap- ja antaa siin vaikuttava köyhyys vuoteen 2010 mennessä, tavoitteelle täyden tukensa. 4. 6. Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan vertaileva tutkimus osoittaa, että kestävä menestys työttömyyden vastaisen taiste- lussa edellyttää integroitua lähestymistapaa, jossa yhdistyvät talous-, vero-, rakenne- ja työmarkkinapolitiikka. Tämä eri politiikkojen yhdistelmä edellyttää myös yritysten ja työpaik- kojen tulevaisuuden varmistamista yhteiskunnallisin, organisa- torisin ja rakenteellisin innovaatioin sekä yksityisellä että julkisella sektorilla. Yrityksissä tarvitaan sekä taloudellisia että sosiaalisia innovaatioita mielikuvituksettoman työpaikkojen vähentämisen ja toimintojen halvan työvoiman alueelle siirtä- misen sijaan. 4. 7. On selvää, että uuden ajattelutavan tulee myös kattaa yhteiskuntamalli. EU:n on säilytettävä säännöstönsä. Samalla on kuitenkin tarkasteltava eri mallien toimintamekanismeja. Ajattelumme tulee pohjautua luottamukseen, että mikäli uuden ajattelutavan avulla onnistumme rakentamaan innovaation ja tiedon yhteiskunnan, on kykymme luoda uusia ja kestäviä työpaikkoja merkittävä. Yhteiskuntamallin puitteissa tulisi kes- kittyä pääasiassa riittävän perustan ja suojelun takaamiseen, jotta työntekijät voivat kehittää ja soveltaa taitojaan mahdolli- simman hyvin. Uuden ajattelutavan mukaisen yhteiskuntamal- lin ei tule olla defensiivinen, vaan perustua optimismiin ja vakaumukseen, että voimme luottaa ihmisten yritteliäisyyteen. Ilman sitä ei mistään mallista ole apua. Kun pohditaan sitä, miten nykyisiä EU:ssa tavattavia 4. 8. yhteiskuntamalleja on tarpeen sopeuttaa uuteen ajatteluun, on lisäksi tarpeen pohtia miten itäeurooppalaiset ja muut jäsenehdokasvaltiot saadaan nopeasti omaksumaan tämä uusi ajattelu. Tähän liittyy epäilemättä yritystoiminnan rakenteiden uudistaminen sekä tarkoituksenmukainen ja stimuloiva yhteis- kuntakehys. 5. 1. Tietoyhteiskuntatekniikan henkilökohtainen hallitse- minen ja hyödyntäminen ulottuu sekä koulutusta että työtä laajemmalle. Kyseessä on 2000-luvulla samanlainen perustaito, kuin autonajotaito oli 1900-luvulla. 5. 2. Autoilun hitaan yleistymisen myötä 1900-luvulla kukin sukupolvi hankki ajotaidon sitä mukaa kuin katsoi sitä tarvitsevansa. Internetiin perustuvan yhteiskunnan kehittymi- nen ei vie sukupolveakaan. Niinpä opastusta onkin nopeutetta- va. Tämä vaatii aloitteita sekä julkiselta vallalta että elinkeino- elämältä. 5. 3. Väestön tutustuttaminen Internetin ja sähköpostin käyttöön tarjoaa huomattavia yhteiskunnallisia etuja. Vanhuk- sille, vammaisille ja sairaille se avaa uuden mahdollisuuksien maailman. On viitteitä siitä, että yksittäinen kuluttajan saa lähitulevaisuudessa perinteisiin jakelukanaviin verrattuna pa- rempaa palvelua hyödyntämällä sähköistä kaupankäyntiä. Näin ollen ne, jotka eivät osaa käyttää Internetiä joutuvat toden- näköisesti muita heikompaan asemaan. Tämä puolestaan voi merkitä, että jo nyt muita epäedullisemmassa asemassa olevien tilanne heikkenee entisestään. Kansalaisyhteiskunnan on kehitettävä tietoyhteiskunta- 5. 4. teknologiaan liittyvien riskien ja mahdollisuuksien arviointia, jotta kyseistä teknologiaa voidaan kehittää yhteiskunnallisia tarpeita vastaavaksi. Tämän vuoksi sekä kyseiseen teknologiaan liittyvistä mahdollisuuksista että sen rajoituksista tulee opettaa ja oppia. Virtuaaliyhteiskunta ei korvaa oikeaa yhteiskuntaa. 5. 5. Miten yleinen opetus tulisi toteuttaa? Kansalaisten perehdyttäminen IST:hen ei ole vain 5. 5. 1. koulutuskysymys ja asianomaisten taitojen oppimiskysymys. Ensisijaisesti on kyse ihmisten ajattelutavan muuttamisesta C 117/70 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 26. 4. 2000 – tiedonsaannin suhteen (tietomäärä, tiedonsaannin nopeus) 5. 6. Julkishallinnolle suositellaan seuraavia toimia: – – sen osalta, mitä ihmiset ajattelevat tiedonkäsittelystä, sekä johtopäätökset kunkin tiedonosasen objektiivista arvoon nähden, ajatellen erityisesti nykyistä tarvetta suodattaa jatkuvasti tietoa ja arvioida tiedon luotettavuus. Tämä kaikki huomioiden ammatillinen opetus ei riitä pereh- dyttämään suurta yleisöä IST:hen. Tarvitaan jatkuvaa koulu- tusta. 5. 5. 2. Alle 20-vuotiaiden tulisi oppia tietoyhteiskuntatek- nologiaan liittyvät taidot koulujärjestelmän piirissä. Mikäli opettajien oma asiantuntemus, opettajakoulutus ja koulujen laitteistot eivät vielä ole riittävällä tasolla, tulisi tilanne korjaa pikakurssein. Tässä yhteydessä tulisi ottaa huomioon monien opiskelijoiden merkittävä osaaminen ja hyödyntää sitä. 5. 5. 3. Loppuosa väestöstä joutuu läpikäymään uudelleen- koulutuksen ja koulutuksen. Koulutusvastuun ja toteuttamis- vastuun kantavat väistämättä elinikäisen koulutuksen oppilai- tokset ja instituutiot. On selvää, että vaaditaan viipymättä toimenpiteitä ja järjestelyitä tämän saavuttamiseksi. 5. 5. 4. Suuri osa työssä käyvistä oppii tarvittavat taidot työpaikallaan. Monissa jäsenvaltioissa on aloitettu erityisohjel- mia. Tätä tukee kouluikäisten vaikutus. Kouluilla on mahdolli- suus tarjota opetusta niille vanhemmille, jotka eivät työssään käytä tietoyhteiskuntatekniikkaa. 5. 5. 5. Huomattava osa hieman alle 60-vuotiaista työssäkäy- vistä ei välttämättä ole työssään tekemisissä tietotekniikan kanssa. Varhainen eläkkeelle siirtyminen voi merkitä, että osa ikäpolvesta ei ole missään tekemisissä tietoyhteiskuntateknolo- gian kanssa. Erityisenä haasteena on saada tämä ikäpolvi tarttumaan uudelleen työhön. 5. 6. 1. Tietoyhteiskuntateknologiaan liittyvän kouluissa an- nettavan opetuksen taso on varmistettava asettamalla tavoitteet siten, että ne takaavat taitojen yleisen omaksumisen. Tämä edellyttää lisää voimavaroja mm. opettajien koulutukseen. 5. 6. 2. Työssäkäyvien kohdalla on tarvittaessa rohkaistava tietotekniikkaa koskevaa yleissivistävää ja ammatillista koulu- tusta jo ennen kuin kyseistä taitoa tarvitaan työssä. Kaikilla työntekijöillä tulisi olla mahdollisuus taitojen hankkimiseen. Viranomaisten ja yritysten tuleekin olla päättäväisiä, että mahdollisuus toteutuu. 5. 6. 3. Työttömille ja niille eläkkeelle siirtyneille, jotka voi- daan vielä saada palaamaan työhön, on tarjottava työllistymistä palvelevaa, yleissivistävää ja ammatillista IST-koulutusta. Tässä yhteydessä on lisäksi välttämätöntä tarjota vaihtoehtoja myös (vähemmistön muodostaville) joille IST-taitojen omaksuminen on mahdotonta. ryhmille, 5. 6. 4. Työelämästä syrjäytyneille sekä vanhuksille, vammai- sille ja sairaille tulee tarjota IST-opastusta ja -koulutusta paikallisyhteisöjen puitteissa. 5. 6. 5. Kattavuuden saavuttaminen voi myös edellyttää edul- listen tai ilmaisten laitteistojen tarjoamista. Ammattiyhdistyk- set ja yritykset voivat käyttää ostovoimaansa ja hankkia laitteita edullisesti työntekijöiden puolesta. Yhteisöjen (ks. kohta 5. 6. 4) lienee tukeuduttava julkiseen valtaan tai muihin osapuoliin. Internetin käyttö tullee myös edullisemmaksi tietokonetta yksinkertaisempien selailulaitteiden kehittymisen myötä. 5. 6. 6. saada sitoutumaan näihin toimiin. Lissabonin huippukokouksessa jäsenvaltiot voitaisiin 6. Yrittäjyyden kulttuuri 6. 1. Huippukokouksen päätelmissä tulisi tunnustaa yritys- ten ja yrittäjien yhteiskunnallis-taloudellinen asema. Ne tarjoa- vat arvokkaan kanavan teknologian hyödyntämiselle, innovaa- tiolle ja tiedolle. 5. 5. 6. Yli 60-vuotiaiden ikäluokka on pitkälti sivuutettu. Mikäli heillä ei ole mahdollisuutta käyttää tietoyhteiskuntatek- niikkaa, he joutuvat yhteiskunnallisesti muita huonompaan asemaan. Lissabonissa tulisi pyrkiä poistamaan yrittäjyyttä hait- 6. 2. taavat esteet samalla, kun pyritään hankkimaan hyväksyntää sen yhteiskunnallis-taloudelliselle roolille. 26. 4. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 117/71 Toimet yrittäjyyden tukemiseksi: 6. 2. 1. Jokaisessa koulussa ja jokaisella kouluasteella tulisi panna alulle yrittäjyysaloitteita. Ammatinvalinnanohjaajia tuli- si kouluttaa välittämään tietoa liike-elämässä luotavan uran tarjoamasta haasteellisuudesta ja jännityksestä. Koulusta val- mistuvien nuorten tulisi pystyä ryhtymään yrittäjiksi 20–30-vuotiaina, eli kun he ovat luovimmillaan. 6. 2. 2. Verotusta muutettava on yrittäjien ja heidän työnteki- jöidensä kannustamiseksi. Veropolitiikan keinoin on luotava tulee riskipääomaa houkutteleva ympäristö. Nämä toimet suunnata pk-yrityksille ja palvelemaan uusien yritysten perus- tamista. 6. 2. 3. Yritysten perustamista ja kehittämistä haittaavien esteiden poistamiseksi tulisi niihin liittyvää sääntelyä ryhtyä uudistamaan. Yrityksen perustamiseen liittyvien asiakirjojen määrä tulisi kaikissa jäsenvaltiossa vähentää vuoden 2000 loppuun mennessä minimiin. 6. 2. 4. Yritysten kyky selvitä määräyksistä on rajallinen. Ne eivät pysty omaksumaan uusia määräyksiä vuodesta toiseen. Jopa suurehkoilla yrityksillä on vaikeuksia pysyä ajan tasalla hallinnollisten muodollisuuksien tulvassa, vaikka niiden koh- dalla tästä aiheutuvat kulut ovat suhteessa pk-yrityksiin kohdis- tuvia pienemmät. Määräysten kohdalla vallitseva suuntaus on yritysten ja erityisesti pienyritysten kohdalla käännettävä ja niistä aiheutuvaa taakkaa on pyrittävä vähentämään. Poliitikkojen on ryhdyttävä jyrkkiin toimiin yritysten 6. 2. 5. ja yhteiskunnan yli pyyhkivän sääntelyaallon hillitsemiseksi ja kääntämiseksi. Ministeriöt eivät pysty osastojaon vuoksi arvioimaan yrityksiin kohdistuvan, eri ministeriöistä peräisin olevan sääntelyn kokonaismäärää. Euroopan komissiossa ja useimmissa jäsenvaltioissa asiaa on selvitetty vuosia laihoin tuloksin. Vaikutuksen aikaan saaminen edellyttää päättäväisiä toimia. Jäsenvaltioiden tulisi Lissabonissa sitoutua tähän pyrki- mykseen uudelleen ja yhdistää siihen riittävän tehokas seuran- taprosessi ja aikataulu. Viime aikoina useat tahot ovat puolta- neet pienyritysten peruskirjan laatimista. Se olisi erittäin näkyvä ja tehokas tapa käsitellä näitä kysymyksiä ja koota useimmat näkökohdat yhteen. kaupankäyntiä koskevaa lainsäädäntöä on erittäin tervetullut ”dot. eu -alueen” kannalta. Komitea kannattaa ”eEurope – Tieto- -aloitetta (1) sekä komission aiheesta yhteiskunta kaikille” ”Työllisyysstrategiat tietoyhteiskunnassa” hiljattain Lissabonin huippukokousta silmällä pitäen antamaa tiedonantoa (2). 7. Vakiintuneet yritykset ja uusi ajattelutapa 7. 1. Yritystoiminnassa muutos on jatkuvaa. Jokaisen yrityk- sen on mahdollista epäonnistua. Markkinavoimat muuttavat sääntöjä jatkuvasti. Yritysten on innovoitava säilyäkseen hen- gissä. 7. 2. Innovaatio voi kohdistua jokaiseen liiketoiminnan osa-alueeseen, eli tutkimus- ja kehitystoimintaan, tuotteisiin ja tuotantoon, markkinoihin ja markkinointiin sekä palvelujen tarjontaan. Mikäli tämä edellyttää työn organisointia, tarvitaan erityisesti teknistä, rakenteellista ja sosiaalista innovointia. 7. 3. Innovaatio merkitsee muutosta. Uudessa ajatteluta- vassa muutos on jatkuvaa. Yritysten, yhteiskunnan ja julkisen vallan on oltava valmiit hyväksymään tämä seikka. Yritysten tulee olla nykyistä joustavampia ja sopeutuvaisempia – vähemmän jäykkiä ja hierarkiaan perustuvia. 7. 4. On ryhdyttävä mm. seuraaviin toimiin: Vielä nk. ”sini- 7. 4. 1. ja valkokaulustyöläisiä” erottavia tekijöitä on arvioitava uudelleen, koska joustavassa yrityksessä tavoitteena on ainoastaan yksi työntekijäryhmä. Amsterdamin sopimuksen 13 artiklan mukaisesti on poistetta- va kaikki sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskon- toon tai vakaumuksen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoli- seen suuntautumiseen perustuva syrjintä. 7. 4. 2. Yritysten on saatava tietoyhteiskuntateknologiasta mahdollisimman hyvä kilpailuetu. Tämän seurauksena yritys- johdon hierarkkinen rakenne voidaan purkaa, antaa työnteki- jöille päätösvaltaa, luoda uusia työpaikkoja ja korvata vanhoja. Nämä muutokset on tehtävä harkiten. Vastaavasti kielteisten vaikutusten lieventämiseksi ja muutoksen saaman hyväk- synnän lisäämiseksi työntekijät tarvitsevat viranomaisten, am- mattiliittojen ja yrityshallinnon tukea uudelleenkoulutuksessa ja uudelleentyöllistymisessä. 6. 2. 6. Erityisen tärkeää on, ettei sähköistä kaupankäyntiä tukehduteta heti sen syntyvaiheessa. Nk. dot. com -yritysten räjähdysmäinen kasvu on huomattava innovaation lähde. Ne kaipaavat rohkaisua. Komission päättäväisyys edistää sähköistä (1) ”eEurope – Tietoyhteiskunta kaikille”, KOM(1999) 687 lopull. (2) KOM(2000) 48 lopull. C 117/72 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 26. 4. 2000 7. 4. 3. Ammattitaitoinen ja sopeutumiskykyinen työvoima on ensisijaisen tärkeää uudessa innovatiivisessa työym- päristössä. Nykyään vain vähemmistö työvoimasta omaa riittävät taidot uuden teknologian hyödyntämiseksi ja voi siten saada työstään paremman palkkion. Enemmistöllä ei ole ammattitaitoa lainkaan tai vain jonkin verran ja heidän palkkionsa jää pienehköksi. Tulevaisuudessa vähenee ei lain- kaan tai vain vähäistä ammattitaitoa vaativien työpaikkojen määrä, ja kaikkien työtekijöiden tulee koulutuksen ja uudel- leenkoulutuksen avulla hyödyntää koko kapasiteettinsa. 7. 4. 4. Komitea toistaa toiveensa, että kaikki enemmän kuin tuhat ihmistä EU:n alueella työllistävät yritykset ja julkisen alan laitokset laativat vapaaehtoisesti muutoksenhallintaraportin (1). Raportin tarkoituksena on antaa tietoa odotettavista rakenne- muutoksista ja hahmotella ennakolta tulevan muutoksen hal- lintaa. Työntekijät ja heidän edustajansa tulisi ottaa mukaan raportin laadintaan ja sen inspiroimien toimien toteutukseen. 7. 4. 5. Talouden alueellisen ja toimialakohtaisen kehityksen ennakoinnin ja suunnittelun helpottamiseksi komitea kehottaa komissiota lisäksi selvittämään mahdollisuutta perustaa eu- rooppalainen elinkeinoelämän muutosten seurantakeskus (2). 8. Koulutuksen mukauttaminen uuteen ajattelutapaan 8. 1. Koulutukselle tulisi asettaa seuraavat tavoitteet: a) yksilötaso – henkilökohtaisten mahdollisuuksien hyödyntämien – työllistymisen varmistaminen b) jäsenvaltiotaso – – väestön potentiaalin hyödyntäminen uuden ajattelutavan mukaisen talouden ja yhteiskun- nan edellyttämien taitojen kehittäminen. 8. 2. Henkilökohtaisten mahdollisuuksien toteuttamisen pe- rusedellytys on, että koulujärjestelmä valmistaa yksilön hallit- semaan elämäänsä, työyh- teisössä, kehittämään sosiaalisia taitojaan ja kantamaan vastuu- ta. Vankat yleistiedot sekä puhe-, luku-, kirjoitus- ja laskutaidon kaltaisten perusvalmiuksien hallinta ovat keskeisen tärkeitä, jotta uudesta teknologiasta saadaan täysi hyöty. Näiden taitojen selviytymään yhteiskunnassa, (1) Ks. TSK:n lausunto aiheesta ”Kuinka hallita muutosta – Teollisuu- den muutosten taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia käsit- televä korkean tason työryhmä – Loppukertomus”, EYVL C 258, 10. 9. 1999. (2) Mt. puute on merkittävä syy marginalisoitumiseen. Nykypäivän työelämässä esiintyvät haasteet vaativat täyden kapasiteetin käyttöönottoa. Tietoyhteiskunnan tärkeysjärjestyksen kärjessä tulee olla kattava toimintasuunnitelma kaikenikäisten luku- ja laskutaidon takaamiseksi. Erityistä huomiota on kiinnitettävä siirtolaisten ja etnisten vähemmistöjen tarpeisiin. 8. 3. Jos koulujärjestelmässä pyrittäisiin nykyistä enemmän valmentamaan nuoria työelämään, tämä auttaisi heitä keskit- tymään omaan työllistettävyyteensä samalla kun korostettai- siin itsensä työllistämisen ja yrittäjyyden tarjoamia mahdolli- suuksia. Samalla nuoret saisivat tietoa yritysten taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta panoksesta sekä yrityksen velvollisuuk- sista yhteiskuntaa kohtaan. Tasavertaisten mahdollisuuksien edistämiseksi kogni- 8. 4. tiivisessa yhteiskunnassa on naisille taattava nykyistä parem- mat mahdollisuudet päästä tekemisiin uuden teknologian kanssa. Joissain jäsenvaltioissa juuri uusi teknologia ei juuri- kaan ole varttuvien tyttöjen ulottuvilla kouluissa tai kodeissa, tai se on jopa kokonaan heidän ulottumattomissaan. Miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien varmistamiseksi ja työmarkkinoilla naisiin kohdistuvan syrjinnän torjumiseksi tämä seikka tulee tulevaisuudessa oikaista. Aikaisemmin naiset hyötyivät palvelualan laajentumisesta. Tulevaisuudessa voi- daan olettaa että miesten osuuden alalla työskentelevistä kasvavan. Eräs syy tähän on perinteisesti naisvaltaisten palvelu- ammattien jatkuva rationalisointi, joka luo uusia työpaikkoja miehille tuotantoon läheisesti liittyvillä aloilla. Tämän vuoksi naisten on tärkeää omaksua tarvittavia taitoja, jotta he voivat jatkossa puolustaa asemaansa näillä markkinoiden nopeasti kasvavilla aloilla. 8. 5. Työllistettävyyteen ja ammattitaitoon liittyvän huolen vuoksi olisi väärin vähätellä akateemisen koulutuksen merki- tystä. Akateemisesti ihannetapauksessa lahjakkaiden tulisi opiskella mahdollisimman korkeatasoinen akateeminen tut- kinto ennen työelämään siirtymistään. Monet yritysmaailman lahjakkuuksista loivat poikkeuksellisen ansiokkaan akateemi- sen uran ennen tuloaan liike-elämään. Hyvin koulutettu akatee- minen väestö voi antaa panoksensa kaikilla yhteiskuntaelämän tasoilla ja heitä tarvitaan tietoyhteiskunnan johtaviin asemiin. 8. 6. Innovaatiota ja tietoa hyödyntämään pyrkivän talou- den tulee pohjautua tieteeseen ja teknologiaan. Tarvitaan riittävästi korkeatasoista tieteellistä, teknistä ja liikkeenjohdol- lista osaamista, jonka tulee jakautua työvoiman keskuudessa tasaisesti. Tiedettä ja teknologiaa sisältävät opinto-ohjelmat eivät ole riittävän houkuttelevia. Uusi lähestymistapa tiede- ja teknologia-aineiden opettamiseen ja oppimiseen koulutus- järjestelmän kaikilla tasoilla on asetettava etusijalle. Lisäksi on varmistettava nykyistä läheisempi yhteys teoreettisen luonnon- tieteiden opiskelun ja teollisuudessa tapahtuvan käytäntöön soveltamisen välille. 26. 4. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 117/73 TSK valmistelee lausuntoa aiheesta ”Koulutuksen eu- 8. 7. rooppalainen ulottuvuus: luonne, sisältö ja tulevaisuuden näkymät”, jossa se hahmottelee aiheeseen liittyviä ehdotuksi- aan. Lissabonin huippukokouksessa EU:n tulisi sitoutua paran- tamaan nykyisen työvoiman ammattitaitoa jäsenvaltioiden ja yritysten aloittein, ja edistää samalla yrittäjäkulttuurin entistä parempaa ymmärtämistä ja tukea. Taloudellisesti, ekologisesti 9. 5. ja yhteiskunnallisesti va- kaan tulevaisuuden mahdollisuus kasvaa, mikäli sille pystytään luomaan laaja teknisestä ja organisatorisesta asiantuntemuk- sesta koostuva perusta ja kehittämään sitä edelleen. Eräs edellytys tähän on toimiva ja tehokas innovaatiojärjestelmä, jossa tutkimuksen, koulutuksen, tuotannon ja organisoinnin sekä teknologian siirron ja jäsenvaltioiden innovaatiopolitiikan välillä on monimuotoista vuorovaikutusta. 9. Kestävä kehitys 9. 1. Olisi vaikea kuvitella uutta ajattelutapaa ilman kestävää kehitystä. Ajattelutavan on oltava kestävä ja siksi sen on perustuttava innovaatioon ja tietoon. Tärkeimpiä tässä yhtey- dessä huomioon otettavia seikkoja ovat: 9. 1. 1. saastumisen valvonta ja vähentäminen. Jätteiden määrän sekä maan, veden ja ilmakehän 9. 1. 2. Maaperän ja veden kestävä käyttö maataloudessa, metsätaloudessa, puutarhaviljelyssä, kaupunkisuunnittelussa, teollisessa toiminnassa, liikenteessä, matkailussa ja urheilussa. Kestävien polttoainevarojen hyödyntämisen kehittä- 9. 1. 3. minen ja orgaanisten polttoaineiden ja muiden rajallisten luonnonvarojen käyttö. 9. 1. 4. Maalla ja merellä tapahtuvan elintarviketuotannon tasapainottaminen nykyistä paremmin kysynnän ja kestävyy- den mukaan sekä nykyistä suuremman huomion kiinnittämi- nen elintarvikeketjun laatuun. 9. 1. 5. Yksityisen ja julkisen liikenteen nykyistä parempi tasapaino ja sitä tukeva nykyistä järkiperäisempi lähestymista- pa maankäytön suunniteluun ja maankäyttöön. 9. 2. Asianmukaisen tietopohjan kehittäminen tarjoaa kei- not kestävyyden entistä parempaan hallintaan. Mahdollisuuk- sia avautuu sekä julkiselle että yksityiselle tutkimukselle, mutta julkiset aloitteet ovat välttämättömiä. 9. 5. 1. Tämän lisäksi Euroopassa on välttämätöntä edistää tulevien innovaatioiden lähteenä ja perustana – sekä niiden määrän että laadun suhteen – olevaa tutkimus- ja kehitystoi- mintaa. (1) Tutkimiseen ja kehittämiseen liittyvistä työmahdol- lisuuksista tulee samalla tehdä niin puoleensavetäviä, että lahjakkaimmat saadaan houkuteltua alalle ja pysymään Euroo- passa. Jo kouluopetuksessa on tarjottava enemmän tasokasta opetusta matemaattis-luonnontieteellisissä (ja mahdollisesti myös teknisissä) aineissa. Lissabonin huippukokous voisi antaa kohdassa 9. 1 9. 6. esitettyjen seikkojen tutkimisen nykyisten EU:n ohjelmien ja sitoumusten valossa komission vastuulle. Näin neuvosto voisi harkita lisätoimia, joilla varmistetaan, että uusi ajattelutapa on kestävän kehityksen mukainen. Kestävyyteen liittyvä ulottuvuus on uusien jäsenvaltioi- 9. 7. den liittymisen kannalta erityinen haaste. 10. Julkinen valta ja uusi ajattelutapa 10. 1. Kun otetaan huomioon tässä lausunnossa esiin tuodut seikat ja jäsenvaltioiden aloitteiden valtava määrä, avainkysy- mys kuuluukin, tarvitaanko myös julkisessa vallankäytössä uutta ajattelutapaa? 10. 2. Perinteinen näkemys, jonka mukaan valtio on itsenäi- nen palvelujen toimittaja tulee korvata valtion ja yhteiskunnan yhteistyösuhteella. Suuri yleisö odottaa valtiolta sääntöjen ja määräysten noudattamisen lisäksi asianmukaisten palvelujen tehokasta toimittamista. 10. 3. Valtiollisessa uudistuspolitiikassa tulee – keskittyä enemmän hajautettuihin yhteistyöverkkoihin, Ympäristönsuojeluun ja kestävään kehitykseen liit- 9. 3. tyvän teknologian hyödyntämiseen liittyy valtava työllistämis- potentiaali. – painottaa nykyistä enemmän taloudellista tehokkuutta ja suorituskykyä. 9. 4. Mikäli kohdassa 9. 1 kuvattu tavoite halutaan savuttaa, tarvitaan teknisiä, teollisia sekä käyttäytymiseen ja kulttuuriin liittyviä innovaatioita. Onnistuessaan innovaation tulisi johtaa nykyisten yritysten elpymiseen sekä uusien ja menestyvien pk-yritysten perustamiseen. Jäsenvaltioiden on luotava riittävät kannusteet (sekä keppiä että porkkanaa) tällaisen innovaation edistämiseksi. Tähän liittyy hallinnoinnin tehokuuden parantaminen sekä vaihtoehtoisten toteuttamistapojen taloudellisuuden punnitse- minen. (1) Ks. myös komission tiedonanto ”Kohti eurooppalaista tutkimus- aluetta” – KOM(2000) 6 lopull. C 117/74 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 26. 4. 2000 10. 4. Valtion- ja julkishallinnon rakennemuutos on koko- naan toinen, monimutkainen ja pitkällinen tehtävä. Sen edistä- miseen liittyvät ehdotukset esitetään erillisessä TSK:n lausun- nossa. Bryssel 2. maaliskuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0627/00 från Erik Meijer (GUE/NGL) till rådet. Kosovo: privatisering av statsägda företag i Kosovo innan detta stadfästs av behörig statlig myndighet.

eurovoc_concepts:
Kosovo
common foreign and security policy
foreign enterprise
privatisation

text: C 374 E/124 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/146) SKRIFTLIG FR¯GA E-0627/00 fr(cid:229)n Erik Meijer (GUE/NGL) till r(cid:229)det (2 mars 2000) ˜mne: Kosovo: privatisering av stats(cid:228)gda f(cid:246)retag i Kosovo innan detta stadf(cid:228)sts av beh(cid:246)rig statlig myndighet 1. Kan r(cid:229)det bekr(cid:228)fta att fabriker, gruvor, byggf(cid:246)retag och andra f(cid:246)retag i Kosovo som fr(cid:229)n och med nationaliseringen och upph(cid:228)vandet av arbetarsj(cid:228)lvstyret 1994 till och med v(cid:229)ren 1999 varit den jugo- slaviska statens eller den d(cid:228)ri bel(cid:228)gna delstaten Serbiens egendom d(cid:228)refter privatiserats genom f(cid:246)rsorg av de nya myndigheterna? 2. Vem tillfaller, sedan Unmiks f(cid:246)rvaltning installerats i Kosovo, inkomsterna fr(cid:229)n de stats(cid:228)gda f(cid:246)retag som n(cid:228)mnts i punkt 1, d(cid:228)ribland gruv- och industrif(cid:246)retaget (cid:148)Trepca(cid:148) som (cid:228)nnu 1996 exporterade varor till ett v(cid:228)rde av 100 miljoner dollar och den del av banken (cid:148)Jugobanka(cid:148) som har anknytning till Kosovo och p(cid:229) vilken det franska f(cid:246)retaget (cid:148)SociØtØ Commerciale de MØtaux et de MinØraux(cid:148) g(cid:246)r anspr(cid:229)k? 3. Finns det i samband med privatiseringen utsikter till att beslutander(cid:228)tten i f(cid:246)retagen (cid:229)terg(cid:229)r till Kosovos befolkning eller (cid:228)r det bara kapitalstarka utl(cid:228)ndska f(cid:246)retag som har m(cid:246)jlighet att ta (cid:246)ver f(cid:246)retag i Kosovo? Har utl(cid:228)ndska f(cid:246)retag under tiden investerat i Kosovo och, om de gjort det, hur stora invester- ingar har det d(cid:228)rvid r(cid:246)rt sig om? P(cid:229) vilken r(cid:228)ttslig grund kan en privatisering (cid:228)ga rum i Kosovo utan den jugoslaviska eller serbiska 4. regeringens medverkan eller samtycke, d(cid:229) man erinrar sig att Kosovo i praktiken visserligen inte sorterar under n(cid:229)gondera av dessa regeringar men Kosovos statsr(cid:228)ttsliga st(cid:228)llning fortfarande inte (cid:228)ndrats? ˜r r(cid:229)det berett att verka till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r att eventuella privatiseringar skall uppskjutas till dess att val 5. f(cid:246)rr(cid:228)ttats och Kosovos statsr(cid:228)ttsliga st(cid:228)llning definitivt reglerats s(cid:229) att den statsmakt som d(cid:228)rvid erk(cid:228)nts i Kosovo i demokratisk ordning kan fatta beslut om de stats(cid:228)gda f(cid:246)retagens egendom? Svar (25 maj 2000) FN:s s(cid:228)kerhetsr(cid:229)d har genom resolution 1244 givit F(cid:246)renta Nationernas uppdrag i Kosovo (UNMIK) myndighet (cid:246)ver Kosovo:s befolkning och territorium, inbegripet all lagstiftande och verkst(cid:228)llande makt, samt uppdrag att s(cid:246)rja f(cid:246)r en (cid:246)verg(cid:229)ngsadministration. I f(cid:246)rordning nr 1999/1 om (cid:246)verg(cid:229)ngsadministrationens befogenheter, vilken undertecknades den 25 juli 1999, fastst(cid:228)lls det att UNMIK skall f(cid:246)rvalta l(cid:246)s och fast egendom, inbegripet medel, bankkonton och annan egendom p(cid:229) Kosovos territorium, tillh(cid:246)rande F(cid:246)rbundsrepubliken Jugoslavien, Republiken Serbien eller n(cid:229)got av dess organ eller registrerade i deras namn. R(cid:229)det k(cid:228)nner till att UNMIK h(cid:229)ller p(cid:229) att uppr(cid:228)tta en databas med de 156 offentligt (cid:228)gda f(cid:246)retagen i Kosovo som ett f(cid:246)rsta f(cid:246)rs(cid:246)k att p(cid:229) ett systematiskt s(cid:228)tt sammanst(cid:228)lla information om offentligt (cid:228)gda f(cid:246)retag i Kosovo. Enligt den information som r(cid:229)det har erh(cid:229)llit slutf(cid:246)r UNMIK f(cid:246)r n(cid:228)rvarande en privatiseringsstrategi, d(cid:228)r h(cid:228)nsyn skulle tas till den f(cid:246)rsening som h(cid:228)nger ihop med behovet att klarg(cid:246)ra (cid:228)gander(cid:228)tten. Enligt denna skulle UNMIK f(cid:246)rbereda ett system med f(cid:246)rvaltnings-/hyreskontrakt, som kan ing(cid:229)s parallellt med detta klarg(cid:246)rande. Privatisering i traditionell mening skulle (cid:246)verv(cid:228)gas s(cid:229) snart som fr(cid:229)gan om (cid:228)gander(cid:228)tten till icke privat(cid:228)gda f(cid:246)retag avgjorts


title: Verordening (EG) nr. 479/2000 van de Commissie van 2 maart 2000 betreffende de offertes voor de uitvoer van haver, die zijn meegedeeld in het kader van de openbare inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1897/1999

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
export
export refund
oats

text: 3. 3. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 58/9 VERORDENING (EG) Nr. 479/2000 VAN DE COMMISSIE van 2 maart 2000 betreffende de offertes voor de uitvoer van haver, die zĳn meegedeeld in het kader van de openbare inschrĳving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1897/1999 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, (2) Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Veror- dening (EG) nr. 1253/1999 (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1501/95 van de Commissie van 29 juni 1995 tot vaststelling van enkele toepassingsbepalingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad voor wat de toekenning, in de graansector, van uitvoerrestituties en van bĳ verstoring van de graanmarkt te treffen maatregelen betreft (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2513/98 (4), Gelet op Verordening (EG) nr. 1897/1999 van de Commissie van 2 september 1999 betreffende een bĳzondere interventie- maatregel voor granen in Finland en Zweden (5), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2482/1999 (6), en met name op artikel 8, Overwegende hetgeen volgt: (1) Een openbare inschrĳving voor de vaststelling van de restitutie bĳ uitvoer uit Finland en Zweden van in die landen geproduceerde haver naar alle derde landen is opengesteld bĳ Verordening (EG) nr. 1897/1999. In artikel 8 van Verordening (EG) nr. 1897/1999 is bepaald dat de Commissie, op grond van de meege- deelde offertes, volgens de procedure van artikel 23 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 op grond van de meege- deelde offertes kan besluiten niet tot toewĳzing over te gaan. Het is met name rekening houdend met de in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1501/95 genoemde criteria, niet wenselĳk een maximumrestitutie vast te stellen. De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Comité van beheer voor granen, (3) (4) HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Er wordt geen gevolg gegeven aan de offertes die in de periode van 25 februari tot en met 2 maart 2000 zĳn meegedeeld in het kader van de in Verordening (EG) nr. 1897/1999 bedoelde inschrĳving voor de restitutie bĳ uitvoer van haver. Deze verordening treedt in werking op 3 maart 2000. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 2 maart 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 18. (3) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 7. (4) PB L 313 van 21. 11. 1998, blz. 16. (5) PB L 233 van 3. 9. 1999, blz. 10. (6) PB L 303 van 26. 11. 1999, blz. 3