title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0844/00 från María Rodríguez Ramos (PSE) och Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen. Export av tomater från Marocko.

eurovoc_concepts:
Morocco
fruit vegetable
import (EU)
import policy

text: C 46 E/58 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 befinner sig p(cid:229) platsen i fr(cid:229)ga eller i dess n(cid:228)rhet. Fr(cid:229)n journalisth(cid:229)ll har jag erfarit att de kemiska (cid:228)mnen som polisens handgranater och sprejer inneh(cid:229)ller h(cid:246)r till kategori CS och CN, och att pulverkornen de inneh(cid:229)ller stannar kvar i milj(cid:246)n l(cid:228)nge, tr(cid:228)nger djupt in i m(cid:228)nniskors lungor och f(cid:246)rorenar huden p(cid:229) ett allvarligt s(cid:228)tt. Kan kommissionen besvara f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Vad (cid:228)r det h(cid:228)r f(cid:246)r (cid:228)mnen egentligen, var tillverkas de och vad best(cid:229)r de av? 2. Hur l(cid:228)nge stannar dessa (cid:228)mnen kvar i m(cid:228)nniskoorganismen och i milj(cid:246)n rent allm(cid:228)nt, och vilka skadeverkningar (cid:229)stadkommer de med tanke p(cid:229) h(cid:228)lsan? ˜r det en riktig anklagelse att de antagligen (cid:228)r cancerogena? 3. Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att unders(cid:246)ka fr(cid:229)gan, framf(cid:246)r allt i relation till folkh(cid:228)lsan? Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (23 maj 2000) Kommissionen har ingen information om de (cid:228)mnen som parlamentsledamoten n(cid:228)mner. F(cid:246)ljaktligen kan den inte bed(cid:246)ma de t(cid:228)nkbara effekterna p(cid:229) m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa som de kan ha. (2001/C 46 E/063) SKRIFTLIG FR¯GA E-0843/00 fr(cid:229)n Chris Davies (ELDR) till kommissionen (21 mars 2000) ˜mne: M(cid:228)nskliga resurser i kommissionens generaldirektorat f(cid:246)r transport Kommissionen kommer att spela en allt st(cid:246)rre roll f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra j(cid:228)rnv(cid:228)gstj(cid:228)nsterna f(cid:246)r passagerarna och v(cid:228)nda nedg(cid:229)ngen inom j(cid:228)rnv(cid:228)gstransporten. Anser kommissionen d(cid:228)rf(cid:246)r att den har tillr(cid:228)ckligt med personal p(cid:229) transportdirektoratet f(cid:246)r att det arbete som kr(cid:228)vs skall kunna utf(cid:246)ras p(cid:229) ett effektivt s(cid:228)tt? Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (15 maj 2000) Sedan generaldirektoraten f(cid:246)r transport och energi slogs ihop i enlighet med kommissionens beslut av den 22 december 1999, st(cid:228)mmer den uppr(cid:228)ttade strukturen och organisationen (cid:246)verens med huvudlinjerna i EU:s politik. I samband med detta omplacerades en del personal, bland annat till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r j(cid:228)rnv(cid:228)gar. Om denna (cid:229)tg(cid:228)rd skulle visa sig vara otillr(cid:228)cklig, kan det eventuellt bli tal om nya interna omflyttningar i generaldirektoratet f(cid:246)r energi och transport, oberoende av eventuella krav p(cid:229) ytterligare personal. (2001/C 46 E/064) SKRIFTLIG FR¯GA E-0844/00 fr(cid:229)n Mar(cid:237)a Rodr(cid:237)guez Ramos (PSE) och Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen ˜mne: Export av tomater fr(cid:229)n Marocko (21 mars 2000) Eftersom exporten av tomater fr(cid:229)n Marocko till gemenskapen (cid:246)verskred de totalt till(cid:229)tna m(cid:228)ngderna med 190 procent ledande spanska jordbruksorganisationer redan p(cid:229)pekat i flera m(cid:229)nader) m(cid:229)ste ett system med importcertifikat inf(cid:246)ras i enlighet med f(cid:246)rordningen av den 23 december 1999. i oktober 1999 och med 37 procent i november samma (cid:229)r (vilket 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/59 N(cid:228)r kommissionsledamot Fischler m(cid:246)tte parlamentets utskott f(cid:246)r jordbruk och landsbygdens utveckling den 25 januari i (cid:229)r och svarade p(cid:229) fr(cid:229)gor fr(cid:229)n spanska ledam(cid:246)ter om tillbakadragandet av denna f(cid:246)rordning, p(cid:229)pekade han att detta berodde p(cid:229) att Marocko hade l(cid:228)mnat garantier f(cid:246)r s(cid:228)kerst(cid:228)lla att det totala antalet exporterade tomater inte skulle (cid:246)verskrida de till(cid:229)tna m(cid:228)ngderna. Kan kommissionen ange vilka konkreta garantier Marocko l(cid:228)mnat f(cid:246)r att undvika vad man f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte f(cid:246)rm(cid:229)tt undvika, det vill s(cid:228)ga export som (cid:246)verskrider till(cid:229)tna m(cid:228)ngder? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder avser kommissionen vidta f(cid:246)r att undvika att st(cid:246)rre m(cid:228)ngder (cid:228)n till(cid:229)tet gemenskapen? f(cid:246)rs in i Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 maj 2000) Det system med importlicenser vid inf(cid:246)rsel av tomater fr(cid:229)n Marocko till gemenskapen som inf(cid:246)rdes genom kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2767/1999 av den 23 december 1999 (1), f(cid:246)rutom protester och officiella uppvaktningar fr(cid:229)n de marockanska myndigheternas sida, klagom(cid:229)l fr(cid:229)n import(cid:246)- rerna och akt(cid:246)rerna p(cid:229) gemenskapsmarknaden. framkallade, De marockanska myndigheterna beg(cid:228)rde samr(cid:229)d med kommissionen i detta (cid:228)rende i syfte att klarg(cid:246)ra situationen n(cid:228)r det g(cid:228)llde (cid:246)verskridandet av de kvantiteter som (cid:246)verenskommits f(cid:246)r import till gemen- skapen. Under dessa samr(cid:229)d (cid:229)tog sig Marocko att under det p(cid:229)g(cid:229)ende reglerings(cid:229)ret respektera de kvantiteter som (cid:246)verenskommits inom ramen f(cid:246)r de avtal som slutits mellan Marocko och gemenskapen i denna fr(cid:229)ga, dvs. 145 676 ton under perioden fr(cid:229)n november 1999 till mars 2000. D(cid:228)rut(cid:246)ver har kommissionen beg(cid:228)rt snabba och regelbundna anm(cid:228)lningar av den import som genomf(cid:246)rs. I enlighet med detta (cid:246)verf(cid:246)r medlemsstaterna varje vecka till kommissionen uppgifter om de kvantiteter tomater som importerats fr(cid:229)n Marocko till deras marknader under den f(cid:246)reg(cid:229)ende veckan. Under dessa omst(cid:228)ndigheter kunde kommissionen (cid:229)terg(cid:229) till det system som fastst(cid:228)lls i avtalet och upph(cid:228)va systemet med importlicenser. (1) EGT L 333, 24. 12. 1999. (2001/C 46 E/065) SKRIFTLIG FR¯GA E-0845/00 fr(cid:229)n Astrid Lulling (PPE-DE) till kommissionen (21 mars 2000) ˜mne: Harmonisering av framst(cid:228)llningsvillkoren f(cid:246)r familjef(cid:246)retag som sk(cid:246)rdar sin frukt och framst(cid:228)ller icke-smaksatt eau-de-vie Medlemsstaternas g(cid:228)llande lagstiftning skiljer sig (cid:229)t n(cid:228)r det g(cid:228)ller framst(cid:228)llning av icke-smaksatt eau-de-vie. I vissa medlemsstater beviljas ekonomiskt st(cid:246)d till familjef(cid:246)retag som producerar icke-smaksatt eau-de-vie eftersom dessa ser till att de gamla odlingarna underh(cid:229)lls och att kunskaper (cid:246)verf(cid:246)rs till de yngre och eftersom detta motiverar dem att forts(cid:228)tta fruktodlingsverksamheten, vilket i sin tur inneb(cid:228)r att gr(cid:246)nom- r(cid:229)den och frukttr(cid:228)d i landsbygdsomr(cid:229)den underh(cid:229)lls. I andra l(cid:228)nder, till exempel Frankrike, kan inte r(cid:228)tten att skattefritt framst(cid:228)lla 10 liter ren alkohol per (cid:229)r (cid:246)verf(cid:246)ras i sl(cid:228)kten. Detta inneb(cid:228)r att de yngre avskr(cid:228)cks fr(cid:229)n att forts(cid:228)tta produktionen, vilket leder till katastrofala f(cid:246)ljder f(cid:246)r underh(cid:229)llet av fruktodlingar, framf(cid:246)r allt bevarandet av gamla fruktsorter, och f(cid:246)ljaktligen f(cid:246)r landskapet


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0814/00 från Agnes Schierhuber (PPE-DE) och Xaver Mayer (PPE-DE) till kommissionen. Fjällbete.

eurovoc_concepts:
Austria
Bavaria
EU competence
cattle
competence of the Member States
derogation from EU law
traceability

formats: html pdf print

text: 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/49 Auvergne-omr(cid:229)det, liksom de andra omr(cid:229)dena p(cid:229) det franska fastlandet, kommer (cid:228)ven i forts(cid:228)ttningen att delvis ing(cid:229) i strukturfondernas nya m(cid:229)l 2 f(cid:246)r perioden 2000(cid:141)2006. De franska myndigheterna tillk(cid:228)nnagav att de senast i slutet av april skulle l(cid:228)mna in f(cid:246)rslagen till samlade programplaneringsdokument. De utgifter som gjordes f(cid:246)re den 1 januari 2000 kommer f(cid:246)ljaktligen att kunna ber(cid:228)ttiga till retroaktivt st(cid:246)d om f(cid:246)rslagen l(cid:228)mnas in i tid. Som exempel kan n(cid:228)mnas att m(cid:229)l 2-program kan avse finansierings(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r (cid:229)terst(cid:228)llande av produk- tionsinfrastrukturer, -instrument och -redskap och (cid:229)teruppbyggnad av det historiska arvet, under f(cid:246)ruts(cid:228)tt- ning att dessa (cid:229)tg(cid:228)rder valts av det regionala partnerskapet. Samma sak g(cid:228)ller f(cid:246)r omr(cid:229)den som inte l(cid:228)ngre (cid:228)r ber(cid:228)ttigade till gemenskapsst(cid:246)d under den nya perioden, men som kan erh(cid:229)lla st(cid:246)d under en (cid:246)verg(cid:229)ngsperiod. Inom ramen f(cid:246)r Life-f(cid:246)rordningen, som h(cid:229)ller p(cid:229) att ses (cid:246)ver, kan ingen n(cid:246)dhj(cid:228)lp beviljas utanf(cid:246)r det normala f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r infordran av projekt. Det (cid:228)r dock m(cid:246)jligt att vissa l(cid:246)pande Life-projekt kan komma att omorienteras med h(cid:228)nsyn till de skador som drabbat platser eller omr(cid:229)den av betydelse f(cid:246)r gemen- skapen, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att dessa omorienteringar ligger i linje med projektens ursprungliga m(cid:229)l. De nationella skatte(cid:229)tg(cid:228)rder till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r skogsbrukssektorn som den franska regeringen har f(cid:246)r avsikt att anm(cid:228)la till kommissionen kommer att granskas utifr(cid:229)n best(cid:228)mmelserna i artikel 87. 2 b (f. d. artikel 92) i EG-f(cid:246)rdraget, som till(cid:229)ter att statligt st(cid:246)d beviljas f(cid:246)r att avhj(cid:228)lpa skador som f(cid:246)rorsakats av naturkatastro- fer. I detta avseende b(cid:246)r ett klart samband mellan skadorna och st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna kunna p(cid:229)visas och st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna endast t(cid:228)cka de skador som f(cid:246)rorsakats. Kommissionen har (cid:229)tagit sig att snarast m(cid:246)jligt handl(cid:228)gga Frankrikes ans(cid:246)kningar med h(cid:228)nsyn till hur br(cid:229)dskande fr(cid:229)gan (cid:228)r. 3. Den s(cid:228)nkta merv(cid:228)rdesskattesats som till(cid:228)mpas i Frankrike p(cid:229) vissa skogsv(cid:229)rds(cid:229)tg(cid:228)rder utg(cid:246)r inget undantag fr(cid:229)n r(cid:229)dets sj(cid:228)tte direktiv 77/388/EEG om merv(cid:228)rdesskatt (2). S(cid:228)nkningen uppstod till f(cid:246)ljd av en skriftv(cid:228)xling mellan de franska myndigheterna och kommissionen efter vilken kommissionen meddelade att best(cid:228)mmelserna i detta direktiv, och s(cid:228)rskilt den samf(cid:228)llda till(cid:228)mpningen av artikel 12. 3 a och kategori 10 i bilaga H, inte f(cid:246)rhindrade att en l(cid:228)gre skattesats till(cid:228)mpades p(cid:229) vissa skogsv(cid:229)rds(cid:229)tg(cid:228)rder, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att direktivets villkor i (cid:246)vrigt iakttogs. Det finns s(cid:229)ledes ingen tidsbegr(cid:228)nsning f(cid:246)r till(cid:228)mp- ningen av denna ordning. Bortom dessa punktvisa svar (cid:246)nskade kommissionen inleda en allm(cid:228)n diskussion om gemenskapens 4. f(cid:246)rm(cid:229)ga att utrusta sig med en verklig civilf(cid:246)rsvarsstyrka. (1) EGT L 160, 26. 6. 1999. (2) EGT L 145, 13. 6. 1977, senast (cid:228)ndrat genom direktiv 1999/85/EG (EGT L 277, 28. 10. 1999). (2001/C 46 E/054) SKRIFTLIG FR¯GA E-0814/00 fr(cid:229)n Agnes Schierhuber (PPE-DE) och Xaver Mayer (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Fj(cid:228)llbete (21 mars 2000) Identifiering och registrering av n(cid:246)tkreatur (cid:228)r en n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r att man inom ramen f(cid:246)r den obligatoriska m(cid:228)rkningen av n(cid:246)tk(cid:246)tt skall kunna garantera sp(cid:229)rning utan luckor. Detta leder p(cid:229) grund av fj(cid:228)llbetet till en speciell situation i medlemsstater med bergstrakter och alpomr(cid:229)den. P(cid:229) v(cid:229)ren varje (cid:229)r drivs bara i (cid:214)sterrike ungef(cid:228)r 300 000 n(cid:246)tkreatur och i Bayern ungef(cid:228)r 54 000 n(cid:246)tkreatur till fj(cid:228)llbete d(cid:228)r de f(cid:246)rblir i ungef(cid:228)r 3 m(cid:229)nader. Vanligtvis (cid:228)r dessa fj(cid:228)llbeten gemensamma betesmarker d(cid:228)r man f(cid:246)r ihop djur fr(cid:229)n olika f(cid:246)retag och sk(cid:246)ter dem gemensamt. Man kan identifiera fr(cid:229)n vilket f(cid:246)retag varje djur h(cid:228)rstammar med hj(cid:228)lp av befintliga betesf(cid:246)rteckningar. R(cid:229)dets f(cid:246)rordning nr 820/97 (1) om uppr(cid:228)ttande av ett system f(cid:246)r identifiering och registrering av n(cid:246)tkreatur stipulerar inte att n(cid:229)gon h(cid:228)nsyn beh(cid:246)ver tas till dessa s(cid:228)rskilda behov eller att f(cid:246)renklingar borde inf(cid:246)ras f(cid:246)r registrering av n(cid:246)tkreatur som drivs p(cid:229) fj(cid:228)llbete. Hur bed(cid:246)mer kommissionen detta s(cid:228)rskilda fall d(cid:228)r djuren drivs p(cid:229) fj(cid:228)llbete och stannar p(cid:229) betet med 1. h(cid:228)nsyn till registrering och de betesf(cid:246)rteckningar som redan finns? C 46 E/50 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 Den registreringsf(cid:246)rpliktelse som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande g(cid:228)ller d(cid:229) djur drivs p(cid:229) fj(cid:228)llbete tvingar till en 2. oproportionerligt kostsam och omfattande administration. ˜r kommissionen beredd att inleda (cid:246)verl(cid:228)gg- ningar om en f(cid:246)renkling som skulle vara inriktad p(cid:229) (cid:228)ndam(cid:229)lsenligheten? Kan kommissionen f(cid:246)resl(cid:229) en mer praktiskt genomf(cid:246)rbar till(cid:228)mpning som b(cid:228)ttre skulle motsvara 3. praxis? ˜r kommissionen beredd att ge medlemsstaterna ansvaret f(cid:246)r att bed(cid:246)ma kraven f(cid:246)r en praktiskt 4. inriktad registrering? (1) EGT L 117, 7. 5. 1997, s. 1. Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (25 april 2000) 1. Kommissionen har informerats av de (cid:246)sterrikiska myndigheterna om problemen r(cid:246)rande registrering av n(cid:246)tkreatur som f(cid:246)rflyttas under sommaren mellan olika fj(cid:228)llbeten i den databas som f(cid:246)reskrivs i artikel 5 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 820/97 om uppr(cid:228)ttande av ett system f(cid:246)r identifiering och registrering av n(cid:246)tkreatur och om m(cid:228)rkning av n(cid:246)tk(cid:246)tt och n(cid:246)tk(cid:246)ttsprodukter (1). Gemenskapslagstiftningen f(cid:246)reskriver klart och tydligt att alla f(cid:246)rflyttningar av n(cid:246)tkreatur skall registreras i den elektroniska databasen f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att den skall fungera optimalt. R(cid:229)dets f(cid:246)rordning inneh(cid:229)ller, med r(cid:228)tta enligt kommissionen, inga undantag fr(cid:229)n denna grundl(cid:228)ggande best(cid:228)mmelse. Mot denna bakgrund r(cid:228)cker det inte med att f(cid:246)ra l(cid:246)pande f(cid:246)rteckningar (cid:246)ver ankommande djur. 2. Kommissionen skulle inte st(cid:228)lla sig negativt till m(cid:246)jligheten att s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser fastst(cid:228)lls f(cid:246)r registrering i nationella databaser av de f(cid:246)rflyttningar som omn(cid:228)mns i punkt 1. S(cid:229)dana best(cid:228)mmelser skulle inte g(cid:229) ut p(cid:229) att bevilja undantag fr(cid:229)n principen att alla f(cid:246)rflyttningar skall registreras, utan skulle handla om de metoder som kan komma i fr(cid:229)ga f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra registreringen. F(cid:246)r att kommissionen skall kunna anta dessa s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser kr(cid:228)vs ett till(cid:228)gg till artikel 7. 1 andra strecksatsen i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 820/97. Fr(cid:229)gan diskuteras f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inom Europaparlamentets och r(cid:229)dets instanser inom ramen f(cid:246)r granskningen av kommissionens f(cid:246)rslag om Europaparlamentets och r(cid:229)dets f(cid:246)rordning om uppr(cid:228)ttande av ett system f(cid:246)r identifiering och registrering av n(cid:246)tkreatur och om m(cid:228)rkning av n(cid:246)tk(cid:246)tt och n(cid:246)tk(cid:246)ttsprodukter och upph(cid:228)vande av f(cid:246)rordning (EG) nr 820/97 (2). Om Europaparlamentet och r(cid:229)det enas om att ge kommissionen m(cid:246)jligheten att fastst(cid:228)lla s(cid:228)rskilda 3. best(cid:228)mmelser f(cid:246)r de fr(cid:229)gor som avses i punkt 2, kommer kommissionen att genomf(cid:246)ra en grundlig granskning av de tekniska l(cid:246)sningar som skall kunna till(cid:228)mpas. Nej. Kommissionen anser att denna fr(cid:229)ga skall regleras genom gemenskapsbest(cid:228)mmelser. I annat fall 4. finns risk f(cid:246)r att l(cid:246)sningarna kommer att g(cid:229) (cid:229)t olika h(cid:229)ll, vilket skulle kunna (cid:228)ventyra uppgifternas p(cid:229)litlighet och hela ordningen f(cid:246)r obligatorisk m(cid:228)rkning av n(cid:246)tk(cid:246)tt. (1) EGT L 117, 7. 5. 1997. (2) KOM(1999) 487 slutlig. (2001/C 46 E/055) SKRIFTLIG FR¯GA E-0820/00 fr(cid:229)n Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen (21 mars 2000) ˜mne: Artikel 211 i den amerikanska lagen Omnibus Appropriation Act Kan kommissionen besvara f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor ang(cid:229)ende tvisten mellan EU och USA om artikel 211 i den amerikanska lagen Omnibus Appropriation Act fr(cid:229)n 1998. (cid:129) B(cid:246)r Trips-avtalen, som ligger till grund f(cid:246)r kommissionens p(cid:229)st(cid:229)ende om of(cid:246)renlighet med artikel 211, tolkas i den meningen att de g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r de deltagande staterna att erk(cid:228)nna den extraterritoriella effekten n(cid:228)r det g(cid:228)ller immateriell (cid:228)gander(cid:228)tt som konfiskerats utan att de r(cid:228)ttm(cid:228)tiga (cid:228)garna f(cid:229)tt l(cid:228)mplig ers(cid:228)ttning?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0822/00 υποβολή: Adriana Poli Bortone (UEN), Sergio Berlato (UEN) και Sebastiano Musumeci (UEN) προς την Επιτροπή. Σαγκουίνια ‐ περιφερειακή αγορά.

eurovoc_concepts:
EU aid
Sicily
citrus fruit

text: C 26 E/112 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 26. 1. 2001 H dia·rurvsh thw KAP kai h tre·xoysa diadikasi·a metarryumi·sevn antanakloy·n ta symfe·ronta o·lvn tvn kratv·n melv·n kai tvn fore·vn poy emple·kontai sth gevrgikh· politikh·. Ua pre·pei na epishmanuei· o·ti h metarry·umish ba·sei toy Progra·mmatow Dra·shw 2000 symfvnh·uhke omo·fvna apo· to Eyrvpai¤ko· Symboy·lio toy Beroli·noy. (cid:211)ntvw, oi metarryumi·seiw ayte·w pare·xoyn sta kra·th me·lh eyeliji·a na prosarmo·soyn thn ylopoi·hsh thw KAP sthn eunikh· toyw kata·stash, v·ste h politikh· ayth· na epikentrvuei· perisso·tero sthn agrotikh· ana·ptyjh kai sth fronti·da gia to periba·llon. Vw ek toy·toy, h Epitroph· den symmeri·zetai thn a·poch poy yposthri·zei o bretano·w ypoyrgo·w. (2001/C 26 E/139) GRAPTH ERVTHSH E-0815/00 ypobolh·: Christopher Huhne (ELDR) prow thn Epitroph· (21 Marti·oy 2000) Ue·ma: H diaxei·rish toy Recite II Mporei· na ejhgh·sei h Epitroph· toyw lo·goyw tvn yfista·menvn apara·dektvn kauysterh·sevn vw prow th diekperai·vsh tvn aith·sevn kai thn katabolh· xrhma·tvn stoyw dikaioy·xoyw sto plai·sio toy progra·mmatow Recite II; Uevrei· apodekto· na mhn e·xoyn ako·mh diekperaivuei· aith·seiw gia plhrvme·w poy ypoblh·uhkan me·sv programma·tvn sta me·sa Noembri·oy toy 1999; Apa·nthsh toy k. M. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (28 Aprili·oy 2000) Kata· th dia·rkeia toy Noe·mbrh l999, h Epitroph· e·labe te·sseriw aith·seiw plhrvmh·w ba·sei sxedi·vn diaperiferei- akh·w synergasi·aw toy progra·mmatow Recite II. Dy·o apo· tiw en lo·gv aith·seiw h·tan plh·reiw kai ejoflh·uhsan se 45 me·rew. Sxetika· me tiw dy·o a·llew aith·seiw, oi dikaioy·xoi diabi·basan mh plh·rh fa·kelo poy den antapokrino·tan sto pney·ma tvn symbatikv·n toyw ypoxrev·sevn. Me·sa se pe·nte hme·rew apo· th lh·ch thw aith·sevw, h Epitroph· epish·mane ta problh·mata stoyw dy·o dikaioy·xoyw. Kato·pin diafo·rvn ypomnhma·tvn, ta symplhrvmatika· stoixei·a poy zhth·uhkan lh·fuhkan to Febroya·rio toy 2000 kai h diadikasi·a plhrvmh·w jeki·nhse thn en lo·gv hmeromhni·a. (2001/C 26 E/140) GRAPTH ERVTHSH E-0822/00 ypobolh·: Adriana Poli Bortone (UEN), Sergio Berlato (UEN) kai Sebastiano Musumeci (UEN) prow thn Epitroph· (21 Marti·oy 2000) Ue·ma: Sagkoyi·nia (cid:129) perifereiakh· agora· Lamba·nontaw ypo·ch o·ti h Sikeli·a, lo·gv thw gevgrafikh·w thw ue·shw, bri·sketai makria· apo· to ke·ntro diaki·nhshw tvn emporeyma·tvn, lamba·nontaw ypo·ch o·ti h kallie·rgeia esperidoeidv·n apotelei· para·dosh sta eda·fh thw No·tiaw Itali·aw, kai eidiko·tera thw Sikeli·aw, kai o·ti gy·rv apo· th drasthrio·thta ayth· organv·netai kai anapty·ssetai o·lh h agrotikh· koinvni·a tvn mikrv·n astikv·n ke·ntrvn, lamba·nontaw ypo·ch o·ti sth Sikeli·a, kai eidiko·tera sthn perioxh· «Piana di Catania», eydokimei· to «sagkoyi·ni» idiai·tera organolhptika· xarakthristika· poy anagnvri·zontai ako·mh kai apo· thn iatrikh· poy paroysia·zei episth·mh, ervta·tai h Epitroph· ea·n proti·uetai na diaue·sei po·royw kai na katarti·sei sxe·dia gia thn ana·ptyjh thw idiai·terhw ayth·w paragvgh·w poy ei·nai monadikh· ston ko·smo, ea·n proti·uetai na dieykoly·nei thn prov·uhsh tvn pvlh·sevn, kai thn emporikh· dia·uesh, epitygxa·nontaw thn prose·ggish thw sikelikh·w agora·w sthn eyrvpai¤kh·. 26. 1. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 26 E/113 Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (12 Aprili·oy 2000) Sthn isxy·oysa koinotikh· nomouesi·a ston tome·a tvn opvrokhpeytikv·n ypa·rxoyn h·dh me·tra, sto plai·sio tvn epixeirhsiakv·n programma·tvn organv·sevn paragvgv·n (a·ruro 15 toy kanonismoy· (EK) ariu. 2200/96 (1)) poy mporoy·n na efarmostoy·n sthn paragvgh· aimato·sarkvn portokaliv·n. Ta me·tra ayta· e·xoyn vw sto·xo idi·vw, th belti·vsh thw poio·thtaw tvn proi¤o·ntvn, thn ana·ptyjh thw emporikh·w toyw aji·aw, thn prov·uhsh tvn proi¤o·ntvn stoyw katanalvte·w, th dhmioyrgi·a seira·w biologikv·n proi¤o·ntvn, thn prov·uhsh thw oloklhrvme·nhw paragvgh·w h· a·llvn meuo·dvn paragvgh·w poy prostatey·oyn to periba·llon kai th mei·vsh tvn aposy·rsevn. Epiple·on tvn me·trvn aytv·n, ypa·rxoyn a·llew ene·rgeiew poy proble·pontai sto plai·sio thw agrotikh·w ana·ptyjhw poy uespi·sthke me ton kanonismo· (EK) ariu. 1257/99 toy Symboyli·oy (2). Te·low, sto plai·sio toy kanonismoy· (EOK) ariu. 1201/90 (3) toy Symboyli·oy sxetika· me ta me·tra gia thn ay·jhsh thw katana·lvshw esperidoeidv·n, h ASPAO (Associazione Siciliana Produttori Agrumicoli ed Orto- frutticoli) efarmo·zei epi· toy paro·ntow pro·gramma prov·uhshw esperidoeidv·n poy afora· idi·vw ta aimato·sarka portoka·lia. (1) (2) (3) EE L 297 thw 21. 11. 1996. EE L 160 thw 26. 6. 1999. EE L 119 thw 11. 5. 1990. (2001/C 26 E/141) GRAPTH ERVTHSH E-0824/00 ypobolh·: Ieke van den Burg (PSE) prow thn Epitroph· (21 Marti·oy 2000) Ue·ma: Apo·fash peri· diey·rynshw kai periorismoy· toy ky·kloy tvn asfalisme·nvn sto dhmo·sio tamei·o koinvnikh·w asfa·lishw, to 1999 (BD 746, thw 24. 12. 1998): AWBZ Gnvri·zei h Epitroph· o·ti apo· 1hw Ianoyari·oy 2000, o AWBZ (Geniko·w No·mow peri· Eidikv·n Iatrikv·n 1. Ejo·dvn) den isxy·ei ple·on gia toyw ollandoy·w syntajioy·xoyw poy diame·noyn sto ejvteriko· kai ei·nai asfali- sme·noi se idivtiko· tamei·o gia ta iatrika· e·joda; Vw syne·peia thw vw a·nv kata·stashw, to ollandiko· tamei·o poy ei·xe dhmioyrghuei· me·sv toy no·moy aytoy· den parembai·nei ple·on l. x. gia thn eisagvgh· se oi·ko eyghri·aw h· gia thn kat(cid:146) oi·kon peri·ualch h· ako·mh gia thn ana·kthsh tvn svmatikv·n dyna·mevn. H en lo·gv oma·da toy plhuysmoy· poy apoklei·etai tv·ra apo· to sy·sthma xvri·w to paramikro· metabatiko· me·tro kate·bale vsto·so tiw eisfore·w thw gia thn asfa·lish AWBZ epi· olo·klhrew dekaeti·ew. Pe·ran toy·toy den yfi·statai dynato·thta asfa·lishw gia ta e·joda poy ka·lypte e·vw tv·ra o no·mow AWBZ, eidiko·tera de o·tan pro·keitai gia a·toma poy paroysia·zoyn iatrikoy·w kindy·noyw. Ta pro·svpa o·mvw poy ei·nai asfalisme·na sto dhmo·sio fore·a koinvnikh·w asfa·lishw ejakoloyuoy·n na kaly·ptontai apo· to no·mo AWBZ. Den kri·nei h Epitroph· o·ti ayto·w o tro·pow metaxei·rishw tvn ato·mvn poy ei·nai asfalisme·na se idivtiko· 2. tamei·o antibai·nei prow thn arxh· thw eley·uerhw kyklofori·aw tvn prosv·pvn ento·w thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw kai thw eley·uerhw egkata·stashw tvn politv·n kai tvn asuenv·n sta kra·th me·lh (prbl thn apo·fash toy Dikasthri·oy tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn thw 28. 4. 1998, ariu. C-158/96), kauv·w kai prow to a·ruro 10,1) toy kanonismoy· ariu. 1408/71; (1) Kri·nei h Epitroph· o·ti syntre·xei lo·gow gia th lh·ch me·trvn enanti·on thw vw a·nv apo·fashw tvn ollandikv·n 3. dhmosi·vn arxv·n kai, ea·n nai, se ti ua pre·pei na syni·stantai ta me·tra ayta·; (1) EE L 149 thw 5. 7. 1971, sel. 2. Apa·nthsh thw k. Diamantopoy·loy ej ono·matow thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w (29 Mai(cid:138)oy 2000) Apo· tiw plhrofori·ew poy e·xei h Eyrvpai¤kh· Epitroph· proky·ptei pra·gmati o·ti, apo· 1hw Ianoyari·oy 2000, oi dikaioy·xoi ollandikv·n paroxv·n koinvnikh·w asfa·lishw makra·w dia·rkeiaw (Wet op de arbeidsongeschiktheid- sverzekering-No·mow peri· asfa·lishw thw anikano·thtaw prow ergasi·a kai Algemene Ouderdomswet-Geniko·w no·mow peri· asfa·lishw gh·ratow) poy katoikoy·n sthn epikra·teia a·lloy kra·toyw me·loyw kai den ypa·gontai sthn


title: QUESTION ÉCRITE E-0825/00 posée par Ieke van den Burg (PSE) à la Commission. Refus des caisses privées d'assurance maladie néerlandaises d'assurer des travailleurs frontaliers obligatoirement affiliés à l'assurance AWBZ (assurance créée par la loi générale sur les frais médicaux spéciaux).

eurovoc_concepts:
Netherlands
competence of the Member States
free movement of workers
frontier worker
health insurance
infringement of EU law
residence

text: C 26 E/114 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 26. 1. 2001 rØgime obligatoire d(cid:146)assurance maladie mais qui sont assurØs (cid:224) titre privØ n(cid:146)ouvriront plus un droit (cid:224) la couverture des frais exceptionnels de maladie (Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten-Loi gØnØrale sur les frais exceptionnels de maladie) et ne seront plus tenus (cid:224) verser les cotisations sociales y affØrentes. Dans le cadre de l(cid:146)introduction de cette clause de rØsidence, une mesure transitoire a ØtØ prØvue permettant aux personnes volontairement assujetties avant le 1er janvier 2000 de conserver un droit (cid:224) une indemnisation financiŁre des frais liØs (cid:224) certaines formes d(cid:146)hospitalisation en cours tant que les soins sont nØcessaires. (cid:192) ce propos, la Commission est Øgalement saisie de nombreuses plaintes provenant de personnes visØes par cette rØforme nØerlandaise. La Commission attire toutefois l(cid:146)attention de l(cid:146)Honorable Parlementaire sur le fait que le droit communau- taire ne porte pas atteinte (cid:224) la compØtence des (cid:201)tat membres d(cid:146)amØnager leurs systŁmes de sØcuritØ sociale. En effet, en l(cid:146)absence d(cid:146)harmonisation en matiŁre de sØcuritØ sociale au niveau communautaire, la les conditions du droit ou de l(cid:146)obligation lØgislation de chaque (cid:201)tat membre dØtermine librement d(cid:146)affiliation (cid:224) un rØgime de sØcuritØ sociale ainsi que les conditions qui donnent droit (cid:224) des prestations sociales. Ces principes rØsultent d(cid:146)une jurisprudence constante de la Cour, rappelØe notamment aux points 17 et 18 de l(cid:146)arrŒt du 28 avril 1998, C-158/96, dans l(cid:146)affaire Kohll mentionnØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire. Il a vrai que dans l(cid:146)exercice de la compØtence des (cid:201)tats membres, le droit communautaire doit Œtre respectØ. (cid:192) cet Øgard, il y a lieu de signaler l(cid:146)existence des articles 39 et 42 (ex articles 48 et 51) du traitØ CE ainsi que les rŁglement (CEE) no 1408/71 du Conseil, du 14 juin 1971, relatif (cid:224) l(cid:146)application des rØgimes de sØcuritØ sociale aux travailleurs salariØs et (cid:224) leur famille qui se dØplacent (cid:224) l(cid:146)intØrieur de la CommunitØ (1), et (CEE) no 574/72 du Conseil, du 21 mars 1972, fixant les modalitØs d(cid:146)application du rŁglement (CEE) no 1408/71 (2), qui visent (cid:224) coordonner les rØgimes lØgaux de sØcuritØ sociale des (cid:201)tats membres (3). Mais, Øtant donnØ que les intØressØs visØs par la rØforme nØerlandaise sont assujettis (cid:224) titre privØ (cid:224) la lØgislation sur les frais exceptionnels de maladie, la protection garantie par les rŁglements (CEE) no 1408/71 et (CEE) no 574/72 prØcitØs ne peut pas Œtre invoquØe en l(cid:146)espŁce. Il ressort de ce qui prØcŁde que la Commission n(cid:146)est pas en mesure d(cid:146)intervenir dans une telle matiŁre relevant de la compØtence exclusive d(cid:146)un (cid:201)tat membre. JO L 149 du 5. 7. 1971. JO L 74 du 27. 3. 1972. (1) (2) (3) DerniŁre version consolidØe: RŁglement (CE) no 118/97 (cid:129) JO L 28 du 30. 1. 1997. (2001/C 26 E/142) QUESTION (cid:201)CRITE E-0825/00 posØe par Ieke van den Burg (PSE) (cid:224) la Commission (21 mars 2000) Objet: Refus des caisses privØes d(cid:146)assurance maladie nØerlandaises d(cid:146)assurer des travailleurs frontaliers obligatoirement affiliØs (cid:224) l(cid:146)assurance AWBZ (assurance crØØe par la loi gØnØrale sur les frais mØdicaux spØciaux) 1. La Commission sait-elle que les caisses privØes d(cid:146)assurance maladie nØerlandaises refusent d(cid:146)assurer les travailleurs frontaliers qui travaillent aux Pays-Bas et rØsident dans un autre (cid:201)tat membre et qui sont obligatoirement assurØs pour les frais mØdicaux spØciaux conformØment au rŁglement 1408/71 (1) en arguant de leur lieu de rØsidence? Cela a pour consØquence que, bien qu(cid:146)ils soient obligatoirement assurØs pour les frais mØdicaux spØciaux aux Pays-Bas, ces travailleurs frontaliers doivent contracter une assurance complØmentaire (cid:224) l(cid:146)Øtranger, auprŁs d(cid:146)un assureur privØ Øtranger, formule (cid:224) la fois coßteuse et inefficace. La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas que ce refus est en contradiction avec la libre circulation des 2. travailleurs? (1) JO L 149 du 5. 7. 1971, p. 2. 26. 1. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 26 E/115 RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (25 mai 2000) La Commission attire l(cid:146)attention de l(cid:146)Honorable Parlementaire sur le fait que le droit communautaire ne porte pas atteinte (cid:224) la compØtence des (cid:201)tats membres d(cid:146)amØnager leurs systŁmes de sØcuritØ sociale. En effet, en l(cid:146)absence d(cid:146)harmonisation en matiŁre de sØcuritØ sociale au niveau communautaire, la lØgislation de chaque (cid:201)tat membre dØtermine librement les conditions du droit ou de l(cid:146)obligation d(cid:146)affiliation (cid:224) un rØgime de sØcuritØ sociale ainsi que les conditions qui donnent droit (cid:224) des prestations sociales. Ces principes rØsultent d(cid:146)une jurisprudence constante de la Cour de justice. Par consØquent, le droit communautaire ne s(cid:146)oppose pas (cid:224) un systŁme national, tel que le systŁme nØerlandais, qui n(cid:146)offre pas d(cid:146)assurance soins de santØ obligatoire au travailleur dont le salaire excŁde un certain montant, le contraignant (cid:224) conclure, dans ce cas, une assurance privØe de soins de santØ. Il est vrai que dans l(cid:146)exercice de la compØtence des (cid:201)tats membres, le droit communautaire doit Œtre respectØ. (cid:192) cet Øgard, il y a lieu de signaler notamment l(cid:146)existence des rŁglements (CEE) no 1408/71 du Conseil, du 14 juin 1971, relatif (cid:224) l(cid:146)application des rØgimes de sØcuritØ sociale aux travailleurs salariØs et (cid:224) leur famille qui se dØplacent (cid:224) l(cid:146)intØrieur de la CommunautØ (1) et rŁglement (CEE) no 574/72 du Conseil, du 21 mars 1972, fixant les modalitØs d(cid:146)application du rŁglement (CEE) no 1408/71 (2), qui visent (cid:224) coordonner les rØgimes lØgaux de sØcuritØ sociale des (cid:201)tats membres (3). Toutefois, la protection garantie par cette rØglementation communautaire ne peut pas Œtre invoquØe en l(cid:146)espŁce Øtant donnØ que les intØressØs ne sont pas couverts par une assurance de soins de santØ obligatoire visØe par la loi nØerlandaise sur les caisses de maladie (Ziekenfondswet). JO L 149 du 5. 7. 1971. JO L 74 du 27. 3. 1972. (1) (2) (3) DerniŁre version consolidØe: RŁglement (CE) no 118/1997 (cid:129) JO L 28 du 30. 1. 1997. (2001/C 26 E/143) QUESTION (cid:201)CRITE E-0826/00 posØe par Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (21 mars 2000) Objet: Courses de lØvriers Mi-janvier 1999, M. Fischler, membre de la Commission, a affirmØ Œtre au courant d(cid:146)articles de presse faisant Øtat des mauvais traitements infligØs aux lØvriers de course (1). Les lØvriers de course sont victimes de traitements horribles dŁs qu(cid:146)ils ne sont plus jugØs aptes (cid:224) courir. Selon M. Fischler, aucune aide communautaire n(cid:146)est accordØe aux Ølevages de lØvriers dans la CommunautØ. 1. La Commission peut-elle confirmer qu(cid:146)aucune aide communautaire n(cid:146)est accordØe aux compagnies, personnes et/ou organisations qui ØlŁvent des lØvriers dans la CommunautØ? Dans la nØgative, est-elle disposØe (cid:224) contr(cid:244)ler ses programmes d(cid:146)aide financiŁre pour Øtablir clairement s(cid:146)ils accordent ou non une aide communautaire (cid:224) des compagnies, personnes et/ou organisations qui ØlŁvent des lØvriers dans la CommunautØ? La Commission accorde-t-elle une aide communautaire (cid:224) des compagnies, personnes et/ou organisa- 2. tions qui, dans la CommunautØ, organisent des courses de lØvriers? Dans l(cid:146)affirmative, quel est le montant accordØ annuellement et qui bØnØficie de subventions? La lØgislation europØenne actuellement en vigueur permet-elle (cid:224) la Commission de lutter contre les 3. mauvais traitements infligØs aux lØvriers dans les quinze (cid:201)tats membres? Dans l(cid:146)affirmative, la Commission est-elle disposØe (cid:224) enquŒter sur les mauvais traitements infligØs aux lØvriers dont il est fait Øtat dans les mØdias? (1) JO C 207 du 21. 7. 1999, p. 90


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0840/00 från Ioannis Marínos (PPE-DE) till kommissionen. Arbetslöshetsprocenten i Grekland.

eurovoc_concepts:
EU statistics
Greece
employment statistics
statistical method
unemployment

text: 21. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 330 E/219 Kan kommissionen upplysa mig om f(cid:246)ljande: 1. K(cid:228)nner kommissionen till denna fr(cid:229)ga? 2. Av vilka orsaker har de tre l(cid:228)romedelspaket som utvaldes och godk(cid:228)ndes fortfarande inte utgivits och st(cid:228)llts till l(cid:228)rares och elevers f(cid:246)rfogande? 3. Varf(cid:246)r har ministeriebeslutet ifr(cid:229)ga (G2 6201) fortfarande inte genomf(cid:246)rts? 4. Varf(cid:246)r ger man p(cid:229) nytt ut de provisoriska b(cid:246)ckerna som inneh(cid:229)ller fel, samtidigt som de b(cid:246)cker som redan godk(cid:228)nts f(cid:246)rblir outgivna? Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (18 april 2000) Inom ramen f(cid:246)r det operativa programmet f(cid:246)r undervisning och grundl(cid:228)ggande yrkesutbildning sam- finansierar Europeiska socialfonden (ESF) (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att reformera l(cid:228)roplaner och modernisering av l(cid:228)romedel. Enligt best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r strukturfonderna ansvarar medlemsstaterna f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av programmen. Enligt den information som kommissionen f(cid:229)tt fr(cid:229)n det grekiska utbildningsministeriet som ansvarar f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av programmet genom beslut C2/6201/31. 12. 1999, godk(cid:228)nde beslutade ministeriet att trycka och anv(cid:228)nda nya l(cid:228)romedel i kemi f(cid:246)r det integrerade gymnasiet (dvs. textb(cid:246)cker f(cid:246)r studerande, textb(cid:246)cker f(cid:246)r l(cid:228)rare, laboratoriehandledningar, overheadkopior). Ovanst(cid:229)ende material var inte klart i tid f(cid:246)r att tryckas och anv(cid:228)ndas under 2000(cid:141)2001. D(cid:228)rf(cid:246)r bad man att (cid:228)ldre textb(cid:246)cker skulle tryckas om s(cid:229) att de var tillg(cid:228)ngliga till 2000(cid:141)2001. De omtryckta (cid:228)ldre textb(cid:246)ckerna kommer att anv(cid:228)ndas i framtiden som alternativa textb(cid:246)cker. (2000/C 330 E/255) SKRIFTLIG FR¯GA E-0840/00 fr(cid:229)n Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) till kommissionen (21 mars 2000) ˜mne: Arbetsl(cid:246)shetsprocenten i Grekland Den 4 januari 2000 publicerade EU:s statistiktj(cid:228)nst Eurostat (i sin bulletin nr 1/2000) mycket intressanta uppgifter med arbetsl(cid:246)shetsprocenter f(cid:246)r m(cid:228)n och kvinnor i EU. Dessa uppgifter g(cid:228)ller perioden november 1997 till november 1999 och g(cid:228)ller m(cid:228)n och kvinnor under 25 (cid:229)r och (cid:246)ver 25 (cid:229)r. Anm(cid:228)rkningsv(cid:228)rt i detta sammanhang (cid:228)r att statistiska uppgifter fr(cid:229)n Grekland saknas helt medan detaljerade uppgifter fr(cid:229)n alla (cid:246)vriga medlemsstater ing(cid:229)r, liksom ocks(cid:229) uppgifter fr(cid:229)n USA och Japan. Kan Europeiska kommissionen upplysa mig om huruvida de grekiska myndigheterna har s(cid:228)nt in uppgifter om arbetsl(cid:246)shetsprocenten i Grekland eller inte. Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet undrar jag hur man motiverat denna underl(cid:229)telse och vilka (cid:229)tg(cid:228)rder kommissionens tj(cid:228)nster vidtagit, om de vidtagit n(cid:229)gra, f(cid:246)r att f(cid:229) fram information om arbetsl(cid:246)sheten i Grekland? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Solbes Mira (12 april 2000) Kommissionen h(cid:228)nvisar ledamoten till svar p(cid:229) skriftlig fr(cid:229)ga E-0338/00 fr(cid:229)n Alavanos (1). (1) Se sida 131


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0821/00 af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen. Artikel 211 i den amerikanske Omnibus Appropriation Act.

eurovoc_concepts:
Cuba
TRIPS
United States
trade agreement (EU)
trade dispute
trademark law

text: 13. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 46 E/51 (cid:129) Har Kommissionen, inden den henviste sagen til WTO-panelet, foretaget hensigtsm(cid:230)ssige undersł- gelser for at evaluere, om artikel 211 i forbindelse med andre amerikanske love om udnyttelse af goder uden godtgłrelse rent faktisk diskriminerer de cubanske statsborgere i forhold til alle andre? (cid:129) For ikke at give indtryk af, at henvisningen til panelet snarere udgłr en taktisk handling til fordel for en privatperson og et tredjeland, mener Kommissionen da ikke, at det ville v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssigt at gen(cid:229)bne forhandlingerne med USA for at forsłge at foresl(cid:229) en formulering af artikel 211, som med opretholdelse af det grundl(cid:230)ggende retsprincip ogs(cid:229) kan tilfredsstille Kommissionens fortolkning af TRIP-aftalerne? (2001/C 46 E/056) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0821/00 af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen (21. marts 2000) Om: Artikel 211 i den amerikanske Omnibus Appropriation Act Kan Kommissionen i forbindelse med uoverensstemmelsen mellem EU og USA om artikel 211 i den amerikanske Omnibus Appropriation Act fra 1998 oplyse fłlgende: 1. Hvilke generelle europ(cid:230)iske interesser forsvares i konflikten? 2. P(cid:229) grundlag af en pressemeddelelse fra en fransk virksomhed, Pernod Ricard, af 7. februar om en modstridende afgłrelse af 4. februar fra USA(cid:146)s appelret kan der udledes en slags foregriben af Kommissionens afgłrelser fra den p(cid:229)g(cid:230)ldende franske virksomheds side. Man f(cid:229)r indtryk af et forsłg p(cid:229) manipulation af Kommissionens kontorer. Med kendskab til kommissionsformand Prodis indsats for at gennemfłre princippet om gennemskue- lighed i Kommissionens og dens tjenestem(cid:230)nds akter, kan det da sikres, at Kommissionen forsvarer interesser, der virkelig er generelle og ikke kun berłrer Øn enkelt erhvervsgruppe? 3. Det er af generel interesse, at konfiskation uden godtgłrelse til de retm(cid:230)ssige ejere ikke f(cid:229)r international virkning. Dette princip anerkendes i vidt omfang i forfatningerne i Europa og er flere gange blevet anvendt af domstolene. Artikel 211 i den amerikanske Omnibus Act fastsl(cid:229)r ogs(cid:229) dette princip. Mener Kommissionen ikke, at en konflikt mellem Europa og USA for WTO-panelet med henblik p(cid:229) at afskaffe artikel 211 kan se ud som en kamp for, at beslagl(cid:230)ggerens argumenter skal vinde over den undertrykte, og magten skal vinde over retf(cid:230)rdigheden? Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pascal Lamy p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-0820/00 og E-0821/00 (14. april 2000) flere aspekter i striden med USA om, hvorvidt artikel 211 i den Det (cid:230)rede medlem henviser til amerikanske Omnibus Appropriations Act fra 1998 er forenelig med bestemmelserne i Verdenhandelsorg- anisationens (WTO) aftale om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIP-aftalen) Hvad ang(cid:229)r landenes anerkendelse af ekspropriation af udenlandsk ejendom uden kompensation drejer den nuv(cid:230)rende WTO-tvist sig ikke om, hvorvidt ekspropriation af udenlandsk ejendom uden kompensation skal anerkendes af andre tredjelande. Amerikanske varem(cid:230)rker hverken blev eller kunne blive eksproprieret af den cubanske regering. Privatpersoner og virksomheder, som besad ejendom, der blev eksproprieret af den cubanske regering, forblev ejendsomsindehavere uden for Cuba. Is(cid:230)r var deres rettigheder i forbindelse med varem(cid:230)rker registreret i USA up(cid:229)virket af revolutionen i Cuba. C 46 E/52 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 13. 2. 2001 WTO-tvisten drejer sig snarere om behandlingen af amerikanske varem(cid:230)rker, der blev opgivet af deres tidligere cubanske indehavere, og som kun kan registreres, fornys og h(cid:229)ndh(cid:230)ves i USA af den nye ejer p(cid:229) visse betingelser. Disse betingelser er fastlagt i artikel 211, som blev vedtaget af USA n(cid:230)sten 40 (cid:229)r efter den cubanske revolution. Princippet om ikke-anerkendelse af ekspropriation af udenlandsk ejendom, som det (cid:230)rede medlem omtaler, er hverken omhandlet eller underbygget i artikel 211. Efter en omhyggelig gennemgang af artikel 211 n(cid:229)ede Kommissionen frem til den konklusion, at artikel 211 er i strid med visse bestemmelser i WTO(cid:146)s TRIP-aftale, navnlig bestemmelserne om national behandling, varem(cid:230)rkning og h(cid:229)ndh(cid:230)velse. Alle medlemsstater delte denne opfattelse. Hvad ang(cid:229)r de diskriminerende virkninger af artikel 211, gentager Kommissionen, at WTO-tvisten ikke drejer sig om spłrgsm(cid:229)let om ekspropriation af varem(cid:230)rker uden kompensation. Betingelserne for registrering og h(cid:229)ndh(cid:230)velse af varem(cid:230)rker i artikel 211 er ifłlge F(cid:230)llesskabet og dets medlemsstater i strid med TRIP-aftalen, is(cid:230)r for s(cid:229) vidt som artikel 211 kun g(cid:230)lder s(cid:229)kaldte »udvalgte statsborgere«, herunder cubanere og cubanske virksomheder. Under WTO-r(cid:229)dslagningerne i september 1999 og december 1999 kunne USA ikke p(cid:229)vise, at lignende betingelser p(cid:229)l(cid:230)gges statsborgere i USA eller i andre tredjelande end Cuba. Kommissionens vigtigste m(cid:229)l i WTO-tvisten er fortsat, at USA gennemfłrer og anvender WTO(cid:146)s TRIP- aftale korrekt i betragtning af, at artikel 211 kan f(cid:229) indflydelse p(cid:229) alle de europ(cid:230)iske virksomheder, der handler med Cuba. Det błr v(cid:230)re i F(cid:230)llesskabets og dets medlemsstaters interesse at sikre, at bestemmel- serne i WTO(cid:146)s TRIP-aftale overholdes af alle WTO-medlemmer. F(cid:230)llesskabet og dets medlemsstater har rejst spłrgsm(cid:229)let om artikels 211(cid:146)s uforenelighed med WTO(cid:146)s TRIP-aftale ved flere lejligheder, herunder ogs(cid:229) p(cid:229) de seneste tre EU/USA-topmłder og i WTO(cid:146)s r(cid:229)d for TRIP for at finde en fredelig lłsning p(cid:229) problemet. Den amerikanske regering har imidlertid hele tiden n(cid:230)gtet at g(cid:229) ind i nogen form for diskussion. F(cid:230)llesskabet og dets medlemsstater anmodede i juli 1999 om r(cid:229)dslagning i henhold til WTO(cid:146)s forst(cid:229)else vedrłrende reglerne og procedurerne for tvistbil(cid:230)ggelse. To serier r(cid:229)dslagninger fandt sted i september 1999 og december 1999, men USA fastholder, at artikel 211 er forenelig med USA(cid:146)s internationale forpligtelser. Efter at have vurderet resultatet af WTO-r(cid:229)dslagningerne og de łkonomiske og politiske interesser, der st(cid:229)r p(cid:229) spil, n(cid:229)ede Kommissionen frem til den konklusion, at F(cid:230)llesskabets og dets medlemsstaters eneste i dette tilf(cid:230)lde er at anmode om mulighed for at sikre, at USA anvender WTO(cid:146)s TRIP-aftale korrekt, neds(cid:230)ttelse af et WTO-panel. Endelig vil Kommissionen gerne understrege, at hvad ang(cid:229)r p(cid:229)standen om, at en europ(cid:230)isk virksomhed har ladet sine interesser i tvisten komme til udtryk, og at dette skulle have p(cid:229)virket Kommissionens beslutningsprocedure, s(cid:229) har Kommissionen hele tiden v(cid:230)ret bekymret for, om USA gennemfłrer og anvender WTO(cid:146)s TRIP-aftale korrekt. Selv om artikel 211 indtil videre kun er blevet anvendt en gang, risikerer den at f(cid:229) indflydelse p(cid:229) alle europ(cid:230)iske virksomheder, der handler med Cuba. Kommissionen garanterer det (cid:230)rede medlem, at den forsat vil mods(cid:230)tte sig ethvert forsłg fra interesserede parters side p(cid:229) at p(cid:229)virke Kommissionens holdning. (2001/C 46 E/057) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0829/00 af Graham Watson (ELDR) til Kommissionen (10. marts 2000) Om: Miljłskadelige bestemmelser om udyrkede randb(cid:230)lter af landbrugsjord Over 50 % af de udyrkede b(cid:230)lter rundt om markerne i min valgkreds (det sydvestlige England) er p(cid:229) over 2 for Landbrug, Fiskeri og meter. Kommissionen og Revisionsretten har for nylig p(cid:229)lagt Ministeriet


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0820/00 von Roberta Angelilli (UEN) an die Kommission. Artikel 211 des US-amerikanischen Omnibus Appropriation Act.

text: C 46 E/50 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 13. 2. 2001 Die derzeitigen Registrierverpflichtungen beim Almauftrieb zwingen zu einer kostspieligen und 2. aufwendigen Verwaltung, die weit (cid:252)ber das n(cid:246)tige Ma(cid:223) hinausgeht. Ist die Kommission bereit, hier (cid:220)berlegungen hinsichtlich einer Vereinfachung vorzunehmen, die sich an der Zweckm(cid:228)(cid:223)igkeit orientiert? 3. Kann die Kommission eine praktikablere und praxisn(cid:228)here Handhabung vorschlagen? Ist die Kommission bereit, die Einsch(cid:228)tzung der Erfordernisse einer praxisorientierten Registrierung in 4. die Verantwortung der Mitgliedstaaten zu legen? (1) ABl. L 117 vom 7. 5. 1997, S. 1. Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (25. April 2000) 1. Die Kommission ist von der (cid:246)sterreichischen Regierung mit den Problemen im Zusammenhang mit einer elektronischen Datenbank gem(cid:228)(cid:223) Artikel 5 der Verordnung (EG) Nr. 820/97 des Rates vom 21. April 1997 zur Einf(cid:252)hrung eines Systems zur Kennzeichnung und Registrierung von Rindern und (cid:252)ber die Etikettierung von Rindfleisch und Rindfleischerzeugnissen (1) und der Registrierung der Umsetzungen von Rindern befa(cid:223)t worden, die den Sommer (cid:252)ber zum Weiden auf verschiedene Almen verbracht werden. Das Gemeinschaftsrecht schreibt eindeutig vor, da(cid:223) alle Umsetzungen von Rindern in der elektronischen Datenbank registriert werden m(cid:252)ssen, damit diese voll betriebsf(cid:228)hig ist. In der Verordnung des Rates sind (cid:129) wie die Kommission meint, zu Recht (cid:129) keine Ausnahmeregelungen zu dieser wesentlichen Bestimmung vorgesehen. Das F(cid:252)hren von Auftriebslisten ist in diesem Zusammenhang nicht ausreichend. 2. Die Kommission w(cid:252)rde der Einf(cid:252)hrung etwaiger besonderer Vorschriften f(cid:252)r die Registrierung der unter Punkt 1 genannten Umsetzungen in den nationalen Datenbanken nicht ablehnend gegen(cid:252)berstehen. Diese Vorschriften w(cid:252)rden dem Grundsatz der Registrierung aller Umsetzungen nicht zuwiderlaufen, sondern betr(cid:228)fen die Verfahren, nach denen diese Registrierungen vorzunehmen w(cid:228)ren. Die Annahme dieser besonderen Vorschriften durch die Kommission w(cid:252)rde einen Zusatz zu Artikel 7 Absatz 1 zweiter Gedankenstrich der Verordnung (EG) Nr. 820/97 des Rates erfordern. Die zust(cid:228)ndigen Gremien des Parlaments und des Rates er(cid:246)rtern diese Frage gegenw(cid:228)rtig im Rahmen der Pr(cid:252)fung des Vorschlags f(cid:252)r eine Verordnung des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates zur Einf(cid:252)hrung eines Systems zur Kenn- zeichnung und Registrierung von Rindern und (cid:252)ber die Etikettierung von Rindfleisch und Rindfleisch- erzeugnissen sowie zur Aufhebung der Verordnung (EG) Nr. 820/97 des Rates (2). Sofern sich das Parlament und der Rat darauf einigen, die Kommission zu beauftragen, besondere 3. Vorschriften im Sinne von Punkt 2 zu erlassen, wird die Kommission gr(cid:252)ndlich pr(cid:252)fen, welche technischen L(cid:246)sungen am geeignetsten sind. 4. Nein. Nach Einsch(cid:228)tzung der Kommission ist eine Regelung auf Gemeinschaftsebene unerl(cid:228)(cid:223)lich. Anderenfalls w(cid:228)re die Gefahr zu gro(cid:223), da(cid:223) unterschiedliche L(cid:246)sungen die Zuverl(cid:228)ssigkeit der Angaben und somit das gesamte System der obligatorischen Etikettierung von Rindfleisch in Frage stellen w(cid:252)rden. (1) ABl. L 117 vom 7. 5. 1997. (2) KOM(1999) 487 endg. (2001/C 46 E/055) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0820/00 von Roberta Angelilli (UEN) an die Kommission (21. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Artikel 211 des US-amerikanischen Omnibus Appropriation Act Kann die Kommission in bezug auf den Streit zwischen der EU und der USA (cid:252)ber Artikel 211 des US- amerikanischen Omnibus Appropriation Act aus dem Jahr 1998 folgende Fragen beantworten: (cid:129) Sind die Abkommen (cid:252)ber handelsbezogene Rechte an geistigem Eigentum (TRIP-Abkommen), auf deren Grundlage die Kommission die Unvereinbarkeit mit Artikel 211 des erw(cid:228)hnten Gesetzes behauptet, dahingehend auszulegen, da(cid:223) sie den teilnehmenden Staaten die M(cid:246)glichkeit geben, beschlagnahmten Rechten an geistigem Eigentum ohne angemessene Kompensation der rechtm(cid:228)(cid:223)igen Inhaber au(cid:223)erterritoriale Geltung zuzuerkennen? 13. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 46 E/51 (cid:129) Hat die Kommission vor ihrem Beschlu(cid:223), den Fall vor die WTO zu bringen, die erforderlichen Untersuchungen durchgef(cid:252)hrt, um abzusch(cid:228)tzen, inwieweit Artikel 211, der sich in den Rahmen der (cid:252)brigen amerikanischen Gesetze zur Regelung der Enteignung von G(cid:252)tern ohne Schadenersatz einf(cid:252)gt, tats(cid:228)chlich kubanische Staatsb(cid:252)rger im Verh(cid:228)ltnis zu allen anderen diskriminiert? (cid:129) Teilt die Kommission die Auffassung, da(cid:223) es angebracht erscheint (cid:129) um nicht den Eindruck zu erwecken, da(cid:223) die Befassung des WTO-Panels eher einer taktischen Ma(cid:223)nahmen zugunsten eines privaten Rechtssubjekts und eines Drittstaates entspricht (cid:129), die Beratungen mit den USA wieder aufzunehmen, um nach M(cid:246)glichkeit eine Formulierung von Artikel 211 vorzuschlagen, die es erlaubt, sowohl den zugrunde liegenden Rechtsgrundsatz zu bewahren als auch der Auslegung der Kommis- sion in bezug auf die TRIP-Abkommen zu entsprechen? (2001/C 46 E/056) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0821/00 von Roberta Angelilli (UEN) an die Kommission (21. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Artikel 211 des US-amerikanischen Omnibus Appropriation Act Bez(cid:252)glich des Streits zwischen der EU und den USA (cid:252)ber Artikel 211 des US-amerikanischen Omnibus Appropiration Act aus dem Jahre 1998 wird die Kommission um folgende Ausk(cid:252)nfte gebeten: 1. Welche allgemeinen europ(cid:228)ischen Interessen werden in diesem Streit vertreten? 2. Aus einer Pressemitteilung der franz(cid:246)sischen Gesellschaft Pernod Ricard vom 7. Februar (cid:252)ber einen Beschlu(cid:223) des US-amerikanischen Berufungsgerichts vom 4. Februar ergibt sich eine Art Vorgriff der Beschl(cid:252)sse der Kommission durch diese franz(cid:246)sische Gesellschaft. Es entsteht dadurch der Eindruck, als solle versucht werden, die Dienststellen der Kommission f(cid:252)r eigene Zwecke zu mi(cid:223)brauchen. Kann die Kommission in Anbetracht der Bem(cid:252)hungen von Pr(cid:228)sident Prodi zur Gew(cid:228)hrleistung des Grundsatzes der Transparenz in den Handlungen der Kommission und ihrer Beamten garantieren, da(cid:223) sie tats(cid:228)chlich allgemeine Interessen vertritt und nicht nur diejenigen eines Gro(cid:223)betriebs? 3. Das allgemeine Interesse liegt darin, Beschlagnahmungshandlungen keine internationale Geltung zu verschaffen ohne Kompensationen f(cid:252)r die rechtm(cid:228)(cid:223)igen Eigent(cid:252)mer. Dieser Grundsatz wird von den Verfassungen in Europa umfassend anerkannt, und die Gerichte haben mehrfach auf ihn zur(cid:252)ck- gegriffen. Mit Artikel 211 des US-amerikanischen Omnibus Appropriation Act wird dieser Grundsatz lediglich bekr(cid:228)ftigt. Teilt die Kommission die Auffassung, da(cid:223) einer Konfrontation zwischen Europa und den USA vor dem WTO zur Streichung von Artikel 211 wie ein Kampf erscheinen k(cid:246)nnte, um im wesentlichen den Beweggr(cid:252)nden des Beschlagnahmenden gegen(cid:252)ber dem Beschlagnahmten und der St(cid:228)rke gegen(cid:252)ber der Gerechtigkeit zum Sieg zu verhelfen? Gemeinsame Antwort von Herrn Lamy im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-0820/00 und E-0821/00 (14. April 2000) Die Frau Abgeordnete bezieht sich auf mehrere Aspekte des Streits mit den Vereinigten Staaten (cid:252)ber die Vereinbarkeit des Abschnitts 211 des US-amerikanischen Omnibus Appropriations Act aus dem Jahr 1998 mit dem (cid:220)bereinkommen (cid:252)ber handelsbezogene Aspekte der Rechte an geistigem Eigentum(TRIPS-(cid:220)ber- einkommen) der Welthandelsorganisation (WTO). Bei dem derzeitigen WTO-Streit geht es nicht um die Frage, ob ausl(cid:228)ndische Enteignungen ohne Kompensation von anderen Drittstaaten anerkannt werden m(cid:252)ssen oder nicht. Denn amerikanische Handelsmarken konnten von der Regierung Kubas nicht enteignet werden und wurden auch nicht enteignet. Von der kubanischen Regierung enteignete Privatpersonen und Unternehmen blieben au(cid:223)erhalb Kubas weiterhin die Eigent(cid:252)mer. Insbesondere ihre in den Vereinigten Staaten eingetragenen Markenrechte blieben von der kubanischen Revolution unber(cid:252)hrt