title: Phare-ohjelma - Vuosikertomus 1998

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU financing
EU programme
EU relations
accession to the European Union

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 31. 03. 2000 KOM(2000) 183 lopullinen Phare-ohjelma Vuosikertomus 1998 (komission esittämä) Sisältö Phare-ohjelma Phare-ohjelma vuonna 1998 EU:n ja KIE-maiden väliset suhteet Phare-ohjelman uusien suuntaviivojen täytäntöönpano Toteutusta koskevien muutosten täytäntöönpano Taloudellinen tilanne ja ohjelman suorituskyky Phare-ohjelma yksittäisissä kumppanuusmaissa Jäsenyyttä hakeneet maat Bulgaria Tšekki Viro Unkari Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Muut kuin jäsenyyttä hakeneet maat Albania Bosnia ja Hertsegovina Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Tilastokatsaus Phare-rahoitus maittain vuosina 1990 - 1998 Phare-rahoitus toimialoittain vuosina 1990 - 1998 2 Phare-ohjelma Toiminta vuonna 1998 ja Euroopan yhteisön Phare-ohjelmasta myönnettiin vuonna 1998 taloudellista ja teknistä tukea 13:lle Keski- Itä-Euroopan kumppanuusmaalle. Ohjelman tavoite on kaksitahoinen: tarkoitus on valmistella kymmentä EU-jäsenyyttä hakenutta maata liittymistä varten ja tukea muiden kolmen maan demokratisoitumista ja siirtymistä markkinatalouteen. Tässä vuosikertomuksessa tutkitaan Phare-ohjelman tärkeimpiä saavutuksia vuonna 1998 sekä tarkastellaan Phare-ohjelmaa osana EU:n toimintaa kokonaisuudessaan. Vuonna 1998 hyväksyttiin liittymistä valmistelevat kumppanuudet ja käynnistettiin virallisesti liittymisprosessi kymmenen jäsenyyttä hakeneen maan kanssa. Liittymistä valmistelevissa kumppanuuksissa on määritelty ensisijaiset tavoitteet, jotka on otettava huomioon jäsenyyden valmistelussa, sekä laadittu kehys kaikelle jäsenyyttä edeltävälle tuelle. Lisäksi hyväksyttiin virallisesti Phare-ohjelman suuntaviivat vuosiksi 1998–1999, joita sovellettiin kaikkiin vuoden 1998 ohjelmiin. Suuntaviivojen mukaan Phare-ohjelmassa keskitytään kahteen päätavoitteeseen eli instituutioiden kehittämiseen ja investointien edistämiseen. Lisäksi suuntaviivoihin sisältyi useita molempia pääaloja koskevia instituutioiden toimenpiteitä kehittämisessä uutta investointitukijärjestelmää eli laaja-alaisten infrastruktuurihankkeiden rahoitusvälinettä. 1998 kumppanuusohjelmia ja menetelmiä. Vuonna valmistella (twinning) soveltaa tärkeitä alettiin ja ovat Suuntaviivojen tärkeä osa-alue on täytäntöönpanon tehostaminen. Komissio ja kumppanuusmaat huomattavasti Phare-ohjelmien täytäntöönpanoa ja varmistamaan niiden tuloksellisuuden. Vuonna 1998 tehtiin ennätysmäärä sopimuksia (1,26 miljardin euron arvosta). Tämän ansiosta niiden Phare- määrärahojen osuus, joista ei ole tehty sopimuksia (”kasauma”) pieneni huomattavasti ensimmäistä kertaa ohjelman käynnistyttyä vuonna 1990. nopeuttamaan pyrkineet Sen lisäksi, että sopimustenteko tehostui, ohjelmointivaiheessa korostettiin aikaisempaa enemmän ohjelmien suunnittelemista siten, että niillä saavutetaan vaikutuksia ja tuloksia. Phare-ohjelmassa sitouduttiin ainoastaan toteutusvalmiisiin ja hyvin rajattuihin ohjelmiin, minkä ansiosta pystyttiin vähentämään esimerkiksi Puolan vuosittaisia alustavia määrärahoja. Phare-ohjelma edistyi vuonna 1998 merkittävästi. Se on pystynyt vastaamaan joustavasti uusiin haasteisiin. Uusia aloitteita on käynnistetty ja uudistukset ovat onnistuneet. Päätöksiä tehdään aikaisempaa nopeammin, ja yhä useammin niistä vastaavat jäsenyyttä hakeneet maat. Phare-ohjelma on näin ollen tehokkaampi ja tarkemmin kohdennettu kuin koskaan ennen ja muodostaa vahvan perustan liittymisprosessille. 3 Phare-ohjelma vuonna 1998 4 EU:n ja KIE-maiden väliset suhteet Laajentuminen on Euroopan unionin suurimpia haasteita uuden vuosituhannen kynnyksellä. Laajentuminen on myös ainutlaatuinen ja historiallinen tilaisuus edistää mantereen rauhanomaista yhdentymistä levittämällä vakautta ja vaurautta uusiin jäsenvaltioihin. Vuosi 1998 oli historiallinen vuosi Euroopan unionin ja laajentumisen kannalta. Viidentoista jäsenvaltion EU on parhaillaan laajentumassa kolmeentoista uuteen valtioon eli Unkariin, Puolaan, Romaniaan, Slovakiaan, Latviaan, Viroon, Liettuaan, Bulgariaan, Tšekkiin, Sloveniaan, Kyprokseen, Turkkiin ja Maltaan. Eurooppa-neuvosto teki Luxemburgissa joulukuussa 1997 ratkaisevia päätöksiä unionin laajentumisesta ja määritteli unionin laajentumisen käsittämään kaikki jäsenyyttä haluavat hakijamaat. Laajentuminen on laaja-alainen, kokonaisvaltainen ja jatkuva prosessi. Kaikki jäsenyyttä hakeneet valtiot etenevät omaa tahtiaan oman valmiusasteensa mukaisesti. Laajentuminen voidaan jakaa kolmeen osa-alueeseen: 1) Eurooppa-konferenssi Eurooppa-konferenssi on monenvälinen areena kaikille unionin jäseniksi pyrkiville valtioille, jotka jakavat EU:n arvot ja tavoitteet. Tähän konferenssiin, joka järjestettiin ensimmäisen kerran 12. maaliskuuta 1998 Lontoossa ja myöhemmin 6. lokakuuta 1998 Luxemburgissa, kutsuttiin EU:n 15 jäsenvaltiota ja 12 jäsenyyttä hakenutta maata. 2) Liittymisprosessi Maaliskuun 30. päivänä 1998 käynnistettiin laajentumisprosessi, joka koski kymmentä Keski- ja Itä-Euroopan maata sekä Kyprosta. Prosessiin kuuluu liittymistä valmistelevan lähentää omaa strategian vahvistaminen siten, että jäsenyyttä hakeneet maat voivat lainsäädäntöään vastaamaan mahdollisimman paljon yhteisön säännöstöä (EU:n lainsäädäntöä) ennen jäseneksi liittymistä. ja lyhyen liittymistä strategiassa keskipitkän valmistelevassa liittymistä Vahvistetussa valmistelevat kumppanuudet, joita on laadittu kymmenen KIE-maan kanssa ja joihin sisältyy jäsenyyteen aikavälin valmistautumiselle. Liittymistä valmistelevat kumppanuudet on suunniteltu siten, että kaikkea KIE-maiden tukea varten on yhtenäinen kehys. Kukin jäsenyyttä hakenut maa on laatinut liittymistä valmistelevan kumppanuuden mukaisesti kansallisen ohjelman yhteisön säännöstön sisällyttämiseksi kansalliseen lainsäädäntöön. Ohjelmassa on tavoitteet selvitetty, miten valmistelevan kumppanuuden ensisijaiset ensisijaisia liittymistä tavoitteita keskeisiä ovat 5 saavutetaan. sekä esitetty toiminnan aikataulu ja siihen varatut henkilöstöresurssit määrärahat. Ohjelmia saatetaan säännöllisesti ajan tasalle. ja Vahvistetun liittymistä valmistelevan strategian toinen osa-alue on ehdotus ensisijaisiin tavoitteisiin varatun taloudellisen tuen kaksinkertaistamisesta. Taloudellinen tuki myönnetään jatkossa uudelleen suunnatusta Phare-ohjelmasta, uusista ympäristö- ja liikenneohjelmista sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisohjelmista. Niille maille, jotka eivät vielä ole valmiita neuvottelujen aloittamiseen, myönnetään tasoitusapua tätä varten suunnitellusta rahoitusvälineestä. Hakijamaat voivat osallistua asteittain lukuisiin yhteisön ohjelmiin esimerkiksi koulutuksen, ympäristön, kulttuurin ja tutkimuksen alalla. Yhteisön ohjelmien avulla hakijamaiden eri väestöryhmät voivat totuttautua EU:n toimintamenetelmiin. laaditaan kertomuksia kunkin maan jossa Lisäksi on luotu tarkistusmenettely, edistymisestä liittymisvalmisteluissa. Ensimmäiset kertomukset julkaistiin 4. marraskuuta 1998 (ks. jäljempänä). 3) Jäsenyysneuvottelut Maaliskuun 31. päivänä 1998 aloitettiin neuvottelut komission suosittelemien kuuden maan kanssa (Unkari, Puola, Viro, Tšekki, Slovenia ja Kypros). Neuvottelut käydään EU:n kahdenvälisissä jäsenyyttä liittymiskonferensseissa. hakeneen maan jäsenvaltioiden kunkin ja Yhteisön säännöstön analyyttinen arviointi ja liittymisvalmistelujen Huhtikuussa 1998 aloitettiin neuvottelujen pohjustamiseksi nopeuttamiseksi yhteisön säännöstön analyyttinen arviointi (screening). Sen tavoite on selvittää yhteisön säännöstöä jäsenyyttä hakeneille maille ja määritellä ongelmia, joita lainsäädäntöön. Säännöstön niillä tehokkaan luotava sisällyttämisen täytäntöönpanon edellyttämät rakenteet ja/tai lujitettava niitä. sisällyttämisessä kaikkien maiden kansalliseen on säännöstön lisäksi säännöstön on Vuoden 1998 loppuun mennessä yhteisön säännöstön 20 luvun kahden- ja monenvälinen arviointi saatiin päätökseen Unkarin, Puolan, Viron, Tšekin, Slovenian ja Kyproksen kanssa. Vuoden loppuun mennessä neuvostolle oli toimitettu kaikkia paitsi yhtä lukua koskevat kertomukset. Loput yhdeksän lukua arvioidaan syksyyn 1999 mennessä. Komissio on saanut myös päätökseen säännöstön 29 luvun monenvälisen arvioinnin niiden maiden kanssa, jotka eivät vielä neuvottele jäsenyydestä (Bulgaria, Latvia, Liettua, Romania ja Slovakia). Kutakin lukua koskevat ongelmat määritellään tarkemmin kahdenvälisissä kokouksissa, jotka järjestetään vuoden 1999 maaliskuun ja heinäkuun välisenä aikana, lukuun ottamatta maataloutta, joka arvioidaan syksyllä 1999. 6 Määräaikaiskertomukset Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota laatimaan vuoden joissa käsitellään kunkin jäsenyyttä 1998 lopusta alkaen määräaikaiskertomuksia, hakeneen maan edistymistä Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston määrittelemien perusteiden täyttämisessä. Ensimmäiset määräaikaiskertomukset julkaistiin marraskuussa 1998 ja toimitettiin Wienissä kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle joulukuussa 1998. 1997 jälkeen heinäkuun Määräaikaiskertomuksia laatiessaan komissio tutki, olivatko jäsenyyttä hakeneet maat uudistukset toteuttaneet Kööpenhaminassa määritettyjen että kertomukset kuvastivat todellista edistymistä, komissio tarkasteli ainoastaan hyväksyttyjä uudistuksia valmisteilla tai vireillä olevien ehdotusten sijasta. Komissio analysoi myös sitä, miten jäsenyyttä hakeneiden maiden valmiudet säännöstön täytäntöönpanemiseksi joilla oli mukautettu olivat parantuneet. Tässä yhteydessä se korosti hallintorakenteita vastaamaan säännöstön tarpeita. perusteiden mukaisesti. Varmistaakseen, ilmoittamansa toimenpiteitä, käytännössä Kertomuksissa korostettiin tiettyjen hakijamaiden edistymistä kaikilla Kööpenhaminan perusteisiin liittyvällä kolmella alalla. Lisäksi painotettiin, että tulosten saavuttaminen määräajassa edellyttää liittymisvalmistelujen nopeuttamista. Komissio ei kertomusten perusteella niiden laajentamisesta, kuten Eurooppa-neuvosto oli aikaisemmin ehdottanut. Komission päätelmät kustakin maasta on esitetty tämän kertomuksen niitä koskevissa kohdissa. neuvotteluista tarpeelliseksi suosituksia katsonut tehdä tai Eurooppa-neuvoston kokous Wienissä (11. –12. joulukuuta 1998) kokoontunut Eurooppa-neuvosto Wienissä suhtautui myönteisesti komission määräaikaiskertomuksiin ja siihen, että laajentuminen oli saatu käyntiin. Se totesi, että kuusi hakijamaata oli aloittanut sisältöä koskevat neuvottelut ja saavuttanut ensimmäiset konkreettiset tulokset ja että muiden viiden hakijamaan kanssa käytävien neuvottelujen valmisteluissa oli edistetty hyvin. Eurooppa-neuvosto vahvisti myös Euroopan unionin haluavan jatkaa liittymistä edeltävän avun antamista koko laajentumisprosessin ajan. Se korosti, että kutakin maata arvioidaan myös jatkossa omien saavutustensa perusteella, ja kehotti komissiota laatimaan uudet määräaikaiskertomukset Helsingissä joulukuussa 1998 järjestettävään Eurooppa-neuvoston kokoukseen. 7 Phare-ohjelman uusien suuntaviivojen täytäntöönpano Yleiskatsaus Vuoden 1998 tärkein saavutus oli epäilemättä Phare-ohjelman kohdentaminen uudelleen kysyntään perustuvasta ohjelmasta (jossa kumppanuusmaat pyysivät rahoitusta itse määrittelemiensä ensisijaisten tavoitteiden toteuttamiseen) liittymistä valmistelevaan kumppanuuteen perustuvaksi jäsenyyteen tähtääväksi ohjelmaksi. Phare-ohjelmassa pyritään nykyisin valmistelemaan kymmentä jäsenyyttä hakevaa maata täysipainoisesti EU-jäsenyyttä varten. Pharen uusi tavoite on auttaa näitä maita saavuttamaan liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa esitetyt ensisijaiset tavoitteet. Selkeitä ensisijaisia tavoitteita on kaksi, eli instituutioiden kehittäminen ja investointien tukeminen. Nämä tavoitteet esitettiin kesäkuussa 1998 hyväksytyissä Phare-ohjelman täytäntöönpanon suuntaviivoissa jäsenyyttä hakeneissa maissa vuosiksi 1998–1999. Uusia suuntaviivoja sovelletaan Phare-ohjelman talousarvioon vuosina 1998 ja 1999. Instituutioiden kehittäminen Instituutioiden kehittäminen käsittää useita aloja, kuten kumppanuusohjelmat (twinning), osallistumisen yhteisön ohjelmiin sekä teknisen avun. Moniin yhteisön ohjelmiin oli mahdollista liittyä jo vuonna 1998 (näitä olivat Leonardo da Vinci, Nuorten Eurooppa, Rafael, Media, Save, Life, syövän torjunnan toimintaohjelma, miesten ja naisten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskeva ohjelma ja pk- yritysohjelmat). Hakijamaat saivat myös mahdollisuuden osallistua täysipainoisesti tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia koskevaan viidenteen puiteohjelmaan (1998–2002). Kumppanuusohjelmat Kumppanuusohjelmien (twinning hakijamaita programmes) säännöstön täytäntöönpanossa jäsenvaltioiden asiantuntijoiden avulla. Näissä ohjelmissa neuvonantajina jäsenvaltioiden hakijamaissa säännöstön täytäntöönpanosta vastaavissa instituutioissa. tarkoitus on auttaa liittymisvalmistelujen työskentelevät asiantuntijat Kumppanuustoiminta koostuu toisinaan pelkästään neuvonantajien siirtämisestä yhden tai useamman jäsenvaltion ministeriöstä tai muusta hyväksytystä instituutiosta hakijamaan (12 vastaavaan ministeriöön työskentelemään tietyissä hankkeessa pitkäksi ajaksi kuukautta). Kumppanuustoiminnan usein tavoitteiden neuvonantajan lisäksi muuta tukea, kuten lyhytaikaista asiantuntija-apua, koulutusta, palveluja (kuten kääntämistä ja tulkkausta) ja erikoisalojen apua (kuten erikoisalan atk- ohjelmistoja). saavuttaminen edellyttää 8 aivan toteutti vuoden lopussa ensimmäiset Komissio toimenpiteet 1997 kumppanuustoiminnan aloittamiseksi. Kansallisten yhteyspisteiden verkosto perustettiin tekemään komission kanssa tähän liittyvää yhteistyötä. Kukin jäsenvaltio ja hakijamaa nimesivät oman edustajansa pitämään yhteyttä valtionhallintoon ja varmistamaan tiedonvälityksen verkoston kautta. Yhteyspisteverkosto kokoontui kolmesti vuonna 1998. Ensimmäinen kokous järjestettiin joulukuussa 1997, jonka jälkeen verkosto kokoontui maaliskuussa 1998 esittelemään kumppanuustoiminnan periaatteet ja keskustelemaan niistä. Toukokuun kokouksessa aloitettiin hankkeiden valinnan ensimmäinen kierros, ja viimeisimmässä kokouksessa lokakuussa analysoitiin alustavia tuloksia ja kehiteltiin toimintaa edelleen. ennakolta hyväksymiä Kumppanuustoiminnalle luonteenomaista on tarkkaan määriteltyjen ja taattujen tulosten saavuttaminen. Tarkoitus ei ole lujittaa yhteistyötä yleisesti vaan saavuttaa tiettyjä osien osapuolten täytäntöönpanemiseksi liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa määritetyllä tavalla. Vuonna hakijamaissa säännöstön neljään pääalaan eli maatalouteen, ympäristöön, rahoitukseen sekä oikeus- ja sisäasioihin. Hakijamaat lisäksi yhden niille tärkeän osa-alueen. Rakennerahastojen täytäntöönpanoa valmistelevat toimenpiteet lisättiin hankkeiden osa- alueeksi myöhemmin vuonna 1998. kumppanuushankkeissa valmistelluissa saivat nimetä tärkeimpien säännöstön keskityttiin tuloksia 1998 Jäsenvaltioille ilmoitettiin touko- ja lokakuussa noin 120 hankkeesta, jotka liittyivät Phare-ohjelman ohjelmointiin vuonna 1998. Jäsenvaltioita kehotettiin ehdottamaan keinoja hankkeissa yksilöityjen tarpeiden täyttämiseksi. Keskusteltuaan kaikkien osapuolten kanssa hakijamaa valitsi tarpeitaan parhaiten vastaavan tarjouksen. Joskus tukea yhdessä tai hakijamaa kehotti kaksi jäsenvaltioita yhdistämään eri ”Kumppaneita” pyydettiin tämän jälkeen esittämään yksityiskohtainen hanke komission hyväksyttäväksi. toimenpiteet yhdeksi hankkeeksi. jäsenvaltiota myönsivät tai useampi Komission valmistelukomitea on hyväksynyt 14 kumppanuushanketta. Ensimmäiset liittymisvalmistelujen neuvonantajat aloittavat työnsä toukokuussa 1999. Investointien tukeminen Yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä tarkoittaa muutakin kuin lainsäädännön lähentämistä ja toimielin- ja hallintorakenteiden vahvistamista. Se merkitsee myös hakijamaiden infrastruktuurin ja yritysten muuttamista vastaamaan EY:n normeja, mikä edellyttää huomattavia investointeja. Investointituen osuus on noin 70 prosenttia Phare-ohjelman määrärahoista hakijamaissa. Tukeen liittyy tarvittavien investointien tekeminen, jotta hakijamaat voisivat saattaa teollisuutensa ja tärkeimmät infrastruktuurinsa EY:n normien mukaisiksi. Kansallisista Phare-ohjelmista liikenteeseen, energiaan ja ympäristöön myönnetyn jatkuvan tuen lisäksi investointien tukemisessa keskityttiin vuonna 1998 kolmelle uudelle alalle: 9 • Toimien parempi koordinointi kansainvälisten rahoituslaitosten toiminnan kanssa • Laaja-alaisten infrastruktuurihankkeiden rahoitusvälineen käynnistäminen • Liittymistä valmistelevan rakennepolitiikan välineen LVRV:n valmistelu. Yhteistyö kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa Lisätäkseen investointeja KIE-maiden infrastruktuuriin Euroopan komissio pyrki vuonna 1998 syventämään yhteistyötä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. Komission aloitteesta ja koskeva kehityspankin yhteisymmärryspöytäkirja. Myös Euroopan investointipankki EIP sitoutui yhteistyöhön yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti. 2. maaliskuuta ja Maailmanpankin 1998 Euroopan jälleenrakennus- allekirjoitettiin liittymistä EJKP:n kanssa Monet liittymistä valmistelevan kumppanuuden ensisijaiset tavoitteet vastaavat EJKP:n ja Maailmanpankin maakohtaisissa avustusstrategioissa määriteltyjä tavoitteita. Yhteinen päämäärä on edistää markkinataloutta ja liittymisprosessia, ja nämä instituutiot ovat siten tehostaneet yhteistyötään. EIP on EU:n tärkein rahoituskanava, ja se toimii läheisessä yhteistyössä komission kanssa varmistaakseen EU:n tavoitteiden saavuttamisen. Yhteisymmärryspöytäkirjassa on määritelty yhteiset tavoitteet joihin ja uusien rahoitusmenetelmien sisältyy erityisten yhteisrahoitushankkeiden yksilöinti laatiminen. Lokakuussa sopimukseen liittyi neljä uutta osapuolta eli Pohjoismaiden ympäristörahoitusyhtiö NEFCO, Pohjoismaiden kansainvälinen investointipankki, rahoitusyhtiö IFC ja Euroopan neuvoston sosiaalisen kehityksen rahasto. ja päämäärät, Yhteisrahoitus kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa lisää Phare-ohjelman avustusten vaikutuksia: jokaista Phare-ohjelmasta yhteisrahoitettuihin hankkeisiin myönnettyä euroa kohden kansainväliset rahoituslaitokset ja kansalliset ja muut avustajat myöntävät noin 8 euroa. Laaja-alaisten infrastruktuurihankkeiden rahoitusväline Laaja-alaisten infrastruktuurihankkeiden rahoitusväline on merkittävä rahoituslähde, josta yhteisrahoitetaan monta maata koskevia ympäristö- ja liikennehankkeita. Investoinnit yhteisrahoitetaan kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. Hankkeet on valittu sen jäsenyysvalmisteluihin ja miten toteutusvalmiita ne perusteella, miten ne vaikuttavat ovat. Esimerkkejä ovat maanteiden ja rautateiden kunnostaminen, vesi- ja jätehuoltojärjestelmien parantaminen ja ilman epäpuhtauksien torjuminen. infrastruktuurihankkeista tukikelpoisista laaja-alaisista 1998 laaja-alaisiin laaja-alaisten infrastruktuurihankkeisiin Vuonna tästä rahoitusvälineestä ja kansallisista Phare-ohjelmista noin 180 miljoonaa euroa. Vuonna 1999 95 miljoonaa euroa lähinnä ympäristöinvestointien tukemiseen. Vuonna 2000 tämä rahoitusväline välineellä korvataan LVRV:llä (ks. jäljempänä). rahoitusvälineestä myönnetään infrastruktuurihankkeiden rakennepolitiikan valmistelevalla myönnettiin liittymistä 10 2000-luvun suunnitelmat: Phare, LVRV ja Sapard liittymistä valmistelevalla rakennepolitiikan välineellä (LVRV) Jo nyt on alettu valmistautua liittymistä edeltävän tuen jatkamiseen ensi vuosituhannella. ja sitä täydennetään kahdella uudella liittymistä edeltävällä Phare-ohjelma jatkuu, ja välineellä eli maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityisellä (Sapard). LVRV:stä rahoitetaan investointeja tärkeisiin liikenne- ja ympäristöinfrastruktuureihin ja Sapardista vaatimiin infrastruktuureihin. Neuvosto hyväksyi marraskuussa 1998 periaatteessa LVRV:tä ja Sapardia asetuksen. Koordinointiasetuksessa yhdenmukainen näiden soveltaminen: sen mukaan Phare-ohjelman, LVRV:n ja Sapardin koordinoinnista huolehditaan Phare-ohjelman hallintokomiteassa. koordinoinnista kolmen puolestaan maatalouden liittymisohjelmalla ja maaseudun kehittämisen varmistetaan asetukset koskevat välineen annetun sekä Liittymistä edeltävää tukea myönnetään 2000-luvulla yli kaksi kertaa aikaisempaa enemmän, yli 3 miljardia euroa vuodessa (1,5 miljardia euroa Phare-ohjelmaan, miljardi euroa LVRV:een ja 520 miljoonaa euroa Sapardiin). LVRV:n valmisteluja tuettiin vuonna 1998 laaja-alaisten infrastruktuurihankkeiden erityistä rahoitusvälineestä. Lisäksi valmistelevaa ohjelmaa, jolla autetaan hakijamaita omaksumaan rakennerahastoihin osallistumisen edellyttämät rakenteet ja politiikka. kansallisiin sisältyvää ohjelmiin jatkettiin Erityinen valmisteleva ohjelma Jäseniksi liityttyään hakijamaat ovat oikeutettuja EU:n rakennerahastojen tukeen. Erityinen valmisteleva ohjelma laadittiin, jotta voitaisiin varmistaa kitkaton siirtyminen uuteen järjestelmään. Ohjelman tavoitteena on auttaa hakijamaita perustamaan tarvittavat joita rakennerahastoista rahoitettujen toimien instituutiot menestyksekäs täytäntöönpano edellyttää. Ohjelmalla on tarkoitus auttaa hakijamaita suunnittelemaan ja toteuttamaan EU:n tavoite 1 -alueiden ohjelmia vastaavia ohjelmia. ja laatimaan strategiat, Oikeus- ja sisäasiat Phare-ohjelman suuntaaminen uudelleen liittymistä koskeviin ensisijaisiin tavoitteisiin merkitsi vuonna 1998 myös oikeus- ja sisäasioiden korostumista. Näitä asioita liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa. Rahoituksen, korostetaan erityisesti maatalouden ja ympäristön ohella nämä asiat olivat yksi neljästä kumppanuusohjelmien pääaloista. Vuoden 1998 ohjelmaan liittyvistä 110:stä kumppanuushankkeesta (joiden kustannukset ovat 75 miljoonaa euroa) 25 koskee oikeus- ja sisäasioita (arvo yhteensä 14 miljoonaa euroa). Hankkeissa keskitytään tullilaitokseen ja rajavalvontaan (8 hanketta), 11 oikeuslaitokseen (7 hanketta), turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaan (3 hanketta), poliisien kouluttamiseen (2 hanketta) sekä järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseen (1 ja sisäasioihin liittyviä hanke). Neljässä muussa hankkeessa käsitellään oikeus- monialaisia kysymyksiä. Oikeus- ja sisäasiat on yksi kolmesta tasoitusapuun oikeutetusta alasta. Vuonna 1998 rahoitusta haettiin viiteen tämän alan hankkeeseen, joiden kokonaisarvo oli 6 miljoonaa euroa. Hankkeissa keskitytään muun muassa korruption torjuntaan, tullilaitosten uudistamiseen ja talousrikosten torjuntaan. Käynnissä oleviin usean edunsaajan ohjelmiin kuuluu monialainen oikeus- ja sisäasioita koskeva ohjelma. Vuonna 1998 tästä ohjelmasta rahoitettiin tarpeiden arvioimiseksi ja hankkeiden yksilöimiseksi matkat Bulgariaan, Viroon, Latviaan, Liettuaan, Puolaan, Romaniaan ja Sloveniaan (matkat Unkariin, Tšekkiin ja Slovakiaan järjestettiin vuonna 1997). EU:n asiantuntijoiden laatimissa kertomuksissa keskityttiin viiteen pääalaan eli turvapaikka- sekä oikeuslaitokseen. Kertomuksissa analysoitiin näiden alojen tilannetta ja ehdotettiin mahdollisia Phare-ohjelmasta rahoitettavia hankkeita. ja maahanmuuttopolitiikkaan, rajavalvontaan, poliisitoimeen Vuonna 1998 aloitettiin myös kolme tähän monialaiseen Phare-ohjelmaan kuuluvaa suurta uutta hanketta, joilla tuetaan yhteisön säännöstön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä tärkeimmillä oikeus- ja sisäasioihin liittyvillä aloilla. Hankkeet koskevat poliisien koulutusta hakijamaissa (4,5 miljoonaa euroa), yhteisön turvapaikkamääräysten sisällyttämistä kansalliseen lainsäädäntöön (3 miljoonaa euroa) sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa (1,5 miljoonaa euroa). Phare-ohjelmaan kuuluvan Baltian alueen itärajan valvontaohjelman tarkoituksena on lujittaa Viron, Latvian ja Liettuan valmiuksia valvoa tehokkaasti itärajojaan ja ehkäistä salakuljetusta. Tähän vuosina 1997–1999 toteutettavaan ohjelmaan myönnetään Phare- ohjelmasta 6 miljoonaa euroa. Vuonna 1998 rahoitettiin neljä hanketta. Hankkeissa toimitettiin laitteita Viron ja Liettuan poliisi- ja rajavartiolaitoksille (1,5 miljoonaa euroa kummallekin maalle), valmisteltiin tarjouskilpailu ja ehdotuspyyntö pakolaiskeskuksen kunnostamiseksi Liettuassa ja tarjouskilpailu neljän rajavartioaseman rakentamiseksi sekä koulutettiin poliiseja kaikissa kolmessa Baltian maassa. Kauttakulkuliikenteen edistämistä ja tullilaitoksen uudenaikaistamista koskevaan usean edunsaajan ohjelmaan sisältyvässä tullihankkeessa keskityttiin vuonna 1998 pääasiassa kumppanuusmaiden tullilaitosten toimintavalmiuksien tehostamiseen. Vuonna 1998 järjestetyissä kokouksissa ja työryhmissä kehiteltiin Customs Blueprints -ohjelmaa (eli laadittiin tavoitenormeja kumppanuusmaiden tullilaitoksille) sekä analysoitiin puutteita (vertailtiin nykytilannetta Customs Blueprints -ohjelmassa esitettyihin standardeihin). Kunkin valtion puutteita koskevan analyysin perusteella tuen tarve määriteltiin yksityiskohtaisesti. Vuoden 1998 ohjelmasta tuettiin samalla suoraan kumppanuusmaiden tullihallituksia tullitoimintastrategioiden laatimisessa ja koulutuksessa sekä kansallisten Phare-hankkeiden dokumentoinnin parantamisessa. 12 Monet tärkeät hankkeet olivat lisäksi edenneet eri vaiheisiin: • Tullilaitosten yleiseen tekniseen apuun ja koulutukseen osallistuu 12 Phare-ohjelman kumppanuusmaata. • Toimenpiteitä rajavartioasemien erittäin menestyksekkäästi 11:ssä kumppanuusmaassa. Niiden tarkoituksena on toteuttaa riskinarviointia, kohdentaa tarkastuksia ja soveltaa profilointivälineitä ja -tekniikoita tullilaitoksen toiminnassa. tehostamiseksi toteutettu on • Tullia koskeva tieto ja tutkimukset -hankkeeseen osallistuu 12 tullihallitusta. Sillä pyritään parantamaan tullilaitosten kansallisia tutkimusryhmiä ja -ohjelmia sekä omaksumaan tutkintavälineitä ja -tekniikoita. • Kauttakulkuliikenne ja yhtenäisen hallinnollisen asiakirjan soveltaminen Bulgariassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa, Romaniassa ja Sloveniassa. • Tietokoneistamisen tukiyksiköstä (Automation Support Unit) myönnetään käytännön tukea kaikille kumppanuusmaille tullien tietokoneistamista koskevien laaja-alaisten Phare-ohjelmien toteuttamisessa. haasteisiin laajentumisen Vuonna 1998 edistyttiin myös Phare-ohjelmaan kuuluvassa usean edunsaajan jonka tarkoitus on auttaa hakijamaita laatimaan koordinoitu huumausaineohjelmassa, vastaamiseksi. erityisesti EU:n huumausainepolitiikka Ohjelmassa on keskitytty ensisijaisesti rahanpesun torjuntaan ja huumeiden esiaineiden seurantaan yhteisön säännöstön mukaisesti. Lisäksi on kehitetty tiedotus- ja Euroopan tietojenvaihtorakenteita huumausaineiden ja huumeriippuvuuden seurantakeskuksen EMCDDA:n toimintaan. Phare-ohjelmasta asiantuntija-apua huumausaineiden kysynnän vähentämisstrategioiden ja valmiuksien parantamiseen kumppanuusmaissa. Ohjelmassa yksilöitiin uusia ensisijaisia tavoitteita, kuten synteettisten huumausaineiden torjuminen, sekä kiinnitettiin erityistä huomiota huumausaineongelmien lisääntymiseen Balkanin huumereitillä osana YK:n kansainvälisen huumevalvontaohjelman UNDCP:n ja Phare- ohjelman yhteistä Kaakkois-Euroopan huumausainelainsäädännön valvontaohjelmaa. järjestettiin myös osallistumaan hakijamaita valmisteltu ja Tasoitusapu Romania, Slovakia, Latvia, Liettua ja Bulgaria saivat vuonna 1998 lisätukea liittymisvalmistelujen nopeuttamiseksi. Käyttöön otettiin tasoitusapu, jonka tarkoitus oli auttaa näitä maita toteuttamaan taloudelliset ja sosiaaliset uudistukset, houkuttamaan investointeja säilyttämään laajentumisen kokonaisvaltainen luonne rahoittamalla hankkeita aloilla, joilla komissio on havainnut maakohtaisissa lausunnoissaan erityisongelmia. Tasoitusapua myönnettiin 100 miljoonaa euroa vuosina 1998–1999. korruptiota. Tasoitusavulla ehkäisemään pyritään ja 13 Pharen uusi raja-alueyhteistyöohjelma Euroopan komissio antoi 18. joulukuuta 1998 asetuksen Phare-ohjelman yhteydessä täytäntöönpantavasta rajatylittävän yhteistyön ohjelmasta, jossa tarkistettiin vuoden 1994 yhteistyöohjelmaa. Raja-alueyhteistyöohjelman alustavat määrärahat ovat vuosina 1995– 1999 yhteensä 885 miljoonaa euroa. Raja-alueyhteistyöohjelman tarkoitus on edistää eri maiden yhteistyötä ja siten auttaa Keski- ja Itä-Euroopan maiden alueita hyödyntämään Euroopan yhdentymisen tarjoamia mahdollisuuksia ja valmistautumaan siitä aiheutuviin haasteisiin erityisesti EY:n rakennerahastojen tulevina edunsaajina. Ohjelmassa pyritään ennen kaikkea edistämään raja-alueiden talouskehitystä ja sosiaalis-taloudellista yhdentymistä. Uudessa asetuksessa säädetään rakenteellisten toimenpiteiden tukemisesta Phare- ohjelman kumppanuusmaiden raja-alueilla. Toteutuksessa otetaan huomioon yhteisön rakennepolitiikka ja erityisesti Interreg-ohjelma. Uuden asetuksen mukaista rahoitusta myönnetään raja-alueille • KIE-maiden ja EU:n välillä ja • kymmenen hakijamaan välillä. Tukikelpoiset hankkeet EU:n ja KIE-maiden raja-alueilla liittyvät yleensä Interregistä tuettuun toimintaan. Tukeen oikeutetuilla KIE-maiden välisten raja-alueiden hankkeilla on vaikutuksia useammassa kuin yhdessä maassa tai ne edistävät raja-alueiden rakenteiden kehittämistä taikka helpottavat maiden välistä yleistä yhteistyötä. EY:n avustuksilla rahoitetaan yhteisiä hankkeita tukeen oikeutetuilla raja-alueilla. Näiden hankkeiden tavoitteena on • • ratkaisemaan edistää naapurimaiden raja-alueiden yhteistyötä, pystyisivät hyödyttävällä tavalla ja edistää yhteistyöverkostoja rajan molemmilla puolilla sekä luoda yhteyksiä näiden verkostojen ja laajempien EU:n verkostojen välille. jotta KIE-maiden raja-alueet väestöä paikallista kehitysongelmansa erityiset Uudesta ohjelmasta rahoitetaan seuraavanlaisia toimenpiteitä: • henkilöiden, tavaroiden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden esteiden vähentäminen maiden rajoilta turvallisuusnäkökohdat huomioon ottaen, raja-alueiden infrastruktuurien parantaminen, ympäristönsuojelutoimenpiteet, • • • maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskevat toimenpiteet, • energia-alaan ja liikenteeseen liittyvät toimet, joilla täydennetään Euroopan laajuisia verkkoja, 14 • • • • oikeus- ja sisäasioita koskevaan yhteisön politiikkaan liittyvät toimet, rajat ylittävän yritysten välisen ja taloudellisen yhteistyön edistäminen, investointien tukeminen ja niitä edistävien palvelujen ja laitteistojen toimittaminen, erityisesti teknologian siirto ja markkinointi pk-yrityksille, koulutukseen ja työllisyyteen liittyvät toimet. Uudella ohjelmalla pyritään myös edistämään yhteisiä pienimuotoisia toimia, joihin osallistuu raja-alueiden paikallisia toimijoita, sekä lujittamaan paikallisten asukkaiden valmiuksia suunnitella ja toteuttaa tällaisia toimenpiteitä. Kukin raja-alue voi perustaa tähän tarkoitukseen yhteisen pienhankerahaston. Rahastosta voitaisiin rahoittaa esimerkiksi • • • paikallista talouskehitystä nopeuttavia toimia, esimerkiksi matkailun alalla, terveydenhoitoalan yhteistyötä, erityisesti jakamalla resursseja, tiloja ja välineitä, laitteiden, parantamiseksi, televisioasema, sanomalehti tai muita tiedotusvälineitä. raja-alueiden raja-alueiden perustamalla kehittämistä esimerkiksi resurssien yhteinen tilojen tiedonvälityksen tai radio- ja Uudessa ohjelmassa on esitetty marraskuussa 1998 päättyneeseen arviointiin perustuvat suositukset. Arvioinnissa pyrittiin analysoimaan ongelmia, joiden vuoksi alaohjelmien toteuttaminen viivästyy, sekä antamaan suosituksia hallinnoinnissa, ohjelmoinnissa ja menoissa sovellettujen menettelyiden lujittamiseksi. Arvioinnissa todettiin raja-alueyhteistyöllä olleen lukuisia myönteisiä tuloksia. Erityisesti oli luotu vuoropuhelua ja yhteistyötä EU:n raja-alueiden ja niitä ympäröivien KIE- maiden raja-alueiden välillä. Raja-alueiden talous oli edistynyt, mikä on auttanut niitä lähentymään EU:n kehitystasoa. KIE-maille tarjoutui myös tilaisuuksia tutustua Interreg- raja-alueiden ohjelmassa aluekehitysstrategioiden suunnittelu. menettelyihin, sovellettuihin sisältyy joihin Arviointiryhmä havaitsi kuitenkin myös useita ongelmia. Phare- ja Interreg-ohjelmien toimintatavoissa oli eroja, ja ryhmä suositteli niiden yhdenmukaistamista. Raja- alueyhteistyöohjelmissa korostettiin edelleen enemmän ”kovia” toimenpiteitä kuin Interreg-ohjelmassa, harvoilla hankkeilla oli ja hankkeiden toteutus oli melko hidasta. Hakijamaiden paikallisia ja alueellisia valmiuksia on parannettava ja paikallisten ja alueellisten toimijoiden osallistumista toimintaan lisättävä. Lisäksi on korostettava sellaisten pienhankerahastojen perustamista, joiden avulla voidaan parantaa suunnitteluvalmiuksia. todellinen rajat ylittävä luonne Interreg-ohjelmissa sovellettu monivuotinen ohjelmointi ei ollut raja-alueohjelmassa täysin menestyksekäs: yhteisiä kehitysmalleja, -strategioita tai -tavoitteita ei ollut, eivätkä ohjelmat olleet ulkoisesti yhtenäisiä. Ohjelmissa ei myöskään yleensä sovellettu alueellisia tai paikallisviranomaisten tai työmarkkinaosapuolten kanssa. lähestymistapoja, yhteistyössä laadittiin harvat niistä alue- ja 15 joista toisessa asetuksia, Näitä ongelmia ei voida ratkaista kokonaan, koska Phare-ohjelmalle hyväksytään talousarvio vuosittain ja Interregille moneksi vuodeksi kerrallaan ja koska ohjelmiin säädetään rahoituksen myöntämisestä sovelletaan eri yksinomaan hakijamaille ja toisessa pelkästään jäsenvaltioille. Joitakin parannuksia yhteisistä voidaan raja- raja-alueille yhteiset joiden ansiosta voidaan määritellä alueyhteistyöohjelmista, kehitysstrategiat ja ensisijaiset tavoitteet. Toiminnassa sovelletaan yhteisiä ohjelmointi- ja seurantarakenteita ja perustetaan yhteinen raja-alueyhteistyökomitea. Uudessa ohjelmassa laajennetaan myös maantieteellistä soveltamisalaa koskemaan EU:n ja hakijamaiden raja-alueiden lisäksi myös hakijamaiden välisiä raja-alueita. tehdä. Uudessa asetuksessa kuitenkin säädetty on 16 Toteutusta koskevien muutosten täytäntöönpano ja ovat ponnistelleet kumppanuusmaat Yksi Phare-ohjelman uusien suuntaviivojen tavoitteista on parantaa ohjelmien täytäntöönpanoa. Komissio suuresti nopeuttaakseen Phare-ohjelmien toteutusta ja varmistaakseen niiden tuloksellisuuden. Tähän on liittynyt sekä keskusjohtoisuuden purkaminen (lisäämällä kumppanuusmaissa olevien komission edustustojen vastuuta) sekä toiminnan hajauttaminen (siirtämällä vastuuta kumppanuusmaille). Näiden uudistusten ansiosta vuonna 1998 tehtiin ennätysmäärä sopimuksia (1 260 miljoonan euron arvosta), ja Phare-ohjelman niiden määrärahojen osuus, joiden osalta sopimuksia ei ole tehty, pieneni ensimmäistä kertaa ohjelman aloittamisen jälkeen vuonna 1990. Sopimusten teon tehostumiseen liittyi ohjelmointivaiheen painottaminen aikaisempaa enemmän sen varmistamiseksi, että ohjelmilla saadaan aikaan vaikutuksia ja tuloksia. Keskusjohtoisuuden purkaminen Keskusjohtoisuuden toteutusvastuun tarkoitetaan siirtämistä komission sisällä eli Brysselin keskuspaikasta kumppanuusmaissa sijaitseville edustustoille. Tämän ansiosta päätökset voidaan tehdä tarkoituksenmukaisesti paikalla. Phare-ohjelman purkamisella suuntaviivoissa sijaitseville Phare-ohjelman uusissa enemmän vastuuta ohjelman toteutuksen valvomisessa. komission edustustoille keskusjohtoisuuden Tilintarkastustuomioistuin purkamista, sillä ne katsovat sen vähentävän päällekkäistä valvontaa ja päätöksentekoa keskuspaikassa ja edustustoissa. Sen on myös katsottu edistävän merkittävästi toiminnan hajauttamista aikaisempaa paremmin kumppanuusmaihin. siirrettiin kumppanuusmaissa ja Euroopan parlamentti tukevat jonkin Phare-ohjelman hajautettu täytäntöönpanojärjestelmä (DIS) on jo vähentänyt verran keskusjohtoisuutta. Kumppanuusmaiden edustustojen päälliköt saivat DIS- järjestelmässä valtuudet hyväksyä alle 500 000 euron sopimukset. Nykyisin päälliköillä ja alle 5 on valtuudet hyväksyä kaikki miljoonan euron sopimukset. tarjouksia koskevat arviot tarjousasiakirjat, varmistaa, Jotta Toimivaltaa siirretään kaikissa kumppanuusmaissa sijaitseville edustustoille. voitaisiin huolehtimaan keskusjohtoisuuden purkamisesta aiheutuvasta lisätyöstä, niihin palkataan lisää työntekijöitä ja parannetaan sisäisiä menettelyjä. Kuhunkin edustustoon nimitetään varainhoidosta vastaava virkamies varmistamaan, että hankinnoissa noudatetaan Pharen määräyksiä. edustustot pystyvät että Paikallisten työntekijöiden ja varainhoidosta vastaavien virkamiesten palkkaamisen jälkeen keskusjohtoisuutta purettiin vuoden 1998 loppuun mennessä seitsemässä edustustossa, eli Unkarissa, Puolassa, Tšekissä, Virossa, Latviassa, Liettuassa ja Sloveniassa. Bulgariassa, Romaniassa ja Slovakiassa valmistelut olivat puolestaan niin pitkällä, että uusi järjestelmä voidaan ottaa käyttöön vuoden 1999 alussa. 17 Toiminnan hajauttaminen tarkoitetaan Hajauttamisella kumppanuusmaille. Tällöin toteuttamisesta Euroopan yhteisöjen varainhoidosta annetun asetuksen mukaisesti Euroopan komission valvonnassa. Komissio vastaa viime kädessä varojen käytöstä. komissiolta ohjelmien ja hallinnointivastuun kansallisten hakijamaat siirtämistä vastaavat itse Hajautettu toteutus on itse asiassa kuulunut Phare-ohjelmaan jo vuodesta 1990. Yksi sen tavoitteista on valmistella asteittain hakijamaita hallinnoimaan yhteisön varoja EU:n jäseninä. Tarkoitus on luoda komission ja hakijamaiden välille asteittain tietynlainen rajattu suhde, jossa kummatkin osapuolet vastaavat yhdessä ohjelmien toteutuksesta ja joka vastaa jäsenvaltioiden ja komission suhdetta rakennerahastojen toteuttamisessa. joilla hakijamaa ja/tai Komissio päättää hajauttamisesta tapauskohtaisesti aloilla, täytäntöönpanosta vastaava instituutio pystyy noudattamaan ennakolta määriteltyjä perusteita ja joilla siten voidaan varmistaa moitteeton ja tehokas hallinto ja avoimuus varojen käytössä hyväksyttyjen ohjelmien tavoitteiden mukaisesti. Hakijamaihin sovelletaan tällöin Phare-ohjelman sääntöjä ja yhteisön varainhoidosta annettua asetusta. Kumppanuusmaa on taloudellisesti vastuussa toiminnasta ja jos sääntöjä ei noudateta, komissio perii kyseisen Phare-sopimuksen määrärahat kokonaisuudessaan takaisin. Hajauttamisen jatkaminen edellyttää Euroopan yhteisöjen varainhoidosta annetun asetuksen muuttamista. Asetuksen mukaan komission on nimittäin valvottava ennakolta tarjouskilpailuja ja sopimuksia. Komissio ehdotti varainhoidosta annetun asetuksen muuttamista koskevassa asiakirjassa (SEC(1998) 1228), että hakijamaissa toteutetuissa yhteisön tukihankkeissa siirryttäisiin jälkikäteisvalvontaan. Uudet täytäntöönpanorakenteet Phare-ohjelman uusiin suuntaviivoihin sisältyy uusia täytäntöönpanorakenteita, tehostetaan tuen toimittamista hakijamaihin ja joilla on kaksi tavoitetta: joilla • • lisätä rahoituksen avoimuutta ja välttää varojen hajauttaminen monille toimijoille ja hyödyntää mahdollisuuksien mukaan täytäntöönpanosta vastaavia tahoja, yhteisön rahoittamien ohjelmien hallinnoinnista ja toteutuksesta. ja jotka vastaavat EU-jäsenyyden toteuduttua instituutioita soveltuvia sellaisia Vuonna 1998 perustettiin siten kaikkiin jäsenyyttä hakeneisiin maihin, useimmiten valtionvarainministeriöön, kansallinen rahasto vastaanottamaan ja hallinnoimaan Phare- ohjelman varoja. Kansallisen rahaston johtajana toimii kansallinen valtuuttava viranomainen, ja sen ansiosta voidaan koordinoida Phare-varojen ja kyseisen maan talousarviomäärärahojen tai kansainvälisten rahoituslaitosten myöntämien varojen käyttöä. Kaikkiin kymmeneen hakijamaahan perustettiin rahoituksesta ja sopimuksista vastaava keskusyksikkö, joka huolehtii ministeriöiden puolesta tarjouskilpailuista, sopimuksista ja 18 maksuista. Hankkeiden valinnasta ja seurannasta vastaavat edelleen ne ministeriöt, joille tuki myönnetään. Tämä on parantanut suuresti avoimuutta ja sen ansiosta on pystytty vähentämään ohjelman hallintoyksiköiden määrää merkittävästi, 150:stä alle 50:een. Tuen toimituksen tehostaminen Vuonna 1998 muutettiin myös ohjelmointia, jotta voitaisiin liittää Phare-tuki kiinteästi liittymistä koskeviin ensisijaisiin tavoitteisiin ja jotta se voitaisiin toimittaa paikalle nopeasti ja tehokkaasti. Phare-ohjelman uuteen ohjelmointijärjestelmään sisältyy kaikkia maita koskevan ”tavoitteisiin perustuvan ohjelmointiasiakirjan” laatiminen liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa ja yhteisön säännöstön sisällyttämistä kansalliseen lainsäädäntöön esitettyjen lyhyen ja keskipitkän aikavälin ensisijaisten koskevassa ohjelmassa tavoitteiden perusteella. Komissio laatii tämän asiakirjan läheisessä yhteistyössä kunkin kumppanuusmaan kanssa, ja siinä luetellaan tietyt päätavoitteet, jotka Phare-tuella on saavutettava kyseisenä vuonna, sekä kunkin toimenpiteen keskimääräiset määrärahat. Tämän jälkeen kustakin toimenpiteestä laaditaan yksityiskohtaiset hankeasiakirjat ennen kansallisen ohjelman lopullista hyväksymistä. Hankeasiakirjoissa on selvitettävä tarkasti varojen käyttötarkoitus ja osoitettava, että hanke on heti toteutettavissa. Tämä varmistaa nopean toteutuksen. täytäntöönpanon parantamiseen liittyvissä Myös muissa toimissa on keskitytty tehostamiseen ja nopeuttamiseen. Sopimukset olisi mahdollisuuksien mukaan tehtävä 6–12 kuukautta rahoituspöytäkirjan allekirjoittamisen jälkeen (vaikka esimerkiksi laaja- alaiset toteutuvien hankkeiden määräaikoja ei saa enää pidentää lainkaan, vaikka aikaisemmin se oli yleistä. Hankkeet on saatava päätökseen ajallaan. joskus pidemmän ajan). Hitaasti infrastruktuurihankkeet vaativat Nykyisin rahoitetaan harvempia mutta laajempia hankkeita, joiden arvon on oltava vähintään 2–3 miljoonaa euroa. Näin voidaan varmistaa laajemmat vaikutukset tärkeimmillä aloilla ja näkyvyyden paraneminen sekä vähentää hallintorasitteita. edellä kansallisiin on mainittu, liittyvää Kuten hakijamaissa hallintovastuuta on siirretty komission keskuspaikasta Brysselistä sijaitseviin komission edustustoihin. Brysselistä on siirretty edustustoihin 20 työpaikkaa, ja kussakin edustustossa on nykyisin varainhoidosta vastaava virkamies. Tämä nopeuttaa päätöksentekoa ja vähentää hallintokustannuksia. raja-alueyhteistyöohjelmiin ja Yhteisön ulkopuolisiin maihin suunnattua yhteisön apua hallinnoiva toimiala Yhteisön ulkopuolisiin maihin suunnattua yhteisön apua hallinnoiva toimiala (SCR) perustettiin vuoden 1998 puolivälissä Brysseliin, ja se aloitti täysipainoisen toiminnan syyskuussa 1998. SCR tarjoaa sisäisiä palveluja EY-varojen myöntämisestä yhteisön ulkopuolisille maille vastaaville pääosastoille. SCR vastaa hankkeiden hallinnointiin liittyvistä taloutta ja kirjanpitoa koskevista asioista sekä sopimus- ja oikeusasioista. Se 19 vastaa myös usean edunsaajan ohjelmien toteuttamisesta ja muiden sellaisten ohjelmien toteuttamisesta, joita keskusjohtoisuuden purkaminen tai hajauttaminen ei koske. SCR seuraa lisäksi kaikkien Phare-ohjelmien edistymistä. SCR jakautuu useisiin linjoihin: • Linja A vastaa hankkeiden toteutuksesta ja seurannasta (A1 vastaa infrastruktuurista ja A2 instituutioiden kehittämisestä) • Linja D vastaa varainhoidosta, johon sisältyvät talousarvioon, sopimuksiin, kirjanpitoon ja maksuihin liittyvät asiat • Linja E julkaisee sekä palveluita että hankintoja koskevia tarjouspyyntöjä sekä vastaa oikeus- ja riita-asioista • Linja F:llä on monia vastuualueita, kuten henkilöstö, hallinto, SCR:n atk-verkon ylläpito, suhteet muun muassa ministerineuvostoon ja parlamenttiin, arviointi sekä tiedottaminen ja tiedonvälitys. SCR:n perustaminen tehostanee ohjelmien toteutusta (erityisesti usean edunsaajan ohjelmat) ja toimien seurantaa sekä järkeistänee hallintomenettelyjä. Phare-ohjelman seuranta ja arviointi vuonna 1998 ja arviointijärjestelmässä tarkastellaan käynnissä olevien Phare-ohjelman seuranta- ohjelmien toteutusta kaikissa hakijamaissa arvioidaan ohjelmointiasiakirjoissa esitettyjen tavoitteiden saavuttamista. Seuranta- ja arviointikertomuksissa selostetaan tiettyä alaa koskevien ohjelmien edistymistä, arvioidaan niitä ja tehdään konkreettisia suosituksia ohjelmien hallinnoimiseksi ja vastaavien ohjelmien suunnittelemiseksi. Nämä kertomukset ovat hallinnointiväline kaikille Phare-ohjelman toteutukseen osallistuville ja kiinteä osa hajautettua täytäntöönpanojärjestelmää. ja Vuonna 1998 seuranta- ja arviointijärjestelmään tehtiin kolme merkittävää muutosta: osallistuvien • Vuosittaiseen toimintasuunnitelmaan perustuvia kertomuksia laadittiin ensimmäistä kertaa sen jälkeen, kun järjestelmä otettiin käyttöön vuonna 1996. Kaikkien ohjelmien hallinnointiin laadittiin jossa otettiin huomioon osapuolten ajalliset vaatimukset. toimintasuunnitelma, Vuoden 1998 toimintasuunnitelmassa sovittiin 103 kertomuksen laatimisesta, jotka koskivat 11:ssä Phare-maassa (Virossa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Tšekissä, Slovakiassa, Sloveniassa, Unkarissa, Romaniassa Bulgariassa ja Albaniassa) toteutettuja ohjelmia sekä usean edunsaajan ohjelmia. neuvottelujen käytyjen jälkeen kanssa • Lisäksi otettiin käyttöön seurantajärjestelmä. Kyseisen maan edustusto järjestää pian sopivat kertomuksen julkaisemisen jälkeen tiedotustilaisuuden, suositusten toteuttamisesta ja ajoituksesta. Komissio seuraa näiden neuvottelujen tulosten toteutumista. jossa osapuolet 20 • Seuranta- ja arviointijärjestelmää laajennettiin toukokuussa 1998 koskemaan entisen Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa (EJTM). Vuonna 1998 saatiin valmiiksi ja julkaistiin yhteensä 115 kertomusta (joista 54 oli aloitettu vuoden 1997 lopussa). Vuonna 1998 aloitettiin 107 kertomusta, joista 61 saatiin päätökseen vuoden loppuun mennessä. Kertomukset koskivat noin 350:tä ohjelmaa 25:llä eri alalla. Phare-ohjelman arviointi Pääosasto IA perusti moitteetonta ja tehokasta varainhoitoa koskevan komission SEM 2000 -aloitteen innoittamana Phare-, Tacis- ja Obnova-ohjelmien arviointiyksikön tammikuussa 1997. Tämä yksikkö kuuluu nykyisin SCR:n arviointiyksikköön. Avoimuuden ja vastuullisuuden lisäämiseksi arviointikertomuksia julkaistaan määräajoin ja ne ovat yleisesti saatavilla. Arviointiyksikkö on arvioinut Phare-ohjelmaa alakohtaisesti tukeakseen politiikan ja strategian laatimista sekä maakohtaisesti edistääkseen vuotuista suunnittelua. Lisäksi se on tarkistetaan myöhemmin Phare-ohjelmasta annettua asetusta ja jäsenyysvalmisteluja. arvioinut Phare-ohjelman yhteistyövälineitä, minkä perusteella Heinäkuussa 1997 julkaistiin Phare-ohjelman välivaiheen arviointi, jossa oli tarkoitus laatia esikuva eri aloja ja välineitä koskevan arvioinnin jatkamiselle arviointiyksikössä. Vuonna 1998 saatiin päätökseen seitsemän arviointitutkimusta. Tutkimukset koskivat neljää alaa (pankkiala, yritysten rakenneuudistus ja yksityistäminen, tullilaitoksen uudistaminen sekä julkishallinnon uudistukset), kahta välinettä (raja-alueyhteistyö- ja kumppanuusohjelmat) sekä yhtä hätäapuohjelmaa (Bosnian ja Hertsegovinan ensisijaista tukea koskeva ohjelma). Kertomukset on julkaistu internetissä. 21 Taloudellinen tilanne Vuonna 1998 taloudelliset tiedot paranivat, mikä lisännee korkea-laatuisen ohjelmoinnin korostuessa ohjelmien tuloksia ja vaikutuksia. Vuonna 1998 Phare-ohjelmasta sidottiin kumppanuusmaissa toteutettavaan toimintaan yhteensä 1 153,9 miljoonaa euroa. Ohjelman 1 161,4 miljoonan euron määrärahat sidottiin siis 99,4 prosenttisesti. Seuraavassa kuviossa esitetään sidottujen Phare-määrärahojen jakautuminen vuosittain ajanjaksolla 1990–1998 (miljoonaa euroa): 1990 493 1991 758,9 1992 996,2 1993 998,4 1994 966,9 1995 1 153,3 1996 1 222,5 1997 1 147,7 1998 1 153,9 Taloudellisen suorituskyvyn osalta sopimusten tekeminen tehostui jatkuvasti vuonna 1998. Vuoden aikana komissio ja kumppanuusmaat allekirjoittivat yhteensä 1 260 miljoonan euron arvosta sopimuksia, eli kasvua oli vuodesta 1997 (1 135,5 miljoonaa euroa) yhteensä 124,5 miljoonaa euroa, eli 10,9 prosenttia. Sidotuista Phare- määrärahoista yhteensä 75,3 prosentista on tehty sopimukset. Tämän ansiosta yleinen määrärahakasauma (eli kaikkien maksusitoumusmäärärahojen ja sopimusten välinen ero Phare-ohjelman alusta lähtien) pieneni myös ensimmäistä kertaa 125 miljoonalla eurolla. Yhteensä kasauma on nyt pienentynyt alle 2,2 miljardiin euroon. Vuonna 1998 suoritettiin myös ennätysmäärä maksuja. Phare-ohjelmasta maksettiin kyseisenä vuonna allekirjoitetuista sopimuksista 1 042,7 miljoonaa euroa (maksut koskevat ennakkomaksuja kumppanuusmaihin). Vuodesta 1997 kasvua on siten ollut hieman yli 27,2 prosenttia (819,3 miljoonaa euroa). keskuspaikassa sopimuksia komission tehtyjä ja Täytäntöönpanon tilanne voidaan esittää seuraavalla tavalla: Maksusitoumukset yhteensä 1990–1998 8 890,9 miljoonaa Vuosina 1990–1998 allekirjoitettujen sopimusten arvo yhteensä Maksusuoritukset sopimusten osalta 1990–1998 6 697,3 miljoonaa (eli 75,3 %:sta kaikista maksusitoumuksista on tehty sopimukset) 5 589,1 miljoonaa (eli 62,9 % kaikista maksusitoumuksista on maksettu ja 83,4 % sopimuksiin sidotuista varoista on maksettu). 22 Phare-ohjelma yksittäisissä kumppanuusmaissa 23 Jäsenyyttä hakeneet maat 24 Bulgaria Toiminta vuonna 1998 Bulgarian makrotalouden tila parantui merkittävästi vuonna 1998 sen jälkeen, kun toukokuussa 1997 oli alettu soveltaa laaja-alaista ja perusteellista uudistusohjelmaa. Uudistusohjelmaan sisältyi valuuttakatejärjestelmän käyttöönotto, finanssipolitiikan tiukentaminen ja rakenneuudistusten aloittaminen uudelleen. Ulkoisten olosuhteiden heikkenemisestä ansiosta kokonaisuudessaan myönteisesti. Talous kasvoi ennakolta arvioidut neljä prosenttia, ja inflaatio putosi vuositasolla yhteen prosenttiin (580 prosenttia vuonna 1997). Valtiontalouden ylijäämän ennakoidaan olevan 1,3 prosenttia bkt:sta. varovaisen huolimatta politiikan kehittyi talous Muut talouden tunnusluvut olivat kuitenkin vuonna 1998 näitä heikompia. Työttömäksi ilmoittautuneita oli edelleen melko paljon, 12 prosenttia työvoimasta. Ulkoinen tase huononi vuodesta 1997, ja vaihtotaseen alijäämä oli tämän vuoksi noin prosentti bkt:sta. ja koska Ulkomaiset ulkomaisten sijoittajien kiinnostus kasvutalouksiin hiipui. Ulkomaiset suorat sijoitukset vähenivät näistä syistä yli 50 prosenttia, eli noin 150 miljoonaan euroon, vaikka niitä oli ollut huomattavasti enemmän vuonna 1997. sijoitukset vähenivät hitaan yksityistämisen vuoksi suorat ja vientikielto. Myös poistamalla maataloustuotteiden Bulgaria on edistynyt suuresti perusteellisen rakenneuudistusohjelman toteuttamisessa. Talouselämää on pyritty vapauttamaan muun muassa purkamalla useimpien tuotteiden valtion hintasäännöstely talousarviota on uudistettu merkittävästi. Yksityistäminen hidastui vuoden 1997 menestyksekkään alun jälkeen vuonna 1998, ja rajoittui suurelta osin henkilöstön yritysostoihin. Yksityistämisen myötä julkisen sektorin työntekijöiden määrä pieneni entisestään. Valtion omaisuudesta oli vuoden 1998 lopussa yksityistetty miltei 30 prosenttia, verrattuna vuoden 1997 lopun noin 20 prosenttiin. Hallituksen asettamaa 50 prosentin saavutettu. Pankkien yksityistäminen on jatkunut, joskin hitaampana. Valtion omistamien huonokuntoisten ja vesilaitosten tappioita on pyritty yritysten ja eräiden suurten kaasu-, sähkö- hillitsemään vaihtelevalla menestyksellä. kuitenkaan läheskään tavoitetta vielä ole ei poliittinen instituutiot ohella myös vakaana. Vakaan makrotalouden Kansalliskokouksen enemmistö tukee edelleen toukokuussa 1997 nimitettyä hallitusta. Demokraattiset ja korruption torjumisessa on edistytty. Yksi Bulgarian vuoden 1998 ulkopolitiikan päätavoitteista oli pysyä tiiviisti mukana euroatlanttisessa yhdentymisessä. Naapurimaiden kanssa sovittiin vapaakauppajärjestelyistä, 1998 Keski-Euroopan vapaakauppasopimukseen Ceftaan. Makedonian kieltä koskeneen kiistan ratkettua suhteet entisen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan (EJTM) ja Turkkiin paranivat. ja mekanismit ovat toimineet hyvin, ja Bulgaria vuonna tilanne pysyi liittyi Bulgarian ja Euroopan unionin suhteissa edistyttiin merkittävästi vuonna 1998: maaliskuussa käynnistettiin liittymisprosessi, liittymistä valmisteleva kumppanuus hyväksyttiin ja marraskuussa julkaistiin ensimmäinen määräaikaiskertomus. Bulgaria ja 25 EU kävivät neuvotteluja kalataloustuotteista ja viinistä ja aloittivat keskustelut uusista maataloustuotteille myönnettävistä etuuksista. Assosiaationeuvostossa tehtiin useita jotka koskivat erityisesti Bulgarian osallistumista yhteisön ohjelmiin ja päätöksiä, alueellisten valtiontukien jatkamista. Komissio teki vuonna 1998 myös valituksen terästuotteiden polkumyynnistä. Euroopan komission määräaikaiskertomuksen päätelmät marraskuu 1998 Bulgaria täyttää Kööpenhaminassa määritellyt poliittiset perusteet, joskin sen on edelleen pyrittävä torjumaan korruptiota ja uudistamaan oikeuslaitosta. Vaikka Bulgaria on viime aikoina edistynyt siirtymisessä markkinatalouteen, sen olisi erittäin vaikea selvitä keskipitkällä aikavälillä kilpailun ja markkinavoimien paineista Euroopan unionissa. Jos yhteisön säännöstöä sisällytetään jatkossa nykyistä vauhtia kansalliseen lainsäädäntöön ja siitä vastaavia instituutioita vahvistetaan, Bulgaria pystynee täyttämään jäsenyyden velvoitteet myöhemmin. Lisätoimia on kuitenkin toteutettava erityisesti sisämarkkinoiden, standardien ja sertifioinnin alalla, valtiontukien valvomisessa sekä Kozloduyn ydinvoimalan tulevaisuuteen ja oikeus- ja sisäasioiden yhteistyöhön liittyvissä asioissa. Phare-ohjelma vuonna 1998 Bulgarialle myönnettiin vuonna 1998 Phare-määrärahoja yhteensä 149,5 miljoonaa euroa. Tarkoituksena valmistelevassa kumppanuudessa korostettujen ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti. tukea Bulgarian EU-jäsenyyttä liittymistä oli kansallinen (määrärahat Phare-ohjelma Bulgarian jäsenyysvalmisteluihin kanavoitiin Phare-tukea neljästä pääohjelmasta, joita raja- olivat alueyhteistyöohjelma Kreikan laaja-alaisten infrastruktuurihankkeiden rahoitusväline (20 miljoonaa euroa) sekä tasoitusapu (10,5 miljoonaa euroa). Bulgaria osallistui vuonna 1998 myös usean edunsaajan ja monialaisiin Phare-ohjelmiin, standardointia, joihin ydinturvallisuutta, ympäristöä, pk-yrityksiä, tilastoja ja julkishallinnon uudistamista koskevat ohjelmat sekä teknisen avun tiedotustoimisto TAIEX. (51 miljoonaa 68 miljoonaa demokratiaa, tullilaitosta, sisältyivät euroa), euroa), kanssa Liittymistä koskevien ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti vuoden 1998 kansallisessa ohjelmassa keskityttiin useisiin pääaloihin ja käynnistettiin uusia ohjelmia. Käynnissä olevien, joskin horjuvien talousuudistusten tukemiseen liittyy yksityisen sektorin kehittäminen ja Bulgarian yksityistämisen seurantarahaston tukeminen (11,7 miljoonaa euroa). Instituutioiden kehittäminen on ilman muuta ensisijaista, ja Phare-ohjelman varoilla parannetaan Bulgarian instituutioiden ja hallinnon kapasiteettia auttamalla maa- 26 ja metsätaloudesta sekä maatalousalan uudistamisesta vastaavaa ministeriötä luomaan tarkoituksenmukainen toimielinrakenne ja edistämällä tullilaitoksen uudistamista (18 instituutioiden miljoonaa euroa). Myös ympäristö- kehittämiseen ja investointihankkeisiin (7,3 miljoonaa euroa). ja vesiministeriö saa tukea ja Phare-ohjelmasta Kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa rahoitettaviin liikennealan hankkeisiin sisältyvät Sofian lentokentän kunnostustyöt (7,6 miljoonaa euroa). Ydinturvallisuus on edelleen ratkaisevan tärkeää, rahoitetaan ydinturvallisuuteen liittyviä toimenpiteitä Kozloduyn ydinvoimalassa (6 miljoonaa euroa). Bulgaria saa tukea myös erityisestä rakennerahastoja valmistelevasta ohjelmasta sekä hankkeiden valmistelun rahoitusvälineestä (10 miljoonaa euroa) aluepolitiikan ja alueiden yhteenkuuluvuuden edistämiseen. Koulutuksen alalla Bulgariaa autetaan osallistumaan EU:n ohjelmiin 5,4 miljoonalla laajuiseen korkeakouluopetusta koskevaan yhteistyöohjelmaan (Tempus) 20 eurooppalaisen yhteishankkeen instituutioiden kehittämiseen. Kansalaisyhteiskunnan kehittämisohjelmaan myönnettiin lisäksi vuoden 1998 kansallisesta ohjelmasta 2 miljoonaa euroa, mikä kuvastaa elinvoimaisen kansalaisyhteiskunnan merkitystä Bulgariassa. rahoittamiseksi. Hankkeista 4 miljoonaa kahdeksan Euroopan eurolla, varattu liittyy joista on Kreikan ja Bulgarian raja-alueyhteistyöohjelma koostui vuonna 1998 kolmesta osa- alueesta. Ensimmäinen koski pääteiden kunnostamista raja-alueyhteistyötä koskevalla alueella. Esimerkkejä ovat tiet E-79 (Sofiasta Thessalonikeen) ja E-85 (Haskovosta Alexandroupolisiin) sekä Illindenin uudelle rajanylityspaikalle johtavan tien avaaminen uudestaan (yhteensä 44 miljoonaa euroa). Phare-ohjelmasta tuettiin myös Illindenin rajavartioaseman rakentamista (3 miljoonaa euroa). Lisäksi 4 miljoonaa euroa varattiin tulevien raja-alueyhteistyöhankkeiden valmistelemiseen ja ohjelman hallinnointiin. infrastruktuurihankkeiden myönnettiin Laaja-alaisten yhteisrahoituksena 20 miljoonaa euroa rautateiden kunnostamista koskevan 285 miljoonan euron julkisen hankkeen loppuunsaattamiseen. Phare-ohjelmasta myönnetään tähän hankkeeseen yhteensä 35 miljoonaa euroa. Kunnostettavat rataosuudet sijaitsevat kahdella tärkeällä yleiseurooppalaisella liikennekäytävällä. rahoitusvälineestä Bulgarian jäsenyysvalmisteluihin myönnettiin vuonna 1998 myös Pankkien tulliviranomaisten korruption torjumiseen varattiin 10,5 miljoonaa euroa uudistushankkeisiin, maaomaisuuden yritysten ja tasoitusapua. ja palauttamiseen Phare-ohjelmasta on myönnetty Bulgarialle avustuksia vuodesta 1990 miltei 755 miljoonaa euroa, johon sisältyvät vuoden 1998 avustukset. Saavutukset Monissa Phare-ohjelmissa edistyttiin suuresti vuonna 1998. Vuonna 1997 alkanutta toista sosiaalista hätäapuohjelmaa toteutettiin menestyksekkäästi joulukuusta 1997. Ohjelman määrärahat ovat 20 miljoonaa euroa, ja siitä jatkettiin vuoden 1997 talouskriisistä eniten luomalla kärsineiden väestöryhmien tukemista kotitalouksien tulotuen avulla ja 27 työpaikkoja (yhteisrahoittajana toimii ja ohjelmaa hallinnoi Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma UNDP). Rakennesopeutuksen ja uudistustuen SARA-ohjelma käynnistettiin vuonna 1997 edistämään hallituksen talousuudistusohjelmaa. Siitä annettiin vuonna 1998 merkittävästi yksityistämiseen, asiantuntija-apua kohdennettua ja pankkitoiminnan valvomiseen ja ulkomaisista investoinneista vastaavan viraston toimielinrakenteen kehittämiseen (20 miljoonaa euroa). pankkialan yritysten Vuonna 1998 saatiin päätökseen myös Beautiful Bulgaria -työllistämishanke (ks. jäljempänä oleva laatikko). Kansalaisyhteiskunnan kehittämisohjelmasta myönnettiin noin 120 avustusta Bulgarian kansalaisjärjestöille, jotka vastaavat sosiaalihuollosta tai humanitaarisesta avusta taikka tukevat Bulgarian syrjäytyneitä väestöryhmiä ja etnisiä vähemmistöjä. Phare-ohjelman yleinen suorituskyky parani Bulgariassa vuonna 1998 poliittisten olosuhteiden vakiintumisen ja hallinnon tehostumisen myötä. Poliittisesti merkittävää oli erityisesti Julkishallinnon uudistukset ovat kuitenkin Bulgariassa vielä alkutekijöissään, ja toteutuksessa on edelleen rajoituksia ja epävarmuutta. tarve lujittaa täytäntöönpanorakenteita. Bulgaria alkoi myös luoda uusia täytäntöönpanorakenteita Phare-ohjelman uusien toimintansa kansallinen rahasto, suuntaviivojen mukaisesti. Vuoden aikana aloittivat rahoituksesta ja sopimuksista vastaava keskusyksikkö sekä muutamat toteutuksesta täytäntöönpanomenettelyjä, edistävät vastaavat virastot. Uudet rakenteet parantanevat keskusjohtoisuuden lisäävät yhteisrahoitusmahdollisuuksia ja auttavat valmistelemaan uusia liittymistä valmistelevia LVRV- ja Sapard-ohjelmia. Lisätoimia tarvitaan kuitenkin tehokkaiden sisäisten ja ulkoisten varainhoitomenetelmien omaksumiseksi ja jotta voitaisiin hyväksyä ja panna täytäntöön EY:n säännöksiä vastaava julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntö. hajauttamista, purkamista toimien ja Vuoden 1998 loppuun mennessä oli tehty sopimukset miltei kaikista ohjelmista, joihin vuosien 1994–1997 Phare-ohjelmista oli sitouduttu. Sopimusaste oli vuosina 1990–1997 miltei 94 prosenttia. Kokonaisuudessaan sopimusaste on vakiintunut 72 prosenttiin, jos mukaan lasketaan vuoden 1998 sitoumukset. 28 Tapaustutkimus: Beautiful Bulgaria -hanke Hankkeen tavoitteena oli lievittää köyhyyttä useilla Bulgarian alueilla luomalla uusia työpaikkoja, kouluttamalla työttömiä ja parantamalla kaupunki-infrastruktuuria Sofian, Plovdivin, Varnan, Veliko Turnovon ja Russen kaupungeissa. Ohjelman hallinnoinnista ja toteutuksesta vastasi UNDP tiiviissä yhteistyössä kunnallisten viranomaisten ja alueellisten työvoimatoimistojen kanssa. Hankkeen kokonaiskustannukset olivat 3,4 miljoonaa euroa, joista Phare-ohjelman osuus oli 3 miljoonaa euroa. Hanke saatiin menestyksekkäästi päätökseen joulukuun 1998 lopussa. Hankkeen tulokset olivat erinomaisia: • työllistämisjärjestelmän avulla työllistyi miestyökuukautta). Arviolta 4–20 prosenttia heistä on säilyttänyt kaupungista riippuen, 2 058 ihmistä on osallistunut ammatilliseen koulutukseen ja hankkinut osaamista esimerkiksi maalaamisessa, puutarhanhoidossa ja maisemasuunnittelussa, 216 rakennusta, arkkitehtuurisesti merkittävää aluetta ja puistoa kunnostettiin ja niiden toimintaa elvytettiin, tilapäisesti 3 500 ihmistä (14 371 työpaikkansa • • • muun muassa kuntien ja työvoimatoimistojen välille luotiin uusia yhteistyörakenteita • 54 yrityksen kanssa tehtiin sopimuksia kunnostustoimista viidessä kaupungissa, mikä edisti yksityisen sektorin ja pk-yritysten kehittymistä, hanke kannusti infrastruktuurin parantamiseksi ja tarjosi esimerkin myös muille kunnille, hanke lisäsi huomattavasti Phare-ohjelman näkyvyyttä Bulgariassa. siihen osallistuvia kuntia perustamaan rahastoja kaupunkien • • 29 Tšekki Toiminta vuonna 1998 Tšekin talous oli vuonna 1998 edelleen ongelmallinen. Reaalimääräinen bkt pieneni, työttömyys kasvoi voimakkaasti ja reaalitulot alkoivat kutistua. Talouden taantuma on osoittautunut syvemmäksi ja kestänyt kauemmin kuin ennakolta arvioitiin. Myös makrotalouden näkymät ovat edelleen heikot. Vuonna 1998 oli kuitenkin havaittavissa myös myönteisiä suuntauksia. Vienti pysyi voimakkaana ja pienensi ulkomaankaupan alijäämää, mihin vaikutti myös kotimaisen kysynnän vähentyminen. Myös inflaatio hidastui vuonna 1998. Tšekin talousongelmat ovat korostaneet tarvetta jatkaa rakenneuudistuksia. Ennen kesäkuun 1998 vaaleja talousasioita koskevaa päätöksentekoa vaikeuttivat poliittiset ongelmat, joita uusi vähemmistöhallitus ei pystynyt kokonaan ratkaisemaan. Edellisen ja toukokuussa 1997 julkistamien kahden talousuudistuspaketin hallituksen huhti- toteutuksessa edistyttiin kuitenkin hyvin. Kauppasuhteet ovat edelleen hyvät. Tuontitalletusjärjestelmää, omenoiden tuontikiintiötä ratkaistiin ja EU:sta peräisin olevien perunoiden tuontirajoituksia koskevat kiistat Eurooppa-sopimuksessa olevien neuvottelumenettelyjen avulla. Kesäkuun 1998 vaalien jälkeen maahan nimitettiin heinäkuussa sosiaalidemokraattinen vähemmistöhallitus. Uusi hallitus on alkanut pääministeri Zemanin johdolla ratkaista ongelmia, joita oli aikaisemmin poliittisesti epävarmana aikana vältelty. Tšekin ja Euroopan unionin suhteissa vuoden 1998 merkkitapahtumia olivat liittymisprosessin kumppanuuden hyväksyminen ja ensimmäisen määräaikaiskertomuksen julkaiseminen marraskuussa. käynnistyminen, valmistelevan liittymistä Euroopan komission määräaikaiskertomuksen päätelmät, marraskuu 1998 Tšekki täyttää edelleen Kööpenhaminassa määritellyt poliittiset perusteet, joskin sen on jatkossa kiinnitettävä huomiota romanien asemaan yhteiskunnassa. joka selvinnee keskipitkällä Tšekkiä voidaan pitää toimivana markkinatalousmaana, aikavälillä kilpailun ja markkinavoimien paineista EU:ssa. Sen on kuitenkin parannettava yritysten hallintoa ja nopeutettava rakenneuudistusta. Tšekki pystynee täyttämään jäsenyyden velvoitteet, jos se nopeuttaa yhteisön säännöstön sisällyttämistä kansalliseen lainsäädäntöön ja vahvistaa tähän liittyviä hallintorakenteita korvaten siten edellisen vuoden hitaan edistymisen erityisesti sisämarkkinoita, maataloutta ja oikeus- ja sisäasioiden yhteistyötä koskevilla aloilla. 30 Phare-ohjelma vuonna 1998 hallitus komissio ja Euroopan Tšekin 1998 yhteisymmärryspöytäkirjan kansallisen rahaston perustamisesta sekä rahoituspöytäkirjan Tšekin kansallisesta Phare-ohjelmasta ja kahdesta raja-alueyhteistyöohjelmasta. Lisäksi ne vaihtoivat kirjeitse tietoja näiden pöytäkirjojen hankelomakkeista. Kolmatta raja- alueyhteistyöohjelmaa koskeva rahoituspöytäkirja oli allekirjoitettu aikaisemmin vuonna 1998. allekirjoittivat lokakuuta 12. Kansallisessa ohjelmassa keskityttiin vuoden 1997 marraskuussa hyväksyttyjen Phare- ohjelman uusien suuntaviivojen mukaisesti liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa ja EU:hun liittymisen kansallisessa ohjelmassa esitettyihin lyhyen aikavälin ensisijaisiin tavoitteisiin. Lisäksi on kuitenkin tarkoitus toteuttaa jonkin verran keskipitkän aikavälin ensisijaisia tavoitteita tukevia toimia. Tšekille myönnettiin vuoden 1998 kansallisesta ohjelmasta 22,45 miljoonaa euroa, johon ei sisälly Tempus-ohjelman määrärahoja (miljoona euroa) eikä tukea osallistumiselle yhteisön ohjelmiin (3,55 miljoonaa euroa). Tempus-ohjelmaan varatuilla miljoonalla eurolla rahoitettiin 11 eurooppalaista yhteishanketta, instituutioiden kehittämiseen. Euroopan komission määräaikaiskertomuksessa tekemien huomautusten ansiosta romanien integroitumista yhteiskuntaan ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen lujittamiseen. Lisäksi myönnettiin 7 miljoonaa euroa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistäviin kehittämistoimiin, jossa korostuu erityisesti Tšekin valmisteleminen rakennerahastojen ja koheesiorahaston tukeen. euroa myönnettiin joista 7 liittyi 2 miljoonaa edistetään toimiin, joilla Instituutioiden lujittaminen on edelleen keskeistä, ja tähän tarkoitukseen varattua tukea kohdennettiin useille pääaloille. Kolme miljoonaa euroa myönnettiin hankkeisiin, joilla lujitetaan instituutioiden ja hallintorakenteiden valmiuksia yhteisön säännöstön täytäntöönpanossa. Tšekin maatalousministeriötä tuetaan instituutioiden kehittämisessä ja johon sisältyy eläinten ja kasvien politiikan laatimisessa (3 miljoonaa euroa), terveystarkastusten valvontakapasiteetti. Oikeus- ja sisäasiat ovat myös ensisijainen toiminta-ala, ja rajavalvonnan, lainvalvonnan ja turvapaikkapolitiikan lujittamiseen sekä oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja tarkoituksenmukaisen toiminnan edistämiseen myönnettiin 4,8 miljoonaa euroa. Uusissa ympäristöhankkeissa keskityttiin etupäässä instituutioiden valmiuksien ja sääntelykapasiteetin parantamiseen sekä EY:n ilmanlaatu- ja jätedirektiiveihin liittyvien toimien täytäntöönpanoon (2,15 miljoonaa euroa). Hankkeiden hallinnoinnin tehostamiseen myönnettiin lisäksi 500 000 euroa. Monissa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, instituutioiden ja hallinnon valmiuksien lujittamista yhteisön säännöstön täytäntöönpanossa, maataloutta, oikeus- ja keskityttiin sisäasioita kumppanuustoimintaan sekä jäsenvaltioiden virkamiesten siirtämiseen pitkähköksi ajaksi edunsaajavaltioihin. alaohjelmissa ympäristöä koskevissa sekä 31 1998 1998 kolme vuonna laadittiin tukea myös Phare-ohjelman Tšekille myönnettiin raja- alueyhteistyöohjelmasta. Saksan ja Itävallan vastaisilla raja-alueilla toteutettaviin Interreg II -ohjelmaan liittyviin toimiin myönnettiin yhteensä 19 miljoonaa euroa. Vuonna keskityttiin infrastruktuuriin, ympäristöön ja talouskehitykseen. Ensimmäiseen ohjelmaan sisältyy liikenneyhteyksien ja teknisen infrastruktuurin, kuten energianjakeluverkkojen ja viemäröinti- ja jäteveden käsittelyjärjestelmien parantaminen. Toisessa ohjelmassa keskitytään maaseutualueiden kunnostamiseen ja metsittämiseen. Kolmannen hankkeen tukemalla matkailualaa. tarkoitus taloutta joilla lisätään Pienhankerahastosta myönnettiin lisäksi edelleen tukea hankkeisiin, paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyötä rajan molemmilla puolilla. raja-alueyhteistyöohjelmaa, puolestaan erityisesti elvyttää joissa on Saavutukset Phare-ohjelmassa saavutettiin vuonna 1998 tuloksia useilla tärkeillä aloilla: useita Tšekkiä valmisteltiin osallistumaan rakennerahastoihin ja aluekehityspolitiikkaan oli järjestämällä lisätä seminaareja, paikallisviranomaisten tietoisuutta näistä asioista ja jotka huipentuivat joulukuussa runsaasti osallistujia keränneeseen konferenssiin. Alan ministeriö järjesti myös kansallisen ohjelmointikomitean ensimmäiset kokoukset. Komitea laatii syyskuuhun 1999 mennessä kansallisen kehityssuunnitelman. alueellisia tarkoitus joiden investointihankkeet, Raja-alueyhteistyössä saatiin vuonna 1998 päätökseen 16 miljoonan euron arvoiset jotka koskivat kahta viemäriputkea, neljää jäteveden suuret käsittelylaitosta, kahta kaasuputkea sekä tiesiltaa. Phare-ohjelmasta myönnettiin näihin hankkeisiin 7 miljoonaa euroa, ja niillä oli myönteisiä ympäristövaikutuksia rajan molemmilla puolilla. Lisäksi paikalliset viranomaiset saivat kokemusta EU:n varojen käytöstä. Vuonna 1998 allekirjoitettiin 55 miljoonan euron arvosta sopimuksia ja pienhankerahasto myönsi avustuksia 1,16 miljoonaa euroa. Phare-ohjelman tärkeä tehtävä on kannustaa maan hallitusta tukemaan yksityisen sektorin kehittämistä. Hallitus otti vuonna 1998 vastuulleen valtaosan kustannuksista, jotka liittyvät Phare-ohjelmasta perustetun ulkomaisia suoria sijoituksia edistävän alueellisten CzechInvestin yritysneuvontakeskusten neuvonta- ja koulutustoimintaa, jota rahoitettiin aiemmin Phare- ohjelmasta. Pharen rahoittaman Ostravan riskisijoitusrahaston menestyksen innoittamana hallitus kannustinjärjestelmän. Valtionvarainministeriön opastaminen on myös tärkeää kansallisen talouspolitiikan kehittämisen kannalta. nykyisin myös riskisijoittamisen toimintaan. rahoittaa Hallitus perusti Infrastruktuurin ja ympäristön alalla käynnistettiin vuonna 1998 Tšekin suurin Phare- hanke eli Brnon ja Vranovicen välisen rautatieosuuden parantaminen (osa Prahan ja jonka Phare-määrärahat ovat 34 miljoonaa euroa (koko Wienin välistä rautatietä), hankkeen Pharen noin kustannusten energiansäästörahastosta myönnettiin miltei 8 miljoonan euron arvosta matalakorkoisia lainoja energian kulutusta vähentäviin investointeihin. Lisäksi perustettiin yritysten miljoonaa euroa). ollessa 37 32 ympäristörahasto, pk-yritysten ympäristöinvestointeihin. Molempien rahastojen rahoitukseen osallistui jokin liikepankki. myönnetään vastaavia lainoja josta Tšekki on edistynyt lainsäädännön lähentämisessä, kuten yhteisön säännöstön analyyttinen arviointi osoitti. Tšekin jäsenyysvalmisteluja tuettiin tällä alalla Phare- ohjelmasta rahoitetulla lainsäädäntöjen lähentämistä tukevalla konsortiolla, johon kuuluu lakitoimistoja ja erikoisalojen laitoksia ja joka neuvoo Tšekin hallitusta oikeusasioissa. Vuonna 1998 allekirjoitettiin uusi sopimus (miljoona euroa), jolla parannettiin tätä palvelua, muun muassa nimittämällä tšekkiläinen ja EU:n pysyvä asiantuntija kullekin lainsäädännön alalle. Lisäapua saadaan erikoisaloihin perehtyneiltä lakimiehiltä. Hallitus perusti syyskuussa 1998 koordinointi- ja tarkistuskeskuksen nopeuttamaan EY:n lainsäädännön kääntämistä tšekin kielelle, mikä on lainsäädännön lähentämisen edellytys. joiden Lähivuosina keskuksessa tarkistetaan 70 000–80 000 sivua EY:n asiakirjoja, kääntämisestä vastaa osittain Phare-ohjelman tarjouskilpailun voittanut yritys. Tarkistetut asiakirjat ovat yhteisön säännöstön virallisia tšekinkielisiä käännöksiä. Kansalaisyhteiskunnan kehittämisohjelmasta tuettiin 378:aa kansalaisjärjestöjen toteuttamaa hanketta (1,8 miljoonaa euroa), jotka koskivat ympäristönsuojelua, terveydenhoitoa ja sosiaalihuoltoa, ihmisoikeuksia, kuluttajansuojelua, yhteisötoiminnan kehittämistä, tietoa EU:n kansalaistoiminnasta sekä kansalaisjärjestöjen tiedottamista ja kouluttamista. Kansalaisjärjestöille myönnettiin lisäksi 27 avustusta (yhteensä 150 000 toteutettaviin toimiin. Tšekin euroa) vuoden 1997 tulvista kärsineillä kansalaisjärjestöt ja Lien- ohjelmista sekä kumppanuusohjelmista mikrohankkeisiin 82 avustusta, joiden yhteisarvo oli 440 000 euroa. saivat myös Phare-ohjelmaan kuuluvista Demokratia- alueilla Phare-ohjelman sosiaalihuoltorahastosta tuettiin lisäksi sosiaalipalvelujen tarjoamista. joihin osallistuivat kymmenen Yhteensä toteutettiin 46 hanketta (475 000 euroa), mallialueen paikalliset viranomaiset ja joiden tarkoituksena oli kasvattaa tarjolla olevien sosiaalipalvelujen valikoimaa. Näitä palveluja on aikaisemmin hallinnoitu keskitetysti tai niitä ei ole ollut tarjolla lainkaan. ja kansalaisjärjestöt 33 Tapaustutkimus: julkishallinnon uudistus Julkishallinnon uudistaminen pääsi Tšekin tasavallassa vauhtiin vuonna 1998. Keväällä pääministeri Tošovskýn tilapäinen hallitus kiinnitti huomiota tarpeeseen lujittaa virkamiesten valmiuksia panna täytäntöön ja valvoa yhteisön säännöstöön lähennettyjä lakeja. Tämän vuoksi hyväksyttiin laki 14 itsehallinnollisen alueen perustamisesta. Uudet aluerakenteet toteutetaan vuonna 2000, ja ne toiminevat tehokkaasti vuoden 2001 jälkeen. asetti hallitus julkishallinnon uusi tavoitteeksi uudistamisen Pääministeri Miloš Zemanin ja nimitti uuden apulaissisäministerin hallitusohjelman ensisijaiseksi vastaamaan yleisesti julkishallinnon uudistuksista. Sisäministeriölle siirrettiin tämän jälkeen vastuu marraskuussa 1997 aloitetun julkishallinnon parantamiseen tähtäävän Phare-hankkeen toteuttamisesta (500 000 euroa). Hanketta hallinnoi (myös Phare- ohjelmasta perustettu) kansallinen koulutusrahasto, ja siinä pyritään analysoimaan perusteellisesti nykytilaa ja laatimaan luonnos uudistusstrategiaksi. Nämä kaksi asiakirjaa ovat vuosina. Uudistusstrategialuonnos toimitettiin hallitukselle tammikuussa 1999. julkishallinnon uudistamiselle tulevina perusta Tšekin Vuonna 1999 tehdään näiden kahden asiakirjan perusteella useita tärkeitä päätöksiä, jotka koskevat virkamieslakia, virkamiesten urakehitys- ja ylennysjärjestelmän laatimista sekä uusia korkeakoulujen kanssa toteutettavia koulutusjärjestelmiä. Tähän liittyy myös uusien kurssien suunnitteleminen virkamiehille Pharen Tempus-ohjelman tuella. Näin voidaan luoda uusi institutionaalinen perusta Tšekin virkamieskunnan EU-koulutukselle ja alan tutkimukselle yhdessä Tšekin virkamiesten EU-koulutuksesta vastaavan ulkoministeriön ja diplomaattiakatemian kanssa (jälkimmäistä yhteisrahoitettiin Phare-ohjelmasta vuosina 1997–1998). 34 Viro Toiminta vuonna 1998 Viron talouden suorituskyky oli vuonna 1997 erittäin hyvä, mutta tilanne heikkeni vuonna 1998. Talouskasvu oli kuluneena vuonna 5,4 prosenttia, kun se vuotta aiemmin oli ollut voimakasta, 11,4 prosenttia bkt:sta. Keskimääräinen inflaatio kuitenkin hidastui vuositasolla 8,2 prosenttiin (vuoden 1997 elokuun yli 11 prosentista). Ulkomaisia suoria sijoituksia tehtiin edelleen paljon (prosentteina bkt:sta), mutta huolestuttavaa on vaihtotaseen alijäämän pysyminen suurena. Alijäämä näytti kuitenkin kutistuvan hieman vuoden loppua kohti ja pieneni vuodesta 1997 (12,1 prosenttia bkt:sta) 9,2 prosenttiin vuonna 1998. Tämä johtui osittain ulkomaisen kysynnän ja vähemmässä määrin kotimaisen kysynnän vähenemisestä varsinkin vuonna 1998. Venäjän talouskriisi haittasi vientiteollisuutta (esimerkiksi kala- ja maitotalousalan vientiä) ja heikensi kuluttajien luottamusta talouteen. Työttömäksi ilmoittautuneiden määrä kasvoi neljään prosenttiin työvoimasta. ja julkisen talouden alijäämä oli Pankkialan toiminta oli vuonna 1997 ollut ennätysmäisen voitollista, mutta vuosi 1998 oli myrskyisä. Rakenneuudistus jatkui, neljä suurinta pankkia sulautuivat yhteen ja kolme pääoman puutteesta kärsivää pankkia joutui selvitystilaan. Vuonna 1997 havaittuun talouden ylikuumenemiseen liittyvien uhkien vuoksi hallitus ja keskuspankki tiukensivat finanssipolitiikkaa ja tehostivat pankkitoiminnan valvontaa. Lisäksi budjettikuri löystyi loppuvuonna 0,3 prosenttia bkt:sta vuonna 1998, (kesäkuussa julkinen talous oli ollut ylijäämäinen, 2,2 prosenttia bkt:sta). Bkt:n reaalikasvu oli vuonna 1998 neljä prosenttia verrattuna 10,6 prosenttiin vuonna 1997. Virossa on toteutettu viime vuosina nopeaa yksityistämisohjelmaa, ja yksityistäminen saatiin suurelta osin päätökseen vuoden 1995 lopussa suuria julkisia laitoksia lukuun ottamatta. Vuonna 1998 pyrittiin yksityistämään rautatieliikennettä sekä energia- ja teleyhtiöitä, jotka on kaikki tarkoitus myydä vuonna 1999. Maareformi ei kuitenkaan edisty riittävän nopeasti, jotta se tarjoaisi riittävän kehyksen maatalouden kehittämiselle. Viron poliittinen tilanne pysyi vakaana toimivat kitkattomasti. Vähemmistöjen asemaa pyrittiin edelleen parantamaan. Kansalaisuuslakia muutettiin muun muassa siten, että valtiottomat lapset voivat saada Viron kansalaisuuden. Ulkopolitiikan tärkeä päämäärä on edelleen Euroopan unionin jäsenyys. ja demokraattiset instituutiot Viron ja EU:n suhteissa vuoden 1998 merkkitapahtumia olivat Eurooppa-sopimuksen liittymisneuvottelujen voimaantulo, aloittaminen, liittymistä valmistelevan kumppanuuden hyväksyminen sekä ensimmäisen määräaikaiskertomuksen julkaiseminen marraskuussa. liittymisprosessin käynnistyminen maaliskuussa, 35 Euroopan komission määräaikaiskertomuksen päätelmät marraskuu 1998 Viro täyttää edelleen Kööpenhaminassa määritellyt perusteet, joskin jatkossa on tehtävä valtiottomien lasten kansalaistamista koskevia päätöksiä. Oikeuslaitoksen henkilökuntaa on koulutettava ja heidän urakehitykseensä on kiinnitettävä huomiota. Viroa voidaan pitää toimivana markkinatalousmaana, aikavälillä kilpailun ja markkinavoimien paineista EU:ssa, johtuvia uhkia rajoitetaan myös jatkossa varovaisella makrotalouspolitiikalla. joka selviytynee keskipitkällä jos ulkoisesta vajeesta Jos Viro ratkaisee hallintokapasiteettiin liittyvät ongelmat, se pystyy täyttämään keskipitkällä aikavälillä jäsenyyden velvoitteet. Erityistoimenpiteitä tarvitaan kuitenkin sisämarkkina-alalla sekä oikeus- ja sisäasioissa. Phare-ohjelma vuonna 1998 Phare-ohjelman talousarviosta myönnettiin vuonna 1998 yhteensä 28,5 miljoonaa euroa Viron sosiaalis-taloudellisen siirtymäkauden tukemiseen ja siten helpottamaan Viron yhdentymistä Euroopan unioniin. Phare-ohjelman tuki kanavoitiin Viroon kolmesta laaja-alaisten pääohjelmasta eli kansallisesta Phare-ohjelmasta (21 miljoonaa euroa), infrastruktuurihankkeiden raja- sekä euroa) rahoitusvälineestä alueyhteistyöohjelmasta (2,5 miljoonaa euroa). (5 miljoonaa 1998 Vuoden liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa määriteltyjen ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti etupäässä Phare-ohjelman määrärahat kansallisen sidottiin • • • • ja tehostamiseen valtionvarainministeriössä hallintokapasiteetin ja instituutioiden maatalousalalla, hallintorakenteiden luomisessa (9,11 miljoonaa euroa), oikeusjärjestelmän vahvistamiseen (1,49 miljoonaa euroa), ympäristölainsäädännön lähentämiseen sekä ympäristöinfrastruktuuriin tehtäviin investointeihin (5,81 miljoonaa euroa), liikenneinfrastruktuurin parantamiseen (2,5 miljoonaa euroa). erityisesti edellyttämien rakennerahastojen lisäämiseen Vuoden 1998 raja-alueyhteistyöohjelma koostuu kolmesta pääalasta: • Phare-ohjelma auttaa kehittämään Viron, Latvian ja Liettuan paikallisviranomaisten valmiuksia hallinnoida raja-alueyhteistyöhankkeita ja yleensä julkisrahoitteisia hankkeita (Viron määrärahat 138 000 euroa). 36 • Phare-ohjelmasta rahoitetaan jätevesien käsittelylaitoksen ja viemäröintijärjestelmän edellyttämän laitteiston hankkimista (612 000 euroa). Tarkoitus on vähentää pohjaveden epäpuhtauksia ja siten paikallisiin vesistöihin ja niistä Itämereen pääsevän käsittelemättömän jätteen määrää. rakennettavan kaupunkiin Jogevan • Phare-ohjelmasta rahoitetaan laitteita, ja hallinnointijärjestelmän kehittämiseksi Tallinnan satamaan (1,75 miljoonaa euroa). Tarkoitus on parantaa merenkulun turvallisuutta meriliikenteen turvallisuutta koskevien kansainvälisten vaatimusten mukaisesti. jota tarvitaan meriliikenteen valvonta- Näiden uusien sitoumusten lisäksi vuonna 1998 käynnistettiin lukuisia ohjelmia ja hankkeita sekä jatkettiin tai saatiin päätökseen aikaisempina vuosina aloitettuja hankkeita. Julkishallinnon Phare-tukeen on kuulunut julkishallintoviraston perustaminen, eettisen säännöstön laatiminen ja opastus avoimuutta koskevan lain periaatteiden laatimisessa. Phare-ohjelmasta on tuettu myös toimivallan hajauttamista paikallishallinnon tasolle ja kehitetty julkisia palveluja koskeva koulutusohjelma. Viron kuntaliitto on saanut tukea tarkoituksenmukaisten toimielin- ja hallintorakenteiden kehittämiseen paikallishallinnon tasolla. Lisäksi Phare-ohjelmasta on tuettu julkisia hankintoja koskevan järjestelmän laatimista. Vuonna 1998 käynnistettiin Pharen ja UNDP:n yhteinen kieltenopetusohjelma (1,4 miljoonaa euroa). Ohjelma laadittiin, koska komissio totesi Viroa koskevassa lausunnossaan, että venäjää puhuvat ulkomaalaiset on pyrittävä kansalaistamaan ja sopeuttamaan Viron yhteiskuntaan. Ohjelma edistää kansalaistamista ja auttaa siten etnisiä ryhmiä hyväksymään toisensa. Tarkoitus on keskittyä muuta kuin Viroa aikuisten kieltenopetukseen (johon sisältyy äidinkielenään puhuvien laatimalla valmistautuminen opetusaineistoa. kansalaisuuskokeeseen) neuvomalla opettajia lasten ja ja Virossa toteutettavaan Tempus-ohjelmaan varattiin lisäksi 1,5 miljoonaa euroa viiden eurooppalaisen yhteishankkeen rahoittamiseen. Kaksi hankkeista liittyy instituutioiden kehittämiseen. Phare-ohjelmasta tuettiin vuonna 1998 edelleen myös ympäristönsuojelua. Vuoden aikana aloitettiin veden pilaantumista öljyliuskealueilla ja Ida Virumaan vesivarojen hoitoa koskevan hankkeen toinen vaihe sekä Keilan vesihuoltopalvelujen parantaminen. Veden käsittelyyn myönnettiin 4 miljoonaa euroa kolmessa muussa kaupungissa eli Kuresaaressa, Pärnussa ja Valgassa. Ympäristöministeriötä on tuettu aikaisempien vuosien Phare-ohjelmista instituutioiden kehittämisessä ja lainsäädännön lähentämisessä, ja tätä tukea jatketaan vuonna 1998 rahoittamalla kaksi suurta ilman ja veden suojeluun liittyvää kumppanuushanketta. Liikennettä koskevia sopimuksia tehtiin vuoden 1997 määrärahoista kuluvana vuonna 5 miljoonan euron arvosta Viron tärkeimmän rautatieyhteyden eli Tallinnan ja Narvan ja kunnostamiseksi. Raja-alueyhteistyöohjelmasta välisen rataverkon korjaamiseksi 37 rahoitettu Tallinnan ja Paldiskin välisen tien jälleenrakennus (miljoona euroa) saatiin päätökseen vuonna 1998. Julkistalouden alalla laadittiin valtionvarainministeriön budjettiosastoa ja valtionkassaa varten tietotekniikan yleissuunnitelma, joka toteutetaan vuoden 1998 Phare-ohjelmasta myönnetyin varoin. Myös verohallitus sai Phare-tukea. Tullihallinnon alalla vuonna 1998 aloitettiin uuden tietokoneistetun tulli- ja passitusjärjestelmän (Asycuda) toteuttaminen. rakennerahastojen laatimalla Vuonna 1998 tuettiin edelleen Viron aluekehitysohjelmaa, alueellisia tilastoja ja alueellinen kehityssuunnitelma. Lisäksi alettiin valmistautua erityisen tähän tarkoitukseen myönnettiin vuoden 1998 ohjelmasta 3 miljoonaa euroa. Tuki ohjataan ja siinä keskitytään erityisesti käyttötarkoitukseen useiden toimenpiteiden kautta, moitteettomaan varainhoitoon kansallisen kehityssuunnitelman laatimiseen ja uusien LVRV- ja Sapard-ohjelmien valmisteluun. lainsäädäntökehykseen, käynnistämiseen, valmistelevan valvontaan, erityisesti ohjelman ja ja Saavutukset Virossa on saavutettu tuloksia monilla tärkeillä aloilla. Maatalousalalla on jatkettu aikaisempaa ja käynnistetty uutta Phare-yhteistyötä. Esimerkiksi maatalousministeriön parannettiin maaseutumatkailun ja vaihtoehtoisten maankäyttötapojen kehittämiseksi. Lisäksi Viroon hankittiin laitteisto maatilojen rekisteröintiä ja elintarvikkeiden laatua ja turvallisuutta koskevaa yhtenäistä tietoverkkoa varten (joka toimitetaan vuoden 1999 ensimmäisen neljänneksen aikana). Vuonna 1998 aloitettiin myös uusi mikroluottojärjestelmän kehittämishanke. instituutioita valmiuksia ja ja Phare-ohjelmasta myönnettiin edelleen sen Maareformi on vielä alkutekijöissään, nopeuttamiseen tuettiin maatietojärjestelmän tukea. Lisäksi suunnittelemista (ja tarvittavan laitteiston hankintaa) sekä kansallisen maaviraston valmiuksien kehittämistä. kaivattua kipeästi alettiin Lisäksi kumppanuushanketta, maatalouden tietojärjestelmää, kasvien terveystarkastuksia sekä kalataloutta. koskevaa jotka rahoitetaan vuoden 1998 ohjelmasta. Hankkeilla tuetaan instituutioiden kehittämistä valmistella kolmea EU:n jäsenyys ja lainsäädännön lähentäminen ovat edelleen ensisijaisia tavoitteita, ja Phare-hankkeilla tuettiin merkittävästi näiden alojen toimia. Phare-ohjelmasta järjestettiin strategista opastusta EU-jäsenyysasioissa ja tuettiin Viron integraatiovirastoa EU-asioista vastaavien viranomaisten kouluttamisessa sekä talousministeriön integraatio-osastoa. lainsäädännön Pharesta myönnettiin vuonna 1998 tukea myös kääntämisen ja tukikeskukselle. 38 Instituutioita kehitettiin myös lujitettiin sosiaaliministeriön sekä Viron työvoimaviraston ja työmarkkinahallituksen hallinto- ja toimielinkapasiteettia. Lisäksi pyrittiin parantamaan työterveyttä ja -turvallisuutta. sosiaalialalla. Useilla Phare-hankkeilla Oikeus- ja sisäasiat ovat KIE-maissa erittäin tärkeitä, ja niihin liittyy rajojen tehokas hallinnointi ja valvonta. Vuonna 1997 varattiin melko paljon varoja Viron itärajan vahvistamiseen, ja vuonna 1998 tehtiin 2 miljoonan euron suuruinen sopimus lämpökuvauslaitteiston toimittamiseksi Viron rajavartiolaitokselle. Uuden laitteiston ansiosta rajavalvontakapasiteetti vastaa EU:n normeja, ja Viro voi lähiaikoina täyttää Schengenin järjestelmän edellytykset. Raja-alueyhteistyöohjelmassa saatiin vuonna 1998 menestyksekkäästi päätökseen useita viime vuosina aloitettuja hankkeita. Näitä olivat vuoden 1998 puolivälissä Tallinnassa avattu vaarallisten jätteiden siirtokuormausasema, Kuressaaren vanhainkoti, maaseututalouden Länsi-Viron luontomatkailun kehittämishanke. Vuonna 1998 määrärahoja myönnettiin yhä etupäässä ympäristö- ja liikenneinfrastruktuuriin tehtäviin investointeihin sekä paikallisten ja alueellisten instituutioiden kehittämiseen. kehityshankkeen ensimmäinen vaihe sekä Phare-ohjelmassa on edistetty merkittävällä tavalla myös vientiä ja investointeja, muun muassa kouluttamalla henkilöstöä ja edistämällä Viron vientiliiton toimintaa. Phare-tuella laadittiin vientipolitiikkaa koskeva luonnos, jonka hallitus hyväksynee vuonna 1999. Yksityistäminen saadaan puolestaan päätökseen Viron yksityistämisvirastolle myönnetyn tuen avulla (ks. jäljempänä oleva laatikko). Tapaustutkimus: Viron yksityistämisvirasto Yksityistäminen saatiin nopean yksityistämisohjelman ansiosta suurelta osin päätökseen vuoden 1995 loppuun mennessä. Poikkeuksia olivat ja joilla uudistukset olivat vielä kesken. Viron yksityistämisvirasto on televiestintäala, valmistellut Phare-tuella näitä suuria laitoksia ja yhtiöitä yksityistämistä varten, joka on tarkoitus toteuttaa vuonna 1999. rautatieliikenne, energia- Viron yksityistämisviraston Phare-tukeen sisältyivät laitosten yksityistämiseksi: • Viron rautatieyhtiö • Viron energialaitos • Viron telelaitos • Liuskeöljy-yhtiö • Tallinnan satama. tiedot, joita tarvitaan seuraavien 39 Unkari Toiminta vuonna 1998 Unkarin makrotalouden tila oli vuonna 1998 edeltävän vuoden tavoin myönteinen. Talous kasvoi ennakolta arvioidut 4,5 prosenttia (vuonna 1997 kasvu oli ollut 4,4 prosenttia), ja ulkoisessa ja sisäisessä taseessa oli edelleen havaittavissa merkkejä parantumisesta. Vaihtotaseen alijäämä oli 3 prosenttia bkt:sta (6 prosenttia vuonna 1997), vaikka julkisen talouden alijäämä väheni hieman, 4,5 prosenttiin bkt:sta (4,6 prosenttia vuonna 1997). Ulkomaisia suoria sijoituksia tehtiin edelleen melko paljon, noin 1 500–1 700 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvosta, minkä ansiosta Unkarin ulkomainen nettovelka pieneni entisestään, noin 6 900 miljoonaan euroon. Inflaatio hidastui vuositasolla noin 14,9 prosenttiin ja työttömyys väheni 8,1 prosenttiin. jatkuivat, Rakenneuudistukset ja eläkejärjestelmän uudistaminen vuonna 1998 oli ensimmäinen merkittävä toimenpide koko sosiaaliturvajärjestelmän uudistamiseksi. Yksityistäminen oli edistynyt hyvin jo aikaisemmin, laaja-alainen yksityistäminen oli saatu päätökseen ja yritysten käteismyyntiä jatkettiin. Yksityistämistuotot olivat noin 1,3 miljardia euroa, joista yli puolet oli ulkomaista valuuttaa. Yksityistämisestä vuonna 1997 annetun lain muutosten mukaisesti valtion omaisuudesta huolehtiva virasto säilyttää osuuden 116 yrityksessä. Talouden suorituskyky pysynee nykytasolla, jos Unkarissa pidetään yllä kaupan alan yhdentymisen ja yritysten rakenneuudistusten edellytyksiä. Lisätoimenpiteitä tarvitaan kuitenkin terveydenhuollon uudistamiseksi ja rahoitusalaa koskevan lainsäädäntökehyksen toteuttamiseksi ja valvomiseksi. säänneltyjä yrityksiä ja erityisesti järjestettiin Unkarissa kunnallisvaalit. Parlamenttivaaleissa hallitus vaihtui, mikä kuvasti demokraattisten toimielinten kitkatonta toimintaa. Ulkopolitiikassa tärkeää oli liittymisneuvottelujen käynnistäminen Euroopan unionin kanssa. parlamentti- vuonna 1998 sekä että liittymisprosessin EU:n ja Unkarin suhteissa vuoden 1998 merkkitapahtumia olivat liittymistä käynnistyminen maaliskuussa, valmistelevan kumppanuuden hyväksyminen ja ensimmäisen määräaikaiskertomuksen julkaiseminen marraskuussa. liittymisneuvottelujen aloittaminen, 40 Euroopan komission määräaikaiskertomuksen päätelmät, marraskuu 1998 Unkari täyttää edelleen Kööpenhaminassa määritellyt perusteet. Jatkossa huomiota on kiinnitettävä korruption torjunnan tehostamiseen ja romanien aseman parantamiseen. Unkaria voidaan pitää toimivana markkinatalousmaana. Se selviytynee keskipitkällä jos kaupan alan aikavälillä hyvin kilpailun ja markkinavoimien paineista EU:ssa, yhdentymisen ja yritysten rakenneuudistuksen edellytykset säilyvät. Unkari on sisällyttänyt yhteisön säännöstöä kansalliseen lainsäädäntöön tasaista tahtia ja hyväksynyt yleisesti ottaen riittävät institutionaaliset ja taloudelliset säännökset lakien täytäntöönpanon helpottamiseksi. Komission mielestä Unkari pystyy täyttämään keskipitkällä aikavälillä jäsenyyden velvoitteet, jos vakaa edistyminen jatkuu ja jos ympäristölainsäädännön sisällyttämistä kansalliseen lainsäädäntöön nopeutetaan. Phare-ohjelma vuonna 1998 Unkarin hallitus ja Euroopan komissio allekirjoittivat 17. joulukuuta 1998 vuoden 1998 kansallisen Phare-ohjelman (67 miljoonaa euroa). Vuoden 1998 kansallisen Phare-ohjelman mukaan ensisijaisia toimenpiteitä ovat instituutioiden kehittäminen ja EU-jäsenyyden velvoitteiden täyttämisen edellyttämät jotka on nimetty liittymistä valmistelevassa investoinnit. Tuki kohdennetaan aloille, kumppanuudessa lyhyen ja keskipitkän aikavälin ensisijaisiksi tavoitteiksi. Toimielin- ja hallintokapasiteetin lujittamiseen myönnettiin 7,8 miljoonaa euroa. Jäsenvaltioiden kanssa toteutettavissa kumppanuushankkeissa kehitetään valtiontuen seurantajärjestelmää, verotusta, kartellivirastoa, valvontaelimiä sekä tilintarkastus- ja kirjanpitonormeja käsitteleviä komiteoita. Phare-tukea myönnetään myös taloudellisten tietojen ja tilastotietojen parantamiseen, valtion tilintarkastusviraston ja valtion tarkastustoimistojen vahvistamiseen, ulkomaankaupan helpottamiseen ja rajavalvonnan tehostamiseen. Phare-tuella edistetään myös Unkarin liittymistä sisämarkkinoihin (3 miljoonaa euroa) kannustamalla KIE-maiden liittymistä sisämarkkinoihin koskevassa valkoisessa kirjassa ja esitetyn ja käsittää myös markkinatutkimuslaitosten sertifiointielinten perustamisen ja EU:n lainsäädäntöä koskevan asiantuntija-avun. hyväksymistä Tuki täytäntöönpanoa lainsäädännön kehittämistä. testaus- sekä Oikeus- ja sisäasioita koskevassa ohjelmassa (15 miljoonaa euroa) pyritään tehostamaan ja järjestäytyneen rikollisuuden järjestämällä koulutusta torjuntaa poliisi- 41 rajavartiolaitoksen, syyttäjänviraston ja maahanmuuttoviraston henkilökunnalle toimittamalla näihin virastoihin tarvittavia laitteita. Rajavalvonta on ensisijaista, määrärahoilla uudenaikaistetaan kaksi tärkeää raja-asemaa Unkarin etelärajalla. ja ja ja kasvien eläinten Maatalouden Phare-tuella (16 miljoonaa euroa) perustetaan rajatarkastusasemia, parannetaan kehitetään taudinmääritykseen erikoistuneita laboratorioita ja kasvien terveystarkastusnormeja. tulevaisuudessa yhteisen Maatalousohjelmalla tuetaan instituutioita, maatalouspolitiikan täytäntöönpanosta. Tavoitteita ovat EU:n laadunvalvontaa ja hallintorakenteiden laadunvarmistusta koskevien säännösten noudattaminen sekä tehostaminen rakenteellisten ja maaseudun kehittämistoimenpiteiden toteuttamiseksi. terveystietojärjestelmiä jotka vastaavat sekä korostettiin Komission määräaikaiskertomuksessa yhteisön ympäristölainsäädäntö osaksi kansallista lainsäädäntöä ja panna se täytäntöön. Vuoden 1998 ympäristöohjelmassa (14,2 miljoonaa euroa) keskitytään näin ollen tärkeimpien ympäristödirektiivien täytäntöönpanoon (esimerkiksi ilman epäpuhtauksien torjumisesta ja elinympäristöistä annetut direktiivit sekä Seveso-direktiivi) sekä pyritään lujittamaan ympäristönsuojelun ja uudenaikaistamaan ympäristötarkastusvirastoja. keskusrahastoa vastaamaan normeja tarvetta saattaa täysin EU:n Alueellisessa kehittämisessä on tarkoitus ottaa käyttöön erityinen valmisteleva ohjelma (7 miljoonaa ja yksilöinti-, valvontakapasiteetin valmistautua osallistumaan jäseneksi liityttyään rakennerahastojen toimintaan. suunnittelu-, avulla Unkari parantamiseksi. Tämän täytäntöönpano- hankkeiden euroa) voi tuki käsittää ohjelmista myönnetty Unkarin kansalaisia autetaan osallistumaan yhteisön ohjelmiin (3 miljoonalla eurolla). Yhteisön hankkeen kokonaiskustannuksista, eli lopullisten edunsaajien on rahoitettava osallistumista osittain myös itse. Ulkopuolinen tuki on olennaisen tärkeää, jotta Unkarin laitokset ja yksityiset henkilöt voivat käyttää täysipainoisesti hyväkseen mahdollisuuksia, joita yhteisön ohjelmiin osallistuminen tuo mukanaan. Phare-ohjelmasta tuetaan taloudellisesti useiden ohjelmien lopullisia edunsaajia (muun muassa Kaleidoskooppi-, Ariane- ja Rafael- ohjelmat, miesten ja naisten tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskeva ohjelma sekä Life- ja Save-ohjelmat). ainoastaan osan Lisäksi myönnetään miljoona perustamalla rahoituksesta ja sopimuksista vastaava keskusyksikkö. euroa Phare-ohjelman hallinnon tehostamiseen Vuonna 1998 sidottiin Tempus-ohjelman jatkamiseen ja yhteisön ohjelmien avaamiseen 10 miljoonaa euroa (aloituskustannuksia varten). Tempukseen varattiin 5 miljoonaa euroa, joilla rahoitetaan 22 eurooppalaista yhteishanketta. Hankkeista 14 koski instituutioiden kehittämistä. 42 Saavutukset Ohjelmointi eteni kitkattomasti vuonna 1998, mutta ohjelman hallinnossa esiintyi joitakin vaikeuksia. Unkarin viranomaisten täytäntöönpanovalmiudet ovat heikentyneet jatkuvasti viimeisten neljän vuoden aikana. Vuonna 1995 tehtiin sopimuksia yhteensä 110 miljoonan euron arvosta, vuonna 1996 määrä putosi 93 miljoonaa euroon, vuonna 1997 72 miljoonaan euroon ja vuonna 1998 sopimuksia tehtiin enää 60 miljoonasta eurosta. Komissio pyrkii ratkaisemaan tämän ongelman Unkarin viranomaisten kanssa. Phare-ohjelmassa on saavutettu tuloksia monilla aloilla. EU:hun yhdentymisen alalla Phare-ohjelman avulla on perustettu Unkariin EU- tutkimuskeskuksia. Tarjouspyynnön perusteella nimettiin 12 korkeakoulua tällaisiksi tutkimuskeskuksiksi helmikuussa 1998. Tutkimuskeskusohjelman (3 miljoonaa euroa) ansiosta Unkarin korkeakoulut voivat toteuttaa laaja-alaisia EU-koulutusohjelmia. Tärkeimpiä kohderyhmiä ovat opiskelijat ja jatko-opiskelijat, mutta kursseja järjestetään liikeyrityksissä myös työskenteleville. virkamiehille, lakimiehille, toimittajille, opettajille ja on auttaa yrityksiä kehittämään mallistojaan Myös Phare-ohjelmasta tuettu vienninedistämisohjelma on menestynyt hienosti. Kymmenen neulealan yritystä osallistuu Phare-ohjelman tuella käynnistettyyn neulealan kehitysohjelmaan. Tarkoitus ja markkinoimaan niitä tehokkaasti. Yritykset ovat eri kokoisia, ja niiden organisaatiot ja sijainti eroavat toisistaan, mutta yhteistä kaikille on halu tarjota korkealaatuisia tuotteita EU:n markkinoilla. Hankkeen ensimmäisessä vaiheessa (toukokuusta 1997 maaliskuuhun ja kehiteltiin näiden syys- ja talvimallistoja. 1998) valittiin unkarilaiset osanottajat Mallistojen esittely kansainvälisissä (Phare-rahoituksen avulla) oli tapahtumissa menestys: yritykset saivat pelkästään näissä tapahtumissa 60 000 euron tilaukset. Ne solmivat myös yhteyksiä moniin EU:n tukku- ja vähittäismyyntiliikkeisiin. Hankkeen toisessa vaiheessa (toukokuu 1998) pyrittiin lisäämään hankkeeseen osallistuvien yritysten määrää. Uutta oli yritysidentiteetin kehittäminen. Uudet mallistot esitellään Euroopassa järjestettävissä tapahtumissa vuonna 1999. Pharen Demokratia- ja Lien-ohjelmat ovat myös onnistuneet hyvin, yksityisiä henkilöitä on tuettu useilla mikrohankkeilla. ja järjestöjä ja Demokratia-ohjelmasta on tuettu kuluneiden kolmen vuoden aikana 140:tä unkarilaista kansalaisjärjestöä. Eräällä mikrohankkeella tehostettiin esimerkiksi kansalaisjärjestöjen kehittämistä ja toimien koordinointia Szabolcs-Szatmár-Beregin maakunnassa. Alueen järjestöille on pystytty tiedottamaan tapahtumista, koulutuksesta ja ehdotuspyynnöistä julkaisemalla ja levittämällä kahdesti kuussa ilmestyvää tiedotetta. Toisessa hankkeessa kerrottiin tämän alueen romaninuorille demokratiaan liittyvistä asioista järjestämällä kouluttamalla ja luentoja lahjakkaimpia nuoria. tutustumiskäyntejä Unkarin romanijärjestöissä sekä 43 Menestyksekkään Lien-ohjelman mikrohankkeisiin kuuluu Alzheimerin taudista ja dementiasta kärsivien henkilöiden päivähoitokeskus, jossa myös tuetaan potilaiden sukulaisia. Keskuksessa järjestetään kahdesti viikossa terapiaa ja neuvontaa. Toisessa Lien-ohjelman mikrohankkeessa tuettiin ympärivuorokautista liikkuvaa terveysasemaa, jossa työskentelee psykologeja, psykiatrisia avustajia ja sosiaalityöntekijöitä ja jossa hoidetaan henkisesti sairaita ja huumausaineiden väärinkäyttäjiä sekä tuetaan näiden perheitä. Hätätapauksissa työntekijät tekevät myös kotikäyntejä. Unkarin kansallisen Phare-ohjelman toteutusta tehostetaan perustamalla joulukuussa 1998 kansallinen rahasto ja rahoituksesta ja sopimuksista vastaava keskusyksikkö. Uusi hallitus nimitti lisäksi heinäkuussa 1998 ministerin vastaamaan Phare-ohjelmasta tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi. Tapaustutkimus: pk-yritysten tuki Phare-ohjelmasta on tuettu pk-yrityksiä monissa maakunnissa, kuten Bacs-Kiskunissa, Borsodissa ja Nogradissa. Paikalliset yrittäjät ovat voineet laajentaa toimintaansa, parantaa tuotteiden laatua ja luoda uusia työpaikkoja mikroluottorahaston avulla, josta on myönnetty yhteensä 3 900 euroa avustuksia. Esimerkiksi Borsodin maakunnassa työtön mies aloitti perheyrityksenä leipomon. Hän osallistui Phare-ohjelman rahoitusta koskevaan koulutukseen ja sai mikroluoton yrityksen aloittamiseksi. Mies osti mikroluoton avulla autotallin, muutti sen yritystoimintaan soveltuviksi tiloiksi ja palkkasi myöhemmin kaksi työntekijää. Mies on laajentanut yritystään jatkuvasti, ja leipomo on nykyisin yksi alueen suurimmista, ja se elättää 20 perhettä. esimerkki menestyksekkäästä Toinen on tilintarkastusyritys, joka on erikoistunut kirjanpitoon, verotukseen ja sosiaaliturvaan eli tarvitsee. Yrityksen palveluihin, perustajat osallistuivat Pharen rahoittamaan neuvontaan ja saivat mikroluoton, jolla he ostivat erikoisalan ohjelmistoja ja tietotekniikkaa. Yrityksessä työskentelee nykyisin seitsemän ihmistä ja asiakkaana sillä on noin 100 pk-yritystä. joita alueen kasvava määrä pk-yrityksiä kipeästi pk-yritysten toiminnasta parissa 44 Latvia Toiminta vuonna 1998 Latvian talouskehitys oli vuonna 1998 suotuisaa sekä makrotalouden suorituskyvyn että rakenneuudistusten osalta. Talous kasvoi 3,6 prosenttia. Bkt:n kasvu nopeutui vuoden 1998 alkupuoliskolla 6,4 prosenttiin, mutta hidastui myöhemmin Venäjän talouskriisin vuoksi. Kauppataseen ja vaihtotaseen alijäämät kasvoivat edelleen vuonna 1998. Vaihtotaseen alijäämä kasvoi vuodesta 1997 (6,3 prosenttia bkt:sta) 11 prosenttiin tasapainoinen, mutta verotulot vähenivät vuonna 1998. Valtion talousarvio oli voimakkaasti loppuvuonna. Inflaatio hidastui edelleen ja oli tammikuussa 1999 enää 2,8 prosenttia. Työttömiksi ilmoittautuneiden määrä kasvoi vuoden 1997 lopun 7 prosentista 9,2 prosenttiin vuoden 1998 loppuun mennessä. Lokakuun 1998 alussa yksityisillä omistajilla oli enemmistö 1 039 yrityksessä niistä 1 097:stä, joiden yksityistämisestä on ilmoitettu vuoden 1994 jälkeen. Tiettyjen valtion omistamien suurten laitosten (lähinnä infrastruktuurialan yritysten) myyminen voi kuitenkin olla ongelmallista ja viivästyttää yksityistämisen saamista päätökseen. Ulkomaisten suorien sijoitusten määrä kasvoi edelleen, ja Latvia on ollut alueen maista yksi menestyksekkäimpiä ulkomaisten suorien sijoitusten määrässä asukasta kohti. Pankkialan toiminta on myös ollut suotuisaa, mutta vuoden puolivälissä se kärsi Venäjän talouskriisistä, joka aiheutti tappioita useimmille Latvian pankeille. ja Demokraattisten toimielinten kehitys oli edelleen myönteistä vuonna 1998, täytäntöönpano- ja lainsäädäntövaltaa käytettiin tyydyttävällä tavalla. Lokakuun vaaleissa parlamentissa edustettuina olevien puolueiden määrä väheni. Pääministeri Kristopans joka koostui kolmesta keskustaoikeistopuolueesta. muodosti vähemmistöhallituksen, sosiaalidemokraattien tuen ansiosta. Hallituksen muodostaminen oli mahdollista Sosiaalidemokraattien kanssa tehtiin myöhemmin yhteistyösopimus, ja puolue sai yhden ministerinsalkun (maatalousministeri). Kansalaisuuden saamista päätettiin helpottaa 3. lokakuuta järjestetyn kansanäänestyksen jälkeen. Tiettyjen ikäryhmien kansalaistamista rajoittava järjestelmä poistettiin ja kansalaisuus myönnetään nykyisin myös Latviassa syntyville valtiottomille lapsille. Kansalaisuushakemusten määrä kasvoi näiden toimenpiteiden ansiosta huomattavasti vuoden 1998 lopussa. Latvian ja Euroopan unionin suhteissa vuoden 1998 merkkitapahtumia olivat Eurooppa- sopimuksen voimaantulo 1. helmikuuta, liittymisprosessin käynnistäminen maaliskuussa, liittymistä valmistelevan kumppanuuden hyväksyminen ja EU:hun yhdentymisen kansallinen julkaiseminen marraskuussa. Yhteisön säännöstön analyyttinen arviointi (screening) aloitettiin 3. huhtikuuta. ensimmäisen määräaikaiskertomuksen ohjelma sekä 45 Euroopan komission määräaikaiskertomuksen päätelmät marraskuu 1998 Latvia täyttää edelleen Kööpenhaminassa määritellyt poliittiset perusteet. Se on edistynyt suuresti maakohtaisissa lausunnoissa yksilöityjen puutteiden korjaamisessa ja liittymistä valmistelevan parantamalla ulkomaalaisten asemaa vastaamaan Latvian kansalaisten asemaa. Huomiota on jatkossa kuitenkin kiinnitettävä Latvian kielen opettamiseen ulkomaalaisille, julkishallinnon uudistuksiin, oikeuslaitoksen lujittamiseen ja korruption torjuntaan. kumppanuuden ensisijaisissa tavoitteissa, erityisesti Latvia on edistynyt markkinatalouden luomisessa ja selvinnee pian keskipitkällä aikavälillä kilpailun ja markkinavoimien paineista Euroopan unionissa. suuresti yhteisön säännöstön sisällyttämisessä kansalliseen Latvia on edistynyt lainsäädäntöön, mutta sen on lujitettava täytäntöönpano- ja valvontakapasiteettia. Tällöin Latvia pystyisi soveltamaan yhteisön säännöstöä tehokkaasti keskipitkällä aikavälillä. Phare-ohjelma vuonna 1998 talousarviosta Phare-ohjelman yhteensä Latvialle myönnettiin 32,5 miljoonaa euroa, joilla oli tarkoitus tukea Latvian liittymistä Euroopan unioniin liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa ja EU:hun yhdentymisen kansallisessa ohjelmassa asetettujen ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti. Phare-tuki Latvian jäsenyysvalmisteluille myönnettiin etupäässä neljästä ohjelmasta eli kansallisesta ohjelmasta (21 miljoonaa euroa), raja-alueyhteistyöohjelmasta (2,5 miljoonaa euroa) ja laaja-alaisten infrastruktuurihankkeiden rahoitusvälineestä (5 miljoonaa euroa) sekä tasoitusapuna (4 miljoonaa euroa). vuonna 1998 Jäsenyyttä koskevien ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti vuoden 1998 kansallisessa ohjelmassa keskityttiin useisiin pääaloihin ja ohjelmiin, kuten liikenteeseen (2,5 miljoonaa euroa) ympäristöön (4 miljoonaa euroa) oikeus- ja sisäasioihin (2,2 miljoonaa euroa) sisämarkkinoihin valmistautumiseen (1,3 miljoonaa euroa) instituutioiden ja hallinnon kapasiteetin lisäämiseen (6,037 miljoonaa euroa) • • • • • • maatalouteen (1,6 miljoonaa euroa) • ulkomaalaisen aseman parantamiseen aikaisempaa nopeammin (miljoona euroa). Laaja-alaisten myönnettiin 5 miljoonaa euroa rataverkon kunnostamiseen idän ja lännen välisellä rautatieosuudella. Tämä hanke on osa laajempaa hanketta, jossa kunnostetaan Euroopan laajuista idän ja infrastruktuurihankkeiden rahoitusvälineestä 46 lännen välistä kauttakuljetusliikennekäytävää noin 340 kilometrin matkalta vuosina 1998–2002. Baltian maiden (Viro, Latvia, Liettua raja-alueyhteistyöohjelmasta myönnettiin Latvialle vuonna 1998 yhteensä 2,5 miljoonaa euroa. Ohjelma koostuu neljästä pääosasta: ja Puola) • Phare-ohjelmasta parannetaan paikallisviranomaisten valmiuksia hallinnoida raja- (Latvian osuus alueyhteistyöhankkeita 100 000 euroa). Itämeren epäpuhtauksien ja niihin liittyvien terveysuhkien vähentämiseksi Phare- ohjelmasta rahoitetaan viemäröintitöitä Ainazin ja Saulkrastin kaupungeissa (1,025 miljoonaa euroa). julkisrahoitteisia hankkeita ja yleensä • • Phare-ohjelmasta turvallisuuden parantamiseksi ja maanteiden tukoskohtien vähentämiseksi Via Balticalla Bauskan kaupungin lävitse kulkevalla osuudella (400 000 euroa). tierakentamista maantieliikenteen rahoitetaan • Phare-ohjelmasta yhteisrahoitetaan Liepajan sataman saastuneiden maakerrostumien jotta voitaisiin vähentää ruoppauksen aiheuttamia varastointipaikan rakentamista, ympäristövahinkoja satamassa (975 000 euroa). Latvia sai vuonna 1998 myös tasoitusapua. Tuen tarkoitus on parantaa kolmella tai neljällä eri alalla toimivan 12–15 keskisuuren yrityksen taloudellista toimintakykyä sekä järjestää rakenneuudistuksesta kärsiville työntekijöille jälleenkoulutusta tai perustaa heitä tuetaan laaja-alaista varten työllistymisjärjestelmiä (2 miljoonaa euroa). Lisäksi lainsäädännölliset korruptiontorjuntaohjelmaa (2 miljoonaa euroa), toimet, virkamiesten, poliisien ja sekä kansalaisten valistuskampanja. tulliviranomaisten koulutus johon sisältyvät Näiden uusien sitoumusten lisäksi vuonna 1998 käynnistettiin useita ohjelmia ja hankkeita sekä jatkettiin tai saatiin päätökseen aikaisempina vuosina aloitettuja hankkeita: • Julkishallinnon uudistamishanke (3,7 miljoonaa euroa) aloitettiin marraskuussa 1998. Tällä suuri merkitys valmisteltaessa Latviaa jäsenyyttä varten. todennäköisesti laaja-alaisella ohjelmalla on 000 jolla euroa), • Opetusministeriön kanssa tehtiin vuonna 1998 koulutusta koskeva rahoitussopimus yhteisön valmistellaan (100 Latvian koulutusohjelmiin. Assosiaationeuvosto osallistumisesta Leonardo-, Sokrates- ja Nuorten Eurooppa -ohjelmiin. Phare- ohjelmasta tuettiin vuonna 1998 myös Latvian kielen opettamista ulkomaalaisille. Tämän ohjelman rahoitus on peräisin vuosien 1996, 1997 ja 1998 talousarvioista ja monilta kahdenvälisiltä rahoittajilta, ja sitä hallinnoi UNDP. Phare-ohjelma on nykyisin suurin yksittäinen rahoittaja Latviaa koskevassa UNDP:n kieliohjelmassa. Latvialle on lisäksi myönnetty Tempus-ohjelmaa varten miljoona euroa kuuden osallistumista 1998 päätti marraskuussa Latvian 47 eurooppalaisen instituutioiden kehittämiseen. yhteishankkeen rahoittamiseen. Hankkeista kaksi liittyy • Vuonna 1998 käynnistettiin tai saatiin päätökseen useita aikaisemmista ohjelmista rahoitettuja ympäristöhankkeita. Daugavpilsin vesihuoltohanke (vuoden 1995 ja Jurmalan ohjelmasta 1,76 miljoonaa euroa) viemäriputkihanke (1,9 miljoonaa euroa) saatiin valmiiksi kesäkuussa 1998. Lisäksi sovittiin teknisen avun myöntämisestä Latvian ympäristöinvestointirahastolle (vuoden 1997 ohjelmasta miljoona euroa) ja tehtiin tätä koskeva rahoitussopimus (2 miljoonaa euroa). aloitettiin syyskuussa 1998, • Infrastruktuurin alalla saatiin vuonna 1998 päätökseen kaksi suurta Phare- liikennehanketta, eli rakennettiin meriliikenteen valvontatorni Riikan satamaan (1,5 toimitettiin ratakiskoja Rezeknen ja Zilupen väliselle miljoonaa rataosuudelle (2,6 miljoonaa euroa). Energia-alalla tehtiin Phare-sopimukset vuoden 1995 ohjelmasta rahoitetusta energiansäästörahastosta ja valittiin pankki vastaamaan hankkeen yhteisrahoituksesta. euroa) ja • Yksityisen sektorin kehittäminen on Latviassa edelleen ensisijainen tavoite. Maassa on käynnistetty puiteohjelma, josta tuetaan yrityksiä vientitoiminnan kehittämisessä talousministeriö, Latvian kehittämisvirasto (300 000 euroa) ja johon osallistuvat LDA, kauppakamari ja työantajien keskusjärjestö. Phare-ohjelmasta autettiin vuonna 1998 LDA:ta edistämään vientiä ja suoria ulkomaisia sijoituksia (1,65 miljoonaa euroa). Tukea myönnettiin myös Latvian yksityistämisvirastolle (2,2 miljoonaa euroa), ja korostettiin jäljellä olevien valtionyhtiöiden yksityistämistä. Tammikuussa 1999 saatiin päätökseen tärkeä pk-yrityksiä tukeva Phare-hanke (5,2 miljoonaa euroa). Lisäksi on perustettu yritysneuvontakeskuksia opastamaan erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Yritysneuvonta on osa yrittäjyyden edistämiseen ja yksityisen sektorin laajentumiseen tähtäävää strategiaa euroa), josta myönnetään • Syyskuussa 1998 aloitettiin sosiaalialan Phare-hanke (jonka määrärahat ovat 0,9 tukea Latvian miljoonaa sosiaaliturvajärjestelmien uudistamiseen. Vuonna 1998 jatkettiin myös työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyvän lainsäädännön lähentämiseen myönnettyä tukea. Latvian ja toiminnassa korostetaan terveydenhuoltojärjestelmää uudistetaan parhaillaan, erityisesti laatua ja kustannustehokkuutta. Phare-tuki keskitetään kolmelle pääalalle, eli terveydenhoidon rahoitusjärjestelmän rakenneuudistukseen, henkilöstön kehittämiseen ja lääkealan rakenneuudistukseen. terveydenhoitopalvelujen saatavuutta, liittymistä edeltävää • Lainsäädännön lähentäminen on edelleen ensisijaista, ja helmikuussa 1998 aloitettiin Latvian lainsäädännön lähentämistä koskeva ALL-hanke, jonka määrärahat olivat 4 miljoonaa euroa. Hankkeen tarkoitus on auttaa Latvian ministeriöitä ja yhdentymisasioista vastaavaa virastoa laatimaan ja panemaan täytäntöön KIE-maiden jäsenyysvalmisteluja koskevassa valkoisessa kirjassa olevat tai Kööpenhaminassa määriteltyihin ensimmäisiin perusteisiin liittyvät 992 direktiiviä. Phare-ohjelmasta tuetaan myös Latvian parlamentin Saeiman lujittamista. Vuonna 1998 käynnistettiin 48 kaksi uutta hanketta, joista toisessa autetaan oikeusasioiden hallinto-osastoa analysoimaan lainsäädännön noudattamista ja toisessa koulutetaan parlamentin tietoisuutta Euroopan jäseniä yhdentymisestä. henkilökuntaa kansalaisten lisätään sekä ja kehityspolitiikan laajaa hanketta. Maaseudun talouden monipuolistamisohjelmassa • Myös maataloutta tuetaan runsaasti Phare-ohjelmasta, ja parhaillaan on käynnissä (1,2 kolme tietyillä pilottialueilla toteutetuilla toimilla tuetaan Latvian miljoonaa euroa) maaseudun toimielinten suunnittelua. Maatalousministeriön kehittämiseen (1,8 miljoonaa euroa) sisältyy koulutusta, toimintamallien analysointia, lainsäädännön lähentämistä ja muutoksia ministeriön rakenteessa. Kolmannessa hankkeessa tehostetaan elintarvikkeiden laadunvalvontaa (1,8 miljoonaa euroa). Lisäksi vuoden 1998 Phare-ohjelmaan sisältyy kumppanuushanke, jolla autetaan Latvian maatalousministeriötä EU:n säännöstön sisällyttämisessä kansalliseen lainsäädäntöön. Saksa ja Ranska on valittu hankkeeseen kumppaneiksi. Phare-hankkeita aloitettiin vuonna 1998 myös seuraavilla aloilla: • Latvian julkisia investointeja koskevan ohjelman tekninen apu (0,6 miljoonaa euroa) • Krajbankan kanssa toteutettava kumppanuushanke (0,47 miljoonaa) • talousministeriön alainen politiikan suunnittelusta ja integraatioasioista vastaava neuvontayksikkö (0,76 miljoonaa euroa) alueellisen kehityssuunnitelman pilottihanke (0,475 miljoonaa euroa), yhdentymisasioista vastaavalle virastolle myönnetyn tuen II vaihe (1 miljoonaa euroa). • • Saavutukset Liikennealalla on saavutettu konkreettisia tuloksia erityisesti Latvian satamien ja rautateiden kehittämisessä. Phare-ohjelmasta tuetaan näitä kahta keskeistä toisiinsa liittyvää alaa ja autetaan siten parantamaan ja uudenaikaistamaan liikennettä ja Latvian ja sen kauppakumppanien välisiä yhteyksiä. että satamat ovat edelleen Latvian liikenne- Latvian suuret satamat sijaitsevat Riikassa, Ventspilsissä ja Liepajassa. Phare-tuella jakeluverkoston varmistetaan, keskuspaikkoja, jotka tarjoavat ympäri vuoden kilpailukykyisiä palveluja. Esimerkiksi Riikan sataman kapasiteetti on 15 miljoonaa tonnia, ja siellä käsitellään konttikuljetuksia, yleisrahtia ja irtotavarakuljetuksia. Riikan satamaan on rakennettu 1,5 miljoonan euron navigoinnin Phare-tuella valvontajärjestelmineen. Phare-ohjelmasta on myös osallistuttu monien turvalaitteiden rahoittamiseen (kuten kaikuluotainjärjestelmä ja etsintä- ja pelastustoimen käytössä oleva radioviestintäjärjestelmä) sekä navigoinnin apuvälineiden uudistamiseen (Phare-ohjelman tuki yhteensä 1,75 miljoonaa euroa). uudenaikainen meriliikenteen valvontatorni tehokkaine ja Merkittävimmissä rautatieliikenteen Phare-hankkeissa on keskitytty parantamaan idän ja joka yhdistää Latvian kolme satamaa lännen välistä tärkeintä liikennekäytävää, 49 taloudellisiin reuna-alueisiin Venäjällä ja Valko-Venäjällä. Ventspilsin, Krustpilsin ja Rezkenen välisen rautatieyhteyden jälleenrakentamiseen Venäjän rajalla sisältyy raiteiden ja raideopastinjärjestelmän uudenaikaistaminen ja tasoristeysten poistaminen. Raiteiden hankintaa rahoitettiin Phare-ohjelmasta 2,6 miljoonalla eurolla, ja vuonna 1998 rahoitetaan toinen erä raiteita (5 miljoonaa euroa) sekä uudenaikaisen hitsausjärjestelmän käyttöönotto. Euroopan investointipankin ja EJKP:n lainarahoituksella (55 miljoonaa) kunnostetaan lisäksi Ventspilsin sataman rata- ja rautatieinfrastruktuuria. Tapaustutkimus: Tuki valtionvarainministeriölle ja valtionkassalle Phare-ohjelmasta on tarjottu kesäkuusta 1996 valtionvarainministeriölle ja valtionkassalle asiantuntemusta osana Latvian valmistamista EU:n jäsenyyttä varten (2,5 miljoonaa euroa). Hankkeessa on keskitytty tehokkaan hallintojärjestelmän luomiseen Latvian julkistalouden hoitoa varten. Hankkeen päätavoite oli järjestää uudelleen valtionvarainministeriön ja valtionkassan tärkeimmät osastot. Uusista rakenteista sovittiin virkamiesjohdon kanssa ja keskeisten virkamiesten tehtäviä uudistettiin. Hankkeesta vastaavan ryhmän avulla perustettiin osastojen välisiä työryhmiä, mikä tehosti ministeriön sisäistä tiedonkulkua. Budjettipolitiikkaan ja makrotalouteen perehtyneet kansalliset asiantuntijat uudistivat yhdessä talousarviomenettelyjä. Ministeriötä pyrittiin auttamaan suunnittelussa laatimalla keskipitkälle aikavälille makrotaloudellisia ja julkistalouteen liittyviä malleja, joilla parannettiin ennusteiden uudenaikaisia luotettavuutta. Lisäksi otettiin varainhoitomenetelmiä valtionkassan tueksi valtion velan hoidossa. Hankkeessa autettiin ja myös tarkastuskertomuksiin liittyviä standardeja parhaiden kansainvälisten toimintatapojen mukaisesti. Hankkeeseen sisältyi myös tietotekniikan strategian kehittäminen. julkistalouden valtionkassaa kirjanpitoon kehittämään käyttöön varten Hanke on määrä saada päätökseen lokakuussa 1999. 50 Liettua Toiminta vuonna 1998 Liettuan talous edistyi hyvin myös vuonna 1998 sekä makrotalouden suorituskyvyn että rakenneuudistusten osalta. Bkt:n arvioitiin kasvavan 5,2 prosenttia (5,7 prosenttia vuonna 1997). Ulkoiseen taseeseen liittyi ongelmia (vaihtotaseen alijäämä oli 13 prosenttia bkt:stä), kun taas sisäinen tase parani entisestään, mitä kuvasti julkistalouden alijäämän supistuminen 0,3 prosenttiin bkt:sta 1. lokakuuta 1990 mennessä. Ulkomaisia suoria ja vuonna 1998 niiden kokonaismäärä oli arviolta 1,7 sijoituksia tehtiin runsaasti, miljardia euroon. ulkomainen euroa. Liettuan Keskimääräinen inflaatio oli kuitenkin alhainen, vuositasolla 2,4 prosenttia. Työttömyys väheni joitakin prosentin kymmenyksiä 6,4 prosenttiin (6,7 prosenttia vuonna 1997). 1,32 miljardiin kasvoi velka Yksityistämistä jatkettiin vuonna 1998. Vuoden 11:sta ensimmäisen kuukauden aikana josta saatiin yhteensä 495 miljoonaa euroa. Yksityisen yksityistettiin 344 yritystä, sektorin osuus Liettuan bkt:sta on miltei 70 prosenttia, ja 68,4 prosenttia työvoimasta työskentelee yksityisissä yrityksissä. Talouden suorituskyvyn säilyminen nykyisellä tasolla edellyttää rakenneuudistusten ja yksityistämisen jatkamista. Lisäpyrkimyksiä tarvitaan myös yritysten rakenneuudistuksessa ja uuden teknologian käyttöönottamisessa. Liettuan poliittinen tilanne oli edelleen vakaa vuonna 1998, ja demokraattiset toimielimet toimivat kitkattomasti. Joulukuussa 1997 ja tammikuussa 1998 järjestettyjen vapaiden ja aloitti jälkeen oikeudenmukaisten toimessaan 26. helmikuuta 1998. Valta vaihtui rauhallisesti ja lain mukaisesti. presidentti Adamkus presidenttivaalien uusi liittymisprosessin käynnistäminen maaliskuussa, Latvian ja Euroopan unionin suhteissa vuoden 1998 merkkitapahtumia olivat Eurooppa- sopimuksen voimaantulo, liittymistä valmistelevan kumppanuuden allekirjoittaminen ja ensimmäisen määräaikaiskertomuksen julkaiseminen marraskuussa. Määräaikaiskertomuksessa Liettuan huomattavaa edistystä, joskin sen on toteutettava lisää toimenpiteitä ennen kuin sen voidaan katsoa täyttävän Kööpenhaminan taloudelliset perusteet (ks. jäljempänä oleva taulukko). korostettiin 51 Euroopan komission määräaikaiskertomuksen päätelmät marraskuu 1998 Liettua täyttää edelleen Kööpenhaminassa määritellyt poliittiset perusteet. Sen pitäisi tehostaa korruption torjumista ja jatkaa oikeuslaitoksen uudistuksia. Markkinatalouden toiminta voidaan varmistaa toteuttamalla jäljellä olevat uudistukset, jolloin Liettua selviäisi keskipitkällä aikavälillä kilpailun ja markkinavoimien paineista Euroopan unionissa. Lisätoimia on toteutettava sisämarkkinoiden alalla ja sellaisen laaja-alaisen pitkän johon sisältyy Ignalinan ydinvoimalan aikavälin energiasuunnitelman laatimiseksi, sulkeminen. Liettua on edistynyt yhteisön säännöstön sisällyttämisessä kansalliseen lainsäädäntöön, kiinnitettävä täytäntöönpano- ja valvontakapasiteetin lujittamiseen. vaihtelevasti. Enemmän huomiota joskin on Phare-ohjelma vuonna 1998 Vuonna 1998 Liettuassa keskityttiin tukemaan Phare-ohjelman uusien suuntaviivojen mukaisesti aloja, jotka ovat tärkeitä maan liittymiselle Euroopan unioniin. Liettualle vuonna 1998 myönnetty Phare-tuki perustui liittymistä valmistelevan kumppanuuden lyhyen aikavälin ensisijaisiin tavoitteisiin. Ohjelman kahden tärkeimmän osa-alueen, eli instituutioiden kehittämisen ja tuettiin ensimmäistä kertaa Liettuan osallistumista EU:n ohjelmiin. investointien tukemisen lisäksi Pharesta lisäksi (32 miljoonaa Phare-tuki Liettuan jäsenyysvalmisteluille kanavoitiin neljästä pääohjelmasta: kansallisen Phare-ohjelman raja- alueyhteistyöohjelmasta ja laaja-alaisten infrastruktuurihankkeiden rahoitusvälineestä. Lisäksi Liettualle myönnettiin tasoitusapua. Näiden ohjelmien määrärahat olivat yhteensä 12 miljoonaa, eli vuoden 1998 tuki oli kokonaisuudessaan 44 miljoonaa euroa. Kansallisen rahaston perustaminen ja hajautetun järjestelmän käyttöönotto Liettuassa ovat muuttaneet ohjelman toteutusta suuresti. Liettua euroa) tukea sai Vuonna 1998 eniten alakohtaisia määrärahoja varataan liikenteeseen (4 miljoonaa euroa), energia-alalle (5 miljoonaa euroa), ympäristöön (4,8 miljoonaa euroa) sekä oikeus- ja sisäasioihin (3,5 miljoonaa euroa). Liikenne- ja ympäristöhankkeita rahoitetaan myös raja-alueyhteistyöohjelmasta infrastruktuurihankkeiden rahoitusvälineestä. laaja-alaisten ja Uusien varojen lisäksi näillä kolmella alalla aloitettiin tai saatettiin päätökseen useita Phare-hankkeita. Liikennealalla saatiin päätökseen ratakiskojen toimitushanke (5,1 miljoonaa euroa) idän ja lännen välisen IX rautatiekäytävän parantamiseksi. Tämä hanke 52 on osa Vilnan, Kaunasin ja Klaipedan välisen rataosuuden yleistä kunnostamista. Phare- ohjelmasta rahoitettiin myös eräiden Via Baltican I maantiekäytävän tieosuuksia. Energia-alaa on tuettu Phare-ohjelmasta jatkuvasti vuodesta 1991. Vuonna 1998 saatiin menestyksekkäästi päätökseen useita hankkeita, kuten energiansäästöä koskeva lakiehdotus, energian sääntelyä koskevan lainsäädännön valmistelu sekä mahdollisten uusiutuvien energiavarojen arviointi. Erityistä huomiota on kiinnitetty kansallisen useita energiastrategian Vuonna infrastruktuurihankkeita, kuten Panevezysin ja Siauliain välinen kaasuputki (ks. jäljempänä oleva laatikko) sekä kaasun jakeluverkko Utenassa. Vuoden aikana aloitettiin monia hankkeita, kuten laitteistotoimitukset valtion omistamaan raskaan polttoöljyn varastointilaitokseen Vilnaan ja maanalaiseen kaasuvarastoon Vaskaissa. uudistamiseen. päätökseen saatiin 1998 Liettua sai vuonna 1997 monesta lähteestä tukea Ignalinan ydinvoimalan turvallisuuden parantamiseen. Vuoden 1998 ohjelmassa näitä pyrkimyksiä jatketaan lisäämällä ydinturvallisuuden tarkastusviraston kapasiteettia, laatimalla suunnitelma Ignalinan voimalan poistamiseksi käytöstä sekä valmistelemalla kansallinen energiastrategia. Monen maan välisestä ydinohjelmasta myönnettiin 19 miljoonaa euroa toisen sulkujärjestelmän rakentamiseksi Ignalinan voimalaan. lainsäädännön Phare-hankkeissa ja keskitytään Ympäristöalan infrastruktuurin parantamiseen. Ympäristöministeriötä on tuettu jäsenyysvalmisteluissa vuodesta 1997, ja laadittu kansallinen strategia ympäristölainsäädännön lähentämiseksi. Vuonna 1998 sekä EY:n ympäristösäädösten investointeja lainsäädäntöön. Lisäksi sisällyttämistä infrastruktuuriin. Vuonna 1998 jatkettiin Kaunasin ja Klaipedan jätteiden ja jäteveden käsittelyhankkeita, saataneen päätökseen ilmanlaadun seurantajärjestelmän uudistaminen. jatketaan aikaisempia hankkeita kansalliseen ja vuoden 1998 varoilla lähentämiseen rahoitettu on Vuonna 1998 aloitettiin Liettuassa valmistelut EU:n rakennerahastojen toimintaan laatimalla erityinen valmisteleva ohjelma. Useilla toimenpiteillä osallistumiseksi lainsäädäntökehystä, kansallisen tuetaan moitteetonta varainhoitoa kehityssuunnitelman laatimista ja LVRV- ja Sapard-ohjelmiin liittyviä toimia. ja valvontaa, ja Sosiaalialan Phare-tuessa painotetaan valtion sosiaalivakuutusviraston toimintaa, vuosista 1996–1998 lähtien on autettu määrittelemään Liettuan uuden yhtenäisen sosiaalivakuutusalan tietotekniikkajärjestelmän edellytyksiä. Vuonna 1998 jatkettiin maksujen perimis- ja laskutusjärjestelmän kehittämistä. Phare-ohjelmasta tuettiin kyseisenä vuonna myös sosiaaliturva- ja työministeriön sekä työturvallisuudesta ja - terveydestä vastaavien virastojen kapasiteetin lisäämistä. Koulutuksen alalla on korostettu korkeakoulujen uudistamista. Tässä yhteydessä jonka kaikki laadittiin valkoinen kirja korkeakoulut ovat hyväksyneet ja jonka parlamentti hyväksynee vuonna 1999. Phare- ohjelmasta tuettiin myös ammatillista koulutusta. Liettualle myönnettiin Tempus- laki korkea-asteen koulutuksesta, sekä 53 ohjelman toteuttamiseen miljoona yhteishanketta. Yksi hankkeista liittyi instituutioiden kehittämiseen. rahoitettiin viisi euroa, joilla eurooppalaista Phare-ohjelmassa edistettiin Liettuan lainsäädännön lähentämistä EU:n lainsäädäntöön tukemalla ministeriöiden välisiä työryhmiä. Lisäksi tuettiin kauppalainsäädännön uudenaikaistamista, Liettuan parlamenttia sekä käännös- ja tulkkaustilojen ja laitteiden hankintaa. Vuonna 1998 viimeisteltiin myös merkittävä uusi julkishallintohanke. Sen tavoitteena on määritellä virkamiesten koulutustarpeet ja -menetelmät, tarjota neuvontaa virkamiehiä koskevan lainsäädännön alalla ja vahvistaa paikallishallintoa. Phare-ohjelmasta on tuettu monella tavalla tullilaitoksen toimintaa. Hallintovalmiuksia parannettiin uudistamalla perusteellisesti alue- ja keskusrakenteita, ja lisäksi otettiin käyttöön uusi tullivalvonnan tarpeisiin mukautettu tutkintajärjestelmä. Lisäksi on testattu jota ollaan nyt ottamassa uutta Asycuda-ohjelmaan perustuvaa käsittelyjärjestelmää, käyttöön. Koko järjestelmä toteutetaan vuoden 1998 ohjelman varoilla. toimintaa Tilastojen alalla Phare-tuella on parannettu Liettuan tilastokeskuksen hallintovalmiuksia. Tätä seuraavaa väestölaskentaa. Valtion taloutta pyritään parantamaan tukemalla verohallintoa ja kehittämällä uudenaikaisia kirjanpito- johon sisältyy tietotekniikan toimittaminen valtionvarainministeriöön. ja tilintarkastusjärjestelmiä, valmistelemalla ohjelmassa jatketaan vuoden 1998 Oikeus- ja sisäasiat sisällytettiin ensimmäistä kertaa Phare-ohjelmaan vuona 1997, ja niiden määrärahat olivat 0,5 miljoonaa euroa. Jäsenvaltioiden viranomaisten tekemien arvioiden perusteella monialaisesta rajavalvontaohjelmasta myönnettiin vielä 1,4 miljoonaa euroa valvontalaitteiston hankkimiseen Liettuan itärajan vahvistamiseksi. Vuoden 1998 ohjelmasta on myönnetty lisäksi 3,5 miljoonaa euroa rajapoliisiasemien rakentamiseen. Nämä toimenpiteet täydentävät kansallisten viranomaisten voimakkaita pyrkimyksiä vahvistaa standardeja vastaamaan Schengenin sopimuksen normeja. Lisäksi on hyväksytty tiukka korruption vastainen strategia, jonka perusteella Liettua saa vuonna 1998 merkittävästi tasoitusapua. ja parantaa itärajaa Saavutukset aloilla. Ohjelmasta on esimerkiksi Maatalousala on erinomainen esimerkki Phare-yhteistyöstä Liettuassa. Alalle on ja hankkeita on saatettu menestyksekkäästi myönnetty Phare-tukea vuodesta 1992, päätökseen monilla tuettu vuodesta 1995 elintarvikkeiden valvontajärjestelmää. Vuonna 1997 aloitettiin merkittävä hanke ja elintarvikelainsäädännön kansallisen eläinlääketieteen laboratorion parantamiseksi uudistamiseksi, ja se jatkuu edelleen. Yhdellä Phare-hankkeella on tuettu eläinten ja kasvien terveystarkastusten tarpeiden arviointia. Toimien seurantaa tuetaan vuoden 1998 ohjelmasta. Vuodesta 1992 Pharesta on tuettu maaomaisuuden rekisteröintijärjestelmää sekä maamarkkinoiden kehittämistä strategisen hallinnointiavun ja teknisten välineiden toimituksen avulla. 54 Maitotalousalalla on saavutettu konkreettisia tuloksia. Vuonna 1998 myönnettiin 11 liettualaiselle meijerille lisenssit meijerituotteiden viemiseksi EU:hun. Maitotuotteiden laatu oli tämän saavutuksen kannalta selvästi keskeistä, ja laadunvalvontaan liittyvillä Phare-hankkeilla lisättiin ratkaisevalla tavalla tämän alan laatutietoisuutta. Vaikka useissa elintarviketeollisuuden yleisesti tätä koskevassa erityishankkeessa opastetaan suoraan kymmentä laadunvalvontaa, Liettuan suurinta meijeriä ja tarjotaan näille asiantuntijapalveluja. Hanke käsittää HACCP-analyysin (vaarojen analysointi ja kriittiset kohdat niiden hallitsemiseksi), raakamaidon laatuvalvonnan sekä ISO-9000 -laatustandardin mukaisen toiminnan jalostamoissa. Hankkeella parannetaan koulutuksen, tutustumiskäyntien ja neuvonnan avulla menestyksekkäästi liikkeenjohdon ja henkilökunnan tietoisuutta laadunvalvonnan merkityksestä ja siten lisätään koko maitotalousalan kansainvälistä kilpailukykyä. hallintokoulutusohjelmissa painotettu on Terveydenhoitoalalla Phare-ohjelmasta on edistetty primäärisen terveydenhoidon uudistamista. Phare-ohjelman tuella on kokeiltu primäärihoitojärjestelmiä kolmella alueella. Liettuassa otettiin käyttöön uusi yleislääkärin nimike ja koulutettiin lääkäreitä, jotka vuonna 1999 kouluttavat uusia yleislääkäreitä yhdessä Vilnan yliopiston kanssa. julkista Phare-ohjelmalla jatkossa terveydenhoitoa. Vuoden primäärihoitojärjestelmän lakisääteinen sairausvakuutusjärjestelmä. hoito-ohjelmia ja edistetään myös perustetaan yhteisötason Phare-ohjelmasta 1998 kehittämistä parannettiin myös ja Tapaustutkimus: kaasuputki Panevezysistä Siauliaihin Hankkeen tarkoitus oli toimittaa tämän Liettuan alueen asukkaille kohtuuhintaista ja puhdasta kaasumaista polttoainetta, jotta ympäristölle haitallisten hiilen, puun ja öljyn kulutus vähentyisi. Hankkeessa rakennettiin noin 80 kilometriä pitkä putki, joka oli tarkoitus liittää pääputkeen ja kahteen kaasunjakelulaitokseen. Phare-ohjelmasta tähän 52 miljoonan euron arvoiseen hankkeeseen myönnettiin 2,5 miljoonaa euroa, joilla toimitettiin ja asennettiin putkeen syöpymisenestojärjestelmä 27 kilometrin matkalle. Erityisen tärkeää lainaa kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta, kuten Kuwait Fundilta, Euroopan investointipankilta ja Tanskan Unibankilta. Phare-ohjelman osuus hankkeesta saatiin päätökseen kesäkuussa 1997, ja koko hanke oli valmis vuoden 1998 lopussa. Putki otettiin käyttöön 4. joulukuuta. että Phare-varojen ansiosta hankkeeseen saatiin on, 55 Puola Toiminta vuonna 1998 Puolan talous kehittyi merkittävästi vuonna 1998, joskin eräät talouden tunnusluvut olivat heikompia kuin vuonna 1997. Talouskasvu oli 4,8 prosenttia verrattuna edeltävän vuoden 6,9 prosenttiin. Teollisuustuotanto hidastui enemmän, 4,7 prosenttiin vuoden 1997 miltei 11 prosentista. Laskusuuntaus johtui Venäjän ja Aasian talouskriisistä ja kotimaisen kysynnän vähenemisestä rahapolitiikan tiukentamisen ja palkkojen aikaisempaa hitaamman nousun vuoksi. Ulkomaiset suorat sijoitukset lisääntyivät vuonna 1998, ja niiden ansiosta Puolasta tuli Keski- ja Itä-Eurooppaan tehtyjen ulkomaisten sijoitusten pääkohde. Vuonna 1998 Puolaan tehtiin ulkomaisia suoria sijoituksia arviolta 7,5–8,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta, eli miltei kaksi kertaa enemmän kuin vuonna 1997. Niillä voidaan rahoittaa osittain vaihtotaseen alijäämää, joka kasvoi uudelleen vuonna 1998. Kauppataseen alijäämä oli vuonna 1998 hieman suurempi kuin vuonna 1997, ja vienti kasvoi vuoden alkupuoliskolla tuontia nopeammin. Valtiontalouden alijäämä oli 2,5 prosenttia bkt:sta, ja Puolalla oli ulkomaista velkaa 28,8 miljardia euroa. Inflaatio jatkoi hidastumistaan ja oli ensimmäistä kertaa siirtymäkauden alun jälkeen alle 10 prosenttia. Työttömyystaso oli vuoden 1998 lopussa 10,6 prosenttia. Julkinen sektori supistui vuonna 1998 aikaisempien vuosien tavoin. Hallitus hyväksyi heinäkuussa suunnitelman valtion omaisuuden myymiseksi suurelta osin vuoden 2001 loppuun mennessä. Tähän sisältyy 10 prosentin osuuden myyminen televiestintäyhtiö TPSA:sta. Puolan terästeollisuuden rakenneuudistussuunnitelma esitettiin komissiolle 30. kesäkuuta 1998. Yksityistämisen tuotto oli 1,75 miljardia. Yksityinen sektori tuottaa nykyisin miltei 65 prosenttia Puolan bkt:sta. Vuonna 1998 saatiin käytiin myös muita merkittäviä uudistuksia erityisesti eläke- ja terveydenhoitoalalla sekä koululaitoksessa. Nämä uudistukset saataneen päätökseen vuonna 1999. suorituskyvyn talouden Talouden rakenneuudistusta jatketaan samaa tahtia kuin aikaisemmin ja vältetään muutoksia kauppapolitiikassa. Ensisijaisen tärkeää on edelleen uudistusten toteuttaminen, hiili- ja terästeollisuuden rakenneuudistus ja maatalouden uudenaikaistaminen. nykytasolla pysyminen edellyttää, että Poliittinen tilanne pysyi Puolassa vakaana vuonna 1998 ja demokraattisten instituutioiden toiminta tehostui. Kuluneena vuonna valmisteltiin tärkeää uudistusta, joka koski julkishallinnon hajauttamista. Alueiden määrää vähennetään 49:stä 16:een, ja perustetaan uusi maakuntatason hallinto (powiats). Kolmen hallintotason (voivodit, powiatit ja gminat) vaalit järjestettiin lokakuussa 1998, ja uudistusten oli tarkoitus tulla voimaan 1. tammikuuta 1999. Puolan ja Euroopan unionin suhteissa vuoden 1998 merkkitapahtumia olivat liittymistä valmistelevan kumppanuuden hyväksyminen maaliskuussa 1998 ja jäsenyysneuvottelujen 56 aloittaminen. määräaikaiskertomuksen Puolan edistymisestä EU-jäsenyyden valmisteluissa. marraskuussa Komissio julkaisi 1998 ensimmäisen Euroopan komission määräaikaiskertomuksen päätelmät, marraskuu 1999 Puola täyttää edelleen Kööpenhaminassa asetetut poliittiset perusteet. Puolaa voidaan pitää toimivana markkinatalousmaana, ja se selvinnee hyvin keskipitkällä aikavälillä kilpailun ja markkinavoimien paineista EU:ssa, jos se nopeuttaa talouden rakenneuudistuksia ja välttää muutoksia kauppapolitiikassa. Yhteisön säännöstöä on sisällytetty kansalliseen lainsäädäntöön vaihtelevalla tavalla, ja hallinnon ja instituutioiden valmiudet ovat puutteellisia eräillä pääaloilla, erityisesti Teollisuuden valtiontuen ympäristön, rakenneuudistuksen ja oikeus- ja sisäasioiden edistämistä olisi jatkettava. Komission mielestä aikavälillä jäsenyysvelvoitteista, jos edistyminen jatkuu nykyistä vauhtia. standardisoinnin keskipitkällä vastaamaan valvonnan kuitenkin pystyy alalla. Puola ja Phare-ohjelma vuonna 1998 Komissio toteutti vuonna 1998 tärkeitä toimenpiteitä liittymistä valmistelevan strategian vahvistamiseksi ja uudisti muun muassa Phare-ohjelmaa siten, että se perustuu nykyisin jäsenyystavoitteeseen. Phare-ohjelmassa autetaan hakijamaita saavuttamaan ensisijaiset tavoitteet, jotka on esitetty liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa ja kansallisissa ohjelmissa yhteisön säännöstön sisällyttämiseksi kansalliseen lainsäädäntöön, ja siten valmistautumaan jäsenyyttä varten. Phare-ohjelmasta Puolalle varattuja määrärahoja oli vähennettävä 34 miljoonaa euroa vuonna 1998. Komissio sovelsi kaikkiin hakijamaihin samoja perusteita ja tutki, liittyivätkö Puolan ehdottamat hankkeet liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa oleviin ensisijaisiin tavoitteisiin, edistivätkö ne Puolan lainsäädännön lähentämistä yhteisön säännöstöön tai säännöstön täytäntöönpanoa ja olivatko ne kustannustehokkaita ja teknisesti ja institutionaalisesti toteutusvalmiita. Tutkimuksen perusteella komission oli rajattava ohjelmaa alkuperäisestä ja siirrettävä Phare-ohjelman uusien suuntaviivojen infrastruktuurihankkeiden mukaisesti rahoitusvälineeseen, josta tuetaan Puolan lisäksi myös muita alueen maita. Vuoden 1998 ohjelmoinnista saatujen kokemusten perusteella Puolassa varmistetaan nyt aikaisempaa tarkemmin, että vuotta 1999 varten laaditut ohjelmat ovat hyvin suunniteltuja. laaja-alaisten miljoonaa euroa 34 Euroopan unioni tuki Puolaa vuonna 1998 yhteensä 198 miljoonalla eurolla. Näistä 95 miljoonaa myönnettiin kansallisiin ohjelmiin, 53 miljoonaa raja-alueyhteistyöohjelmaan, 10 miljoonaa euroa Tempus-ohjelmaan ja 20 miljoonaa Puolan osallistumiseen yhteisön 57 Puolalle myönnettiin ohjelmiin. Lisäksi infrastruktuurihankkeiden Tempus-ohjelmaan miljoonalla eurolla rahoitettiin 40 eurooppalaista yhteishanketta, instituutioiden kehittämiseen. rahoitusvälineestä. 20 miljoonaa euroa laaja-alaisten 10 joista 13 liittyi varatuilla Kumppanuustoiminnasta on tullut Puolassa tärkein instituutioiden kehittämisväline. Vuoden 1998 kansallisessa ohjelmasta varattiin noin 20 miljoonaa euroa instituutioiden kehittämiseen neljällä pääalalla, ja sisäasioissa sekä rakennerahastojen alalla. Vuonna 1998 hyväksyttiin yhteensä seitsemän jotka liittyvät oikeusjärjestelmän lujittamiseen, rajavalvontaan, kumppanuushanketta, eläinlääkintäalan hallinnointiin, ympäristöstrategioihin, yhteisen maatalouspolitiikan hallintoon, valmisteluun. Kumppanuustoimintaa laajennetaan vuonna 1999 asteittain käsittämään koko yhteisön säännöstö. eli maataloudessa, ympäristöalalla, oikeus- tunnistusjärjestelmään rakennerahastojen eläinten sekä Infrastruktuuri-investointeihin myönnettiin vuoden 1998 kansallisesta ohjelmasta 45 miljoonaa euroa. Tämä tuki käsittää tärkeimmät ympäristöinvestointihankkeet, kuten jäteveden käsittelylaitoksen rakentamisen Puolan suurimpiin kaupunkeihin sekä Krakovan kaupunkia sivuavan ohikulkutien rakentamisen (osa Euroopan laajuisen III maatieliikennekäytävään kuuluvan A4-moottoritien kunnostamista Berliinin, Katowicen ja Kiovan välillä). Laaja-alaisten infrastruktuurihankkeiden rahoitusvälineestä myönnettiin Puolalle 20 miljoonaa euroa Gdanskin ohikulkutien rahoittamiseen A1- moottoritiellä. Vuoden 1998 kansallisesta ohjelmasta varattiin 30 miljoonaa euroa hankkeeseen, jolla lievitetään hiili- ja terästeollisuuden rakenneuudistuksen sosiaalisia vaikutuksia. Hanke liittyy Puolan hallituksen suunnitelmiin, jotka koskevat hiili- ja terästeollisuuden rakenneuudistusta ja aikomusta irtisanoa viiden vuoden kuluessa yli 150 000 työntekijää. Hanke ja riippuu yksityistämiseen valmistelevan kumppanuuden ensisijaisista tavoitealoista. rakenneuudistusten on hallituksen terästeollisuudessa, sitoutumisesta jatkamiseen liittymistä joka yksi Instituutioiden kehittämiseen myönnettiin 9 miljoonaa euroa. Näillä varoilla autetaan Puolaa valmistautumaan rakennerahastojen toimintaan jäseneksi liittymisen jälkeen. Tähän liittyvät myös uusien LVRV- ja Sapard-ohjelmien valmistelut. Puolalle myönnettiin vuonna 1998 aikaisempien vuosien tavoin tukea myös raja- alueyhteistyöohjelmasta (53 miljoonaa euroa). Ohjelmassa painotetaan liikenne- ja ympäristöinfrastruktuurihankkeita Saksan ja Itämeren raja-alueilla. Lisäksi pyrittiin lisäämään Puolan viranomaisten valmiuksia hallinnoida raja-alueyhteistyöohjelmaa. Saavutukset Phare-ohjelmasta myönnettiin vuonna 1998 runsaasti varoja liikenteeseen, ja alettiin rakentaa Katowicen ohikulkutietä (35 miljoonaa euroa) sekä Poznanin ohikulkutietä (45 miljoonaa euroa). Katowicen ohikulkutie sijaitsee A4-moottoritiellä (Euroopan laajuinen 58 III käytävä) ja Poznanin ohikulkutie A2-moottoritiellä (II käytävä), ja niillä luodaan yhteydet Berliinistä Kiovaan ja Moskovaan. tuettiin hallituksen pyrkimyksiä yksilöidä maatalouden Maatalousalalla ja elintarviketeollisuuden uudenaikaistamisen päätavoitteet. Tuen avulla hallitus voinee laatia vuonna 1999 maaseudun kehittämistä ja maatalouden rakenneuudistusta koskevan strategian. Lisäksi aloitettiin investointiohjelmia, joissa keskityttiin hedelmien ja luokittelussa ja punnitsemisessa tarvittaviin laitteisiin vihannesten pakkaamisessa, yhdeksällä osuuskuntien alalla. Maitotalousalalla jossa toimitetaan maanviljelijöille laitteita raakamaitotuotteiden investointiohjelma, jäähdyttämiseksi ja kuljettamiseksi maatiloilta meijereihin. Kun maidon vienti kiellettiin joulukuussa 1997, tämä pilottihanke opasti tehokkaasti Puolan meijereitä ja maitotilallisia parantamaan tuotantoaan vastaamaan EU:n standardeja. tukkukaupan laadittiin Aikaisempina vuosina toteutetun aluekehitysohjelman (Struder) pohjalta Pharesta rahoitettiin vuonna 1998 pienimuotoisen kunnallisen infrastruktuurin kehittämistä kymmenellä vähiten kehittyneellä Puolan alueella. Lisäksi saatiin päätökseen kutakin valittua aluetta koskeva aluekehitysstrategia: analysoimalla ja yksilöimällä paikallistason tavoitteita ja kehitystarpeita pystyttäneen luomaan kokonaisvaltainen lähestymistapa maaseudun kehittämiseen. Näillä saatiin myös päätökseen 89 pientä jotka koskivat ensisijassa kunnallisten vesihuoltoverkostojen, infrastruktuurihanketta, jätevesien käsittelylaitosten ja maanteiden parantamista sekä pk-yritysten kehittämistä paikallisten yrityshautomoiden avulla. alueilla saatiin Pankkialalla tilintarkastusohjelma, osuuskuntapankkia. vuonna ja joka koski Puolassa yli 1 000:tta alueellista ja paikallista hallintokoulutusjärjestelmä päätökseen 1998 keskityttiin merkittävässä Zakopanen toteutettavassa Ympäristöalalla uudenaikaistamalla hankkeessa lämmönjakelujärjestelmää puhtaalla geotermaalisella energialla ja maakaasulla. Muissa hankkeissa keskityttiin metsien suojeluun ja kehittämiseen (ks. jäljempänä oleva laatikko). epäpuhtauksien sekä vähentämiseen saastuttavia polttoaineita korvaamalla alueella ilman joka tulvien suunnattiin uudelleen 65 miljoonaa saatiin menestyksekkäästi Heinäkuun 1997 tulvien ja Puolan pääministerin virallisen pyynnön jälkeen Phare- tuhojen euroa ohjelmasta vuonna korjaamisohjelmaan, 1998. päätökseen Ohjelmassa keskityttiin pienimuotoisen infrastruktuurin, erityisesti teiden, siltojen, vesihuoltojärjestelmien ja jätevesien käsittelyjärjestelmien, koulujen ja muiden julkisten tilojen jälleenrakentamiseen Puolan etelä- ja lounaisosissa. Ohjelman onnistuminen pystyttiin varmistamaan nopean toteutuksen ja hajauttamisen ansiosta. Rahoitusta myönnettiin yli 2 000:lle pienimuotoiselle hankkeelle, sopimukset tehtiin vuoden 1998 loppuun mennessä, ja useimmat hankkeet oli toteutettu 15 kuukauden kuluttua ohjelman aloittamisesta. Ohjelma sai paljon julkisuutta Puolassa, ja siihen osallistuvat ihmiset ja laitokset sitoutuivat siihen voimakkaasti. Kyseisten maaseutualueiden asukkaat arvostivat sitä suuresti. 59 johon ja Phare-ohjelmien toteutus oli vuonna 1998 yleisesti ottaen tyydyttävää. Vaikka sopimuksia tehtiin vähemmän kuin vuonna 1997, niiden arvo oli vuonna 1998 kuitenkin 206 miljoonaa euroa, ja sopimuksia oli vuonna 1998 tehty 79 prosentista kaikista Puolalle vuosina 1990–1998 osoitetuista varoista. Tapaustutkimus: Metsätalouden kehittäminen Puolassa Metsiä on 28 prosenttia Puolan pinta-alasta, ja ne ovat sille tärkeä luonnonvara. Puolalla on Euroopan suurimpiin kuuluvat metsävarat. Phare-ohjelmasta myönnettiin vuosina 1995–1998 Puolan metsien elvyttämiseen ja suojeluun 12 miljoonaa euroa. Phare-ohjelmasta myönnetyllä metsätalouden kehittämistuella on onnistuttu • toteuttamaan laaja-alainen taloudellista ja teknistä apua koskeva ohjelma, jonka tarkoitus oli hävittää ympäristön kannalta turvallisten biologisten kontrolliaineiden avulla Puolan metsistä tuholaisia, joita on levinnyt myös EU:n metsiin. Puolan metsäpinta-alasta käsiteltiin yhteensä 250 000 hehtaaria. • Phare-ohjelman avulla kehiteltiin varhaisen vaiheen varoitusjärjestelmä, sisältyvät kiitoradat, valvontatornit havaitsemiseksi Puolan pohjois- ja eteläosien laajoilla metsäalueilla. ja varastotilat metsäpalojen torjumiseksi • Phare-ohjelmasta rahoitettiin metsittämisohjelma, jossa toimitettiin 44 miljoonaa tainta 6 000 hehtaarin laajuisen yksityisen maatalousmaan metsittämiseksi. Toiminta liittyy Puolan kansalliseen metsäohjelmaan, jonka tarkoitus on istuttaa vuoteen 2020 mennessä 700 000 hehtaaria uutta metsää. Lisäksi hankittiin kuljetusvälineitä, joiden avulla kehitetään ympäristöystävällistä korjuumenetelmää. • Ohjelmassa elvytettiin eroosiosta kärsineitä metsiä Puolan etelä- ja länsiosissa. Phare- ohjelman rahoitusosuuteen sisältyi erikoislannoitteiden toimittaminen alueelle vahingoittuneen maaperän elvyttämiseksi, puita suojaavien aineiden hankkiminen, 14 puiden joilla tekojärven kasvattaminen on käytännössä mahdotonta vesistöjen epäsäännöllisyyden ja eroosion vuoksi, sekä metsien aitaaminen 3 000 hehtaarin alueella. uudelleenistuttaminen rakentaminen alueille, ja • Neuvostoliiton aikainen sotilastukikohta uudistettiin ja muunnettiin taimitarhaksi ja ja metsäalan tutkijoiden tutkimustiloiksi. Lisäksi perustettiin metsägeenipankki rakennettiin varastotilat sertifioiduille siemenille, joilla jatkossa elvytetään Puolan vahingoittuneita metsiä. 60 Romania Toiminta vuonna 1998 1998 kutistumista jatkoi vuonna Romanian talous ja teollisuustuotanto väheni 17 prosenttia. Talousarvion alijäämä pieneni kuitenkin 3,3 prosenttiin, ja inflaatio hidastui merkittävästi, 40,6 prosenttiin (vuonna 1997 jopa 150 prosenttia). Vaihtotaseen alijäämä (noin 2,75 miljardia euroa) kasvoi 7,9 prosenttiin bkt:sta kauppataseen alijäämän kasvaessa. Ulkomaisia suoria sijoituksia tehtiin edelleen vähän (nettoarvo 1 822 miljoonaa euroa), eikä niillä voitu pienentää 8,6 miljardin euron ulkomaista velkaa. Työttömyys kasvoi huomattavasti, 9,7 prosenttiin työvoimasta. prosentin verran, 7,3 1997 vuoden alkupuolella aloitettiin merkittäviä Vaikka rakenneuudistuksia, uudistusvauhti pysähtyi vuoden jälkipuoliskolla, eikä loppuvuonna juurikaan edistytty. Vuonna 1998 saavutettiin vain harvoja merkittäviä tuloksia. Poikkeus oli Romtelecomin yksityistäminen. Yksityistämisen voidaan havaita nopeutuneen hieman vuodesta 1997, mutta noin kaksi kolmannesta suuryrityksistä oli edelleen myymättä vuoden 1998 lopussa. Markkinatalouden edellyttämän lainsäädännön hyväksymisessä on edistytty ja yksityistämistä ja ulkomaisia sijoituksia koskevaa lainsäädäntöä on vaihtelevasti, muutettu toistuvasti. ovat laatineet rakenneuudistussuunnitelmia Suurten julkisten yritysten rakenneuudistuksessa ei juuri edistytty vuonna 1998, ja vaikka valtion viranomaiset omistamille yrityksille ja laitoksille, näiden suunnitelmien toteutuksen tehokkuus on epävarmaa. Rahoitusalan tilanne oli edelleen heikko, ja monet suuret valtion omistamat tuottamattomista sijoituksista ja erääntyneistä luotoista. Yksityiselle pankit kärsivät sektorille myönnetyt lainat vähenivät tämän vuoksi jyrkästi vuonna 1997, eikä tilanne parantunut vuonna 1998. Yksityistäminen hidastui lisäksi merkittävästi vuoden 1998 alkupuoliskolla, ja siitä saadut tulot olivat viranomaisten ennakoimaa pienemmät. suurille eräille Poliittinen tilanne oli vuonna 1998 hieman epävakaa hallituksen vaihtumisen ja tehtyjen lukuisten henkilövaihdosten vuoksi. Uudistusten kokoomushallituksessa kristillisen hallituskriisin vuoksi viivästymisväitteiden talonpoikaispuolueen ja demokraattisen puolueen kokoomushallituksen tilalle tuli 15. huhtikuuta 1998 uusi hallitus. Valtaosa ministereistä säilytti salkkunsa, eikä hallituspolitiikka muuttunut merkittävästi vaihdosten myötä. syntyneen jälkeen Romanian ja Euroopan unionin suhteissa vuoden 1998 merkkitapahtumia olivat liittymisprosessin aloittaminen, liittymistä valmistelevan kumppanuuden hyväksyminen, määräaikaiskertomuksen julkaiseminen sekä Eurooppa-sopimuksen kauppaa koskevien osa-alueiden muutospöytäkirja. 61 Euroopan komission määräaikaiskertomuksen päätelmät, marraskuu 1998 Romania täyttää Kööpenhaminassa määritellyt poliittiset perusteet. kiinnitettävä paljon huomiota korruption torjumiseen, toiminta, julkishallinnon uudistaminen on ensisijaisen tärkeää. Jatkossa on johon sisältyy tuomioistuinten romanien yksilönvapauksien ja oikeuksien suojaamiseen. Myös sekä Romania on edistynyt heikosti markkinatalouteen siirtymisessä, ja maan kyky selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista on heikentynyt. Vaikka Romania on sisällyttänyt säännöstön pääkohtia kansalliseen lainsäädäntöön, tätä on jatkettava ja lakien täytäntöönpanoa ja valvontaa tehostettava huomattavasti, ennen kuin se pystyy vastaamaan jäsenyyden velvoitteista. Phare-ohjelma vuonna 1998 liittyy vuonna 1998 liittymistä valmistelevan Romanialle myönnetty Phare-tuki kumppanuuden mukaisesti viiteen päätavoitteeseen: • • ihmisoikeuksien lujittaminen hankkeilla, demokratian, oikeusvaltion ja keskitytään lasten suojeluun ja romanien aseman parantamiseen, hallintovalmiuksien instituutioiden hallinnoinnissa toteuttamalla ympäristö- julkishallinnon uudistuksia, säännöstön instituutioiden kehittämishankkeita valtionvarain-, ja maatalousministeriön sekä tullihallituksen kanssa ja tukemalla tehostaminen yhteisön ja joissa • Romanian liittäminen tiiviimmin sisämarkkinoiden toimintaan julkisten laitosten ja rahoitusalan rakennusuudistusten avulla, • Romanian auttaminen oikeus- ja sisäasioihin liittyvien velvoitteiden täyttämisessä, • mihin sisältyvät oikeus- ja sisäministeriöiden kanssa toteutetut hankkeet, taloudellinen maanteiden kunnostaminen. yhteenkuuluvuus, sosiaalinen alueellinen ja kehittäminen ja Phare-ohjelmasta autetaan Romaniaa näiden tavoitteiden täyttämisessä kolmen ohjelman kautta, joita ovat kansallinen Phare-ohjelma, laaja-alaisten infrastruktuurihankkeiden rahoitusväline ja tasoitusapu. Komissio ja Romanian hallitus allekirjoittivat lokakuussa 1998 rahoituspöytäkirjan, jossa myönnettiin Romanialle kansallisesta Phare-ohjelmasta 106,6 miljoonaa euroa. Näistä 34,6 miljoonaa euroa on varattu julkishallinnon ja instituutioiden parantamiseen, 12 miljoonaa demokratisoitumiseen ja kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen ja 60 miljoonaa alueelliseen kehittämiseen. Määrärahoja on varattu myös Romanian osallistumiseen yhteisön ohjelmiin. Phare-ohjelmasta myönnetään vielä 6 miljoonaa 23 koskevaan Tempus-ohjelmaan, euroa korkeakoulutusta rahoitetaan josta 62 eurooppalaista kehittämiseen. yhteishanketta. Hankkeista seitsemän liittyy instituutioiden Romania saa tukea myös laaja-alaisten infrastruktuurien rahoitusvälineestä (25 teiden kunnostukseen, sekä tasoitusapua (16 miljoonaa euroa) miljoonaa euroa) kunnostamiseen. rahoitusalan Romanialle myönnettyjen tukien kokonaismäärä oli vuonna 1998 siten 155,2 miljoonaa euroa. rakenneuudistukseen ja miinoitettujen alueiden Vuonna 1998 jatkettiin edellisten vuosien Phare-ohjelmista rahoitettuja hankkeita. Phare-tukea myönnettiin esimerkiksi vuonna 1997 yhteensä 100 miljoonaa euroa useisiin kunnallisiin vesihuoltojärjestelmiin, tilastoja, elintarvikestandardeja, oikeuslaitoksen vahvistamista, paikallishallinnon uudistusta, pk-yritysten kehittämistä, tuloverotusta ja terveydenhoidon rahoitusta. koskivat muun muassa investointeja hankkeisiin, jotka Vuoden 1998 lopussa ei ollut vielä tehty sopimuksia merkittävästä osasta vuoden 1996 ohjelman varoja. Tämä johtuu Romanian rautateitä ja Jiun laakson jäteveden käsittelyjärjestelmää koskevien sopimusten pitkistä valmisteluajoista. Vuonna 1998 sopimuksia tehtiin yli 80 prosentista vuoden 1995 ohjelman varoista. Sopimuksissa teletoiminta-, painotetaan voimakkaasti infrastruktuurin kannalta tärkeiden alojen eli energia- ja liikennepolitiikan uudistuksia. Merkittävä osa ohjelmien mukaisista varoista ohjattiin kuitenkin kiireellisiin hankkeisiin (vuosien 1997 ja 1998 tulvat). Politiikkaa tukevien vuoden 1995 ohjelman hankkeiden melko hidas täytäntöönpano kuvastaa suhteellisen hitaita uudistuksia kyseisillä aloilla. Saavutukset keskusyksikön Phare-ohjelman täytäntöönpanoon vaikutti merkittävästi rahoituksesta ja sopimuksista vastaavan valtionvarainministeriöön. Keskusyksikkö tehostaa Pharen sopimusmenettelyjen hallinnointia ja on ensimmäinen vaihe luotaessa varainhoitorakenteet yhteisön varoja varten jäsenyyttä valmistelevalla kaudella. Valtionvarainministeriössä sijaitsevan sopimuksiin erikoistuneen voimakkaan yksikön edut alkavat nyt näkyä. perustaminen Romanian Phare-ohjelma, EJKP ja Romanian hallitus rahoittavat yhdessä kunnallisten laitosten kehitysohjelmaa (MUDP II). Phare-ohjelman osuus on 35 miljoonaa euroa, ja vuoden 1998 lopussa oli tehty sopimukset 27 miljoonasta eurosta. Phare-ohjelman osuudella (investoinnit vesihuoltoon ja jäteveden käsittelyinfrastruktuuriin sekä tekninen apu) parannetaan kymmenessä Romanian kaupungissa sekä edistetään toimielin- ja rahoitusrakenteen luomista. Tämän ansiosta kuntien infrastruktuuriin voidaan jatkossa tehdä tarvittavat lisäinvestoinnit. vesihuoltopalveluja ympäristönormeja ja Vuonna 1998 edistyttiin terveydenhoidon rahoituksen uudistusohjelmassa (4 miljoonaa euroa). Ohjelman tavoite on auttaa Romanian hallitusta laatimaan uusia terveydenhoidon toimintamalleja. Sen avulla hajautetaan järjestelmää ja tehostetaan sen toimintaa. 63 1996 Phare-ohjelmasta Vuoden kansalliseen tehtiin liikenneinfrastruktuuriin. Vuonna 1998 jatkettiin puolestaan investointeja Euroopan laajuisilla sijaitsevaan Romanian rautatieverkostoon. Ohjelman määrärahat ovat 58 miljoonaa euroa. Vuonna 1998 aloitettiin Constantan sataman kunnostustyöt (17,5 miljoonaa euroa). liikennekäytävillä investointeja suuria Tapaustutkimus: alueellinen kehitys Romaniassa vuonna Useilla ja lainsäädäntökehyksen laatimista Romanian aluepolitiikan kehittämiselle ja valmistellaan EU:n rakennerahastojen mukaisesti toteutettavia ohjelmia. Phare-hankkeilla aloitetuilla edistetään toimielin- 1994 • Phare-ohjelmasta rahoitettiin vuona 1994 tutkimus, jossa EU:n ja Romanian asiantuntijat tutkivat Romanian alueellisia eroja ja laativat ehdotuksia aluepolitiikan kehittämisen edellyttämää oikeus- ja toimielinrakennetta varten. • Pharesta rahoitetun tutkimuksen päätelmät julkaistiin vuonna 1997 aluekehitystä koskevassa vihreässä kirjassa, jossa ehdotettiin useiden makroalueiden perustamista suunnitteluyksiköiksi vaaleilla valittujen kunnanvaltuustojen liittojen mukaisesti. Vihreässä kirjassa määriteltiin myös kansallinen kehys aluepolitiikan laatimiselle ja ohjelmien rahoittamiselle. • Hallitus sisällytti aluekehityspolitiikkaansa vihreän kirjan pääkohdat. Siten vuoden alueellisten instituutioiden tuettiin kansallisten ja 1997 Phare-määrärahoista kehittämistä. • Vuonna 1998 hyväksyttiin aluekehityslaki, jossa luotiin tarkoituksenmukainen kehys ja perustettiin kansallinen aluekehitysvirasto ja aluekehitysrahasto. • Vuoden 1998 Phare-ohjelmasta myönnettiin alustavasti taloudellista tukea alueiden ehdottamiin ja kansallisesta aluekehitysrahastosta rahoitettaviin hankkeisiin. Tähän liittyy rakennerahastoja valmistelevasta erityisohjelmasta myönnettävä tekninen apu, jolla sekä koulutetaan työntekijöitä. ja keskushallinnon instituutioita tuetaan asianomaisia alueellisia 64 Slovakia Toiminta vuonna 1998 Slovakian makrotalouden tila heikkeni vuonna 1998 rakenneuudistusten puuttumisen ja epätasapainoisen makrotalouspolitiikan vuoksi. Vaikka bkt kasvoi 4,4 prosenttia, ulkoinen tase ja valtiontalous näyttivät heikkenevän jatkuvasti. Vaihtotaseen alijäämä oli kolmatta vuotta peräkkäin yli 10 prosenttia bkt:sta, ja valtiontalouden alijäämä kasvoi yli 5 prosenttiin bkt:sta. Vaihtotaseen ja valtiontalouden alijäämän pienentäminen kestävälle tasolle edellyttää voimakkaita toimenpiteitä. Vaikka suoria ulkomaisia sijoituksia tehtiin vuonna 1998 merkittävästi aikaisempaa enemmän, noin 2 prosenttia bkt:sta, niillä ei pystytä läheskään rahoittamaan vaihtotaseen alijäämää. Niiden arvo oli vuosina 1990–1998 ainoastaan 1,230 miljardia euroa. Inflaatio oli melko hidas, keskimäärin 6,7 prosenttia. Työttömäksi ilmoittautuneiden määrä kasvoi kuitenkin edelleen ja oli 15,6 prosenttia joulukuussa 1998, verrattuna 12,5 prosenttiin joulukuussa 1997. Yksityistämistä on jatkettu rakenneuudistuksilla, ja yksityinen sektori tuottaa nykyisin yli 80 prosenttia bkt:sta. Yksityistämismenetelmät eivät ole kuitenkaan edistäneet yritysten rakenneuudistusta. Suurimmat valtion omistamat pankit kärsivät lisäksi luottotappioista ja pääoman puutteesta. Yritysten rakenteita on pyrittävä muuttamaan voimakkaasti vastaamaan markkinatalouden vaatimuksia, valtion omistamissa pankeissa on toteutettava rakenneuudistuksia ja ne on yksityistettävä, ja maahan on houkuteltava suoria ulkomaisia sijoituksia, joilla yritysten uudenaikaistamista voidaan nopeuttaa. valitsemaan uutta presidenttiä, Slovakian poliittinen tilanne oli edelleen ongelmallinen vuonna 1998. Parlamentti ei pystynyt siirtyivät hallitukselle, joka käyttää niitä ristiriitaisella tavalla. EU korosti useissa lausunnoissa ja moitteettomasta huoltaan Slovakian demokraattisten toimielinten vakaudesta hallinnosta. ja presidentin valtaoikeudet Oppositio sai voiton syksyllä järjestetyissä valtiollisissa vaaleissa ja muodosti uuden hallituksen marraskuussa 1998. Tämä muutti merkittävästi maan poliittista ilmapiiriä. Uuden hallituksen tavoite oli vakauttaa demokraattiset toimielimet ja uudistaa taloutta. Vuoden viimeisten kahden kuukauden aikana Slovakian suhteet EU:hun, naapurimaihin ja kansainvälisiin järjestöihin, kuten Euroopan neuvostoon, ETYJ:iin ja OECD:hen paranivat merkittävästi. liittymisprosessin Slovakian ja EU:n suhteissa vuoden 1998 merkkitapahtumia olivat käynnistäminen hyväksymällä yhteisön säännöstön sisällyttämistä kansalliseen lainsäädäntöön koskeva kansallinen ohjelma sekä marraskuussa. ensimmäisen liittymistä valmisteleva kumppanuus määräaikaiskertomuksen julkaiseminen ja 65 Määräaikaiskertomuksessa korostettiin komission huolta vaaleja edeltävästä poliittisesta tilanteesta ja Slovakian makrotalouden tilasta. Euroopan komission määräaikaiskertomuksen päätelmät, marraskuu 1998 Äskettäiset vaalit tarjoavat Slovakialle erinomaisen tilaisuuden korjata lausunnoissa esitettyjä poliittisia puutteita ja varmistaa Kööpenhaminassa määriteltyjen poliittisten perusteiden täyttäminen tulevaisuudessa. Slovakia on toteuttanut useimmat toimivan markkinatalouden luomiseksi, mutta avoimuutta on haitannut valtion puuttuminen markkinoiden toimintaan. Slovakia selviytynee kuitenkin keskipitkällä aikavälillä kilpailun ja markkinavoimien paineista EU:ssa, jos markkinoille annetaan toimintavapaus. tarvittavat uudistukset Slovakian on nopeutettava lainsäädännön lähentämistä erityisesti sisämarkkina- ja ympäristöasioissa sekä oikeus- ja sisäasioiden alalla. Yhtenäisiä toimenpiteitä tarvitaan näistä vastaavien instituutioiden ja hallinnon valmiuksien luomiseksi ja parantamiseksi. Phare-ohjelma vuonna 1998 Phare-ohjelman tavoitteena on vuonna 1998 auttaa Slovakiaa täyttämään Kööpenhaminan perusteet ja valmistautumaan EU-jäsenyyteen liittymistä valmistelevan kumppanuuden ja säännöstön sisällyttämistä kansalliseen lainsäädäntöön koskevan kansallisen ohjelman mukaisten lyhyen aikavälin ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti. Slovakialle myönnettiin vuonna 1998 tukea neljästä Phare-ohjelmasta eli kansallisesta Phare-ohjelmasta (45,9 miljoonaa euroa), tasoitusavusta 7,5 miljoonaa), laaja-alaisten infrastruktuurihankkeiden raja- alueyhteistyöohjelmasta (5 miljoonaa euroa). rahoitusvälineestä (15 miljoonaa euroa) ja Phare-ohjelman tuki keskitetään vuoden 1998 kansallisessa ohjelmassa kuuteen pääalaan, eli autetaan Slovakiaa täyttämään Kööpenhaminassa määritellyt poliittiset perusteet, jatketaan talousuudistuksia, parannetaan toimielimiä, sopeutetaan Slovakiaa ympäristöalan ja sisämarkkinoihin, lainsäädäntöä yhteisön säännöstöön sekä edistetään osallistumista yhteisön ohjelmiin. tehostetaan oikeus- lähennetään sisäasioita, voisi täyttää Slovakia tuetaan Jotta paikallishallinnon ja oikeuslaitoksen kapasiteetin vahvistamista (1,5 miljoonaa euroa). Talousuudistusten Phare-tukeen (3,5 miljoonaa euroa) sisältyvät keskipitkän aikavälin talouspoliittiset tavoitteet ja toimien yhteinen arviointi Eurooppa-sopimuksen yhteydessä. Lisäksi jatkossa tuetaan omistusoikeuksien parantamista. Phare-ohjelmasta tuetaan myös Phare-ohjelmasta perusteet, poliittiset 66 kansallisen maarekisteripolitiikan perustamista. täytäntöönpanoa sekä maarekisterijärjestelmän Slovakian on lujitettava toimielin- ja hallintokapasiteettia. Tähän liittyvässä tuessa korostetaan erityisesti jäsenyyteen liittyviä asioita. Phare-tukea osoitetaan lainsäädännön sertifioinnin, yhdenmukaistamiseen ja julkisten hankintojen ja valtiontukien, pääomamarkkinoiden, henkisen omaisuuden, maatalouden alalla autetaan Slovakiaa (eläinten ja kasvien terveys). Lisäksi valmistautumaan EU:n rakennerahastoihin tukemalla alue- ja rakennepolitiikan ja niiden täytäntöönpanon edellyttämien valmiuksien parantamista. Phare-tuki on tällä alalla vuonna 1998 yhteensä 17 miljoonaa euroa. instituutioiden vahvistamiseen standardien, Oikeus- ja sisäasiat (5,2 miljoonaa euroa) ovat edelleen ensisijaisia ja niitä tuetaan lujittamalla poliisi- ja oikeuslaitosta, tehostamalla rajojen ja maahanmuuton valvontaa sekä ihmisten salakuljetuksen, korruption ja rahanpesun torjuntaa. Oikeus- ja sisäasioita saatetaan myös vastaamaan EU:n politiikkaa ja kansainvälisten yleissopimusten vaatimuksia. huumausaineiden järjestäytyneen rikollisuuden, edistämällä ja Ympäristöalalla (17,5 miljoonaa euroa) tuetaan puitelainsäädännön sisällyttämistä kansalliseen lainsäädäntöön sekä yksityiskohtaisten lähentämisohjelmien laatimista ja joihin sisältyvät ympäristöalan säännöstön hyväksymiseen liittyvät toteuttamista, rahoitus- ja investointistrategiat. Slovakian osallistumista yhteisön koulutusohjelmiin tuetaan vuonna 1998 miljoonalla eurolla. 1,2 Edellä mainittujen lisäksi Tempus-ohjelmaan on vuonna 1998 varattu 4 miljoonaa euroa, joilla rahoitetaan 24 eurooppalaista yhteishanketta. Hankkeista 12 liittyy instituutioiden kehittämiseen. Slovakia sai vuonna 1998 myös tasoitusapua neljään hankkeeseen: • valtion tarkastusviraston tukeminen (1,05 miljoonaa euroa) • parlamentin valmiuksien lisääminen (2 miljoonaa euroa) • Slovakian yksityistämisen seurantarahasto (4 miljoonaa euroa) • Spisska Nova Ves -aluekehityshanke, jolla parannetaan romanien asemaa (0,45 miljoonaa euroa). sai 1998 vuonna laaja-alaisten infrastruktuurihankkeiden Slovakia rahoitusvälineestä 15 miljoonaa euroa, joilla rahoitettiin Bratislavan ohikulkutien rakentamista. Hankkeen yhteisrahoitukseen osallistuvat Euroopan investointipankki ja Slovakian hallitus, ja siinä rakennetaan kaupungin ympärille 6,5 kilometriä moottoritietä (D-61). Ohikulkutien ja epäpuhtauksia ja parantaa maan liikenneverkkoa. vähentää Bratislavan liikenneruuhkia rakentaminen 67 Slovakiaa tuetaan myös raja-alueyhteistyöohjelmasta (5 miljoonaa euroa). Ohjelmassa keskitytään Slovakian ja Itävallan välisille raja-alueille, ja tuetaan toimenpiteitä neljällä pääalalla: teknistä infrastruktuuria, talouskehitystä ja matkailua, ympäristöä, instituutioita ja asukkaiden voimavarojen lisäämistä. Saavutukset Phare-ohjelman suorituskyky on parantunut merkittävästi sopimusten ja maksujen osalta. Vuoden 1998 lopussa oli tehty sopimukset kaikista vuosien 1990–1996 ohjelmien määrärahoista. Vuoden 1997 ohjelman sopimusaste oli vuoden 1998 lopussa noin 35 prosenttia. Phare-ohjelmasta on tuettu monia Slovakian aloja ja toteutettu ja saatettu päätökseen useita menestyksekkäitä hankkeita. Maatalousalalla toteutetaan parhaillaan hanketta, jossa kehitetään maatalouden rinnakkaispalveluja yhdessä maatalousministeriön kanssa. Phare-ohjelmasta on tuettu myös yksityisiä järjestöjä, kuten maatalous- ja elintarvikealan yhdistystä ja yksityisten maanviljelijöiden yhdistystä. Lisätukea on myönnetty kasvien ja eläinten terveyteen, muun muassa kasvien ja eläinten tautien määritykseen. Phare-tuella uudenaikaistettiin myös geodesia-, kartoitus- ja rekisterivirastoa. Lainsäädännön lähentämisvirastoon on perustettu käännösyksikkö kääntämään yhteisön säännöstöä slovakiksi. Phare-ohjelman rahoittama oikeustyöryhmä jatkaa hallituksen opastamista lainsäädännön lähentämiseen liittyvissä asioissa. Merkittävässä julkishallintohankkeessa keskitytään virkamieskunnan uudistamiseen, lainsäädäntökehyksen luomiseen ammattitaitoisille epäpoliittisille virkamiehille sekä virkamiesten kouluttamiseen. Saksan, Suomen ja Yhdistyneen kuningaskunnan julkishallintoon perehtyneet laitokset osallistuvat tähän toimintaan. Samasta hankkeesta toimitettiin Slovakian parlamentille Pharen rahoittamia tulostusvälineitä lainsäädäntötyön tukemiseksi. Useille siviilituomioistuimille toimitettiin tietotekniikkaa kaupparekisterien tietokoneistamiseksi. Phare-ohjelmasta on myönnetty arvokasta tukea kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen. Slovakiassa toimiva Pharesta rahoitettu kansalaisyhteiskunnan kehityssäätiö kannusti vuonna 1998 sitoutumattomia kansalaisjärjestöjä valistamaan nuoria äänestäjiä ja tarkkailemaan parlamenttivaaleja. Ennätyksellinen äänestysaktiivisuus (84,6 prosenttia) oli suurelta osin tämän OK 98 -nimisen kampanjan ansiota. Erityisen merkittävää oli se, että prosenttia. Kyseisten kansalaisjärjestöjen vaalitarkkailun ansiosta voitiin varmistaa, että vaalit olivat vapaat ja oikeudenmukaiset. Kampanja on lisännyt kansalaisjärjestöjen arvovaltaa ja parantanut niiden asemaa Slovakiassa. äänioikeuttaan äänestävistä kertaa käytti ensi 80 Phare-ohjelmasta on lujitettu markkinataloutta tukemalla pieniä ja keskisuuria yrityksiä yksityistämisen (ks. osallistumalla Slovakian jäljempänä laatikko) oleva ja 68 seurantarahaston (SPPF) toimintaan. SPPF on vuoden 1996 lopulla perustettu 40 miljoonan euron suuruinen riskisijoitusrahasto, johon osallistuvat yhdessä EJKP (30 miljoonaa euroa) ja Phare (12 miljoonaa). Pääoman lisäksi Pharesta varataan 8 miljoonaa euroa tekniseen apuun ennen investointeja ja niiden jälkeen. Tämä riskipääoman ja teknisen avun yhdistelmä merkitsee sitä, että rahastosta voidaan tukea sellaisia toissijaisia yrityksiä, jotka eivät muuten saisi rahoitusta rahoitusmarkkinoilta tai pankeilta. SPPF:n odotetaan antavan alkusysäyksen ulkomaisten sijoittajien houkuttamiselle Slovakiaan. Tapaustutkimus: pk-yritykset Slovakiassa Pk-yrityksillä on keskeinen merkitys Slovakian talouskasvun edistämisessä ja työpaikkojen lisäämisessä. Niiden määrä on kasvanut jatkuvasti vuodesta 1991, ja ne työllistävät nykyisin noin 60 prosenttia työvoimasta ja tuottavat yli 50 prosenttia talouden tuotoksesta. Phare-ohjelmalla on ollut merkittävä asema teknisen ja taloudellisen tuen ohjaamisessa suoraan pk-yrityksille ja pk-yrityksiä avustavien tahojen perustamisessa. Phare- ohjelmasta perustettiin hallituksen tuella kansallinen pk-yritysten kehittämiskeskus ja 12 alueellisen neuvonta- ja tiedotuskeskuksen ja viiden liiketoiminnan innovaatiokeskuksen verkosto. Nämä alueelliset elimet on hajautettu joka puolelle maata, ja ne tarjoavat pk- yrityksille koulutusta, tietoja ja neuvontaa. Näillä keskuksilla Phare on edesauttanut noin 5 000 uuden työpaikan syntymistä ja 1 300 uuden pk-yrityksen perustamista. Phare-ohjelman alainen pk-yritysten lainajärjestelmä (16,7 miljoonaa euroa) on osoittautunut erittäin menestyksekkääksi. Lainajärjestelmästä myönnetään pk-yrityksille pääomia edullisella korolla ja järjestelmää rahoitetaan ainutlaatuisella tavalla Pharen, hallituksen ja Järjestelmästä on myönnetty 480 luottoa keskimäärin 45 työntekijän yrityksille, jolloin yksi laina on ollut keskimäärin 60 000 euroa. Luottotappioiden osuus on nykyisin alle yksi prosentti. liikeyritysten varoista. OMAS-yhtiö arvioi pk-ohjelmaa vuonna 1998. Phare-tukea pidettiin erittäin tyydyttävänä ohjelman toteutuksen ja Pharen tavoitteiden saavuttamisen kannalta, ja ohjelmaa yhtenä menestyksekkäimmistä KIE-maissa toteutetuista vastaavista hankkeista. Slovakian pk- yrityksiä on tuettu Phare-ohjelmasta tähän mennessä 31,9 miljoonalla eurolla. 69 Slovenia Toiminta vuonna 1998 Slovenian talous kehittyi vuonna 1998 suotuisasti. Reaalimääräinen bkt kasvoi neljä prosenttia vuoden ensimmäisten kuuden kuukauden aikana. Koko vuoden kasvun arvioidaan olleen 3,9 prosenttia (edeltävänä vuonna 2,9 prosenttia). Vaihtotaseen odotettiin olevan tasapainoinen vuonna 1998, kun se oli ollut 0,2 prosenttia ylijäämäinen vuonna 1997. Talousarvion alijäämän arvioitiin pienenevän yhteen prosenttiin bkt:sta vuoden 1997 1,1 prosentista. Ulkomaisia suoria sijoituksia tehtiin Sloveniaan vuoden 1998 alkupuoliskolla 136 miljoonan euron arvosta, ja maan ulkomainen nettovelka oli elokuun lopulla 4,08 miljardia euroa. Inflaatio hidastui edelleen 6,4 prosenttiin marraskuussa 1998 (vuonna 1997 syyskuun 1998 lopussa 7,5 prosenttia (Kansainvälisen työjärjestön ILOn määritelmän mukaan). 9,4 prosenttia). Työttömyys oli Yksityistämisen loppuunsaattamisesta annetun lain myötä kaikkien yhteiskunnan omistuksessa olevien yritysten yksityistäminen saatiin virallisesti päätökseen 1. marraskuuta 1998. Yritysten rakenneuudistus on kuitenkin kesken. Lisätoimia tarvitaan myös vakuutusyhtiöiden yksityistämiseksi ja pääomamarkkinoiden vapauttamiseksi. omistamien pankkien laitosten, julkisten valtion ja Slovenian poliittinen tilanne oli vuonna 1998 vakaa ja demokraattiset toimielimet toimivat kitkattomasti. Ulkopolitiikassa merkittävää oli Naton neuvostolle maaliskuussa esitetty strategia Slovenian liittymiseksi Natoon. Slovenian ja EU:n suhteissa vuoden 1998 merkkitapahtumia olivat käynnistäminen valmistelevan määräaikaiskertomuksen julkaiseminen marraskuussa. jäsenyysneuvottelujen hyväksyminen virallisesti ja kumppanuuden maaliskuussa aloittaminen, ja liittymisprosessin liittymistä komission 70 Euroopan komission määräaikaiskertomuksen päätelmät, marraskuu 1998 Slovenia täyttää edelleen Kööpenhaminassa määritellyt poliittiset perusteet. Jatkossa sen on kiinnitettävä huomiota oikeusistuinten ja parlamentin toiminnan tehostamiseen sekä varmistettava, velvoitteet täytetään. koskevat Eurooppa-sopimuksen omistusoikeuksia että Sloveniaa voidaan pitää toimivana markkinatalousmaana, joka selvinnee keskipitkällä aikavälillä kilpailun ja markkinavoimien paineista Euroopan unionissa. Sen on kuitenkin toteutettava ajallaan täysipainoisesti kaikki suunnitellut uudistukset. Jos lainsäädännön lähentämistä ja instituutioiden kehittämistä nopeutetaan korvaamaan tämän vuoden hidas edistyminen, Slovenia pystynee vastaamaan jäsenyyden velvoitteista keskipitkällä aikavälillä. Toimenpiteitä on toteutettava sisämarkkina-asioissa ja erityisesti arvonlisäveron alalla, valtiontuen valvonnassa ja oikeus- ja sisäasioissa. Phare-ohjelma vuonna 1998 Phare-ohjelmasta myönnettiin Slovenialle vuonna 1998 yhteensä 16 miljoonaa euroa. Tuki kanavoitiin kahdesta Phare-ohjelmasta, nimittäin kansallisesta ohjelmasta (10 miljoonaa euroa), johon sisältyvät Tempus-ohjelmaan tarkoitetut 1,25 miljoonaa euroa, sekä raja-alueyhteistyöohjelmasta (6 miljoonaa euroa). yksityiskohtaisia Vuoden 1998 määrärahoista päätettiin siirtää suuri osa vuodelle 1999, jotta voitaisiin valmistella kansallisessa ohjelmassa keskitytään näin ollen etupäässä instituutioiden kehittämiseen uusilla kumppanuusjärjestelyillä (rahoitus, ympäristö, maatalous) ja tarvittaessa perinteisellä teknisellä avulla (tilastot) investointihankkeita. Vuoden 1998 toimielinvalmiuksien Ensisijaisia aloja ovat Slovenian sopeuttaminen sisämarkkinoiden toimintaan ja hallinto- ja tilastostandardien parantaminen (2 miljoonaa euroa) ja valtionvarainministeriön toimielinten kehittäminen (0,85 miljoonaa euroa). lujittaminen. Tukeen sisältyy myös Erityiseen rakennerahastoja valmistelevaan ohjelmaan on varattu 3 miljoonaa euroa, ja siitä tuetaan aluepolitiikan ja yhteenkuuluvuuden edistämistä. Phare-ohjelmasta tuetaan myös toteutettavuustutkimuksia, jotka koskevat tulevia (vuoden 1999) investointihankkeita ympäristön ja maatalouden alalla (1,9 miljoonaa euroa) ja näiden alojen seurannan ja täytäntöönpanon valvontarakenteita (miljoona euroa). 71 Tempus II eurooppalaista yhteishanketta. Hankkeista yksi liittyy instituutioiden kehittämiseen. -ohjelmaan myönnettiin 1,25 miljoonaa euroa, joilla rahoitettiin viisi Raja-alueyhteistyöohjelmasta (6 miljoonaa euroa) tuetaan Itävallan ja Italian vastaisilla raja-alueilla toteutettavia toimenpiteitä. Saavutukset Phare-ohjelman toteutukseen liittyi vuonna 1998 useita haasteita. Kuluneena vuonna ja sovellettiin ensimmäistä kertaa hajautettua perustettiin kansallinen rahasto (yhteisymmärryspöytäkirja allekirjoitettiin joulukuussa). Rahoituksesta ja sopimuksista vastaavan keskusyksikön tukema kansallinen rahasto valvoo varainhoitoa ja helpottaa varojen siirtämistä Slovenian lopullisille edunsaajille. täytäntöönpanojärjestelmää (DIS) Lakien ja teknisten määräysten lähentämiseen ja lainvalvontaan liittyvä työmäärä on eri maissa melko samanlainen maiden koosta riippumatta. Slovenian on pienenä maana ohjelmaan selvittävä sisältyneessä ja ministeriöitä suunnittelemaan, koordinoimaan ja tukemaan jäsenyysvalmisteluja. hallintoresurssein. Vuoden autettiin EU-yksikköä valmistelevassa strategiassa liittymistä urakasta vähäisin 1996 tästä Rahoitusalalla Phare oli myös merkittävässä asemassa arvonlisäveron käyttöönotossa Sloveniassa (suunnitelmien mukaan 1. heinäkuuta 1999). Pharesta tarjottiin teknistä tukea lainsäädäntökehyksen laatimiseen, toimintamallien kehittämiseen ja organisointiin. Tämän myötä parlamentti hyväksyi arvonlisäveroa koskevan lain 25. marraskuuta 1998. autettiin lisäksi valtionvarainministeriötä kehittämään pääomaliikkeiden Pharesta ja vapauttamisstrategiaa raportointijärjestelmä. Ministeriötä tuettiin lisäksi vakuutusalan koulutuksessa ja pankkialan koulutus- ja yksityistämistoimissa. pääomaliikkeiden perustamaan seuranta- ja Raja-alueyhteistyöohjelmilla oli edelleen myönteisiä vaikutuksia Italian ja Itävallan vastaisten raja-alueiden taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen. Tässä yhteydessä ja niitä toteutettiin yksilöitiin hankkeet, joilla on selkeitä rajat ylittäviä vaikutuksia, useilla aloilla tiiviissä yhteistyössä Itävallan ja Italian viranomaisten kanssa. Toimiin sisältyi raja-alueiden välisten yhteyksien parantaminen, vesistöjen suojelu ja niiden tilan parantaminen, paikalliset kehittämisaloitteet, pk-yritysten kehittäminen ja infrastruktuurin parantaminen (kuten vesihuolto). 72 Tapaustutkimus: Ympäristöluottojärjestelmä Pharen yhteisrahoittaman ympäristöluottojärjestelmän (ECS) tavoitteena on auttaa EcoFund-rahastoa täyttämään Slovenian yritysten ja kuntien investointirahoitustarpeet ja edistämiseksi epäpuhtauksien ympäristöystävällisten on EcoFund ympäristöministeriön perustama riippumaton yleishyödyllinen investointirahasto. jätehuoltojärjestelmien käyttöönottamiseksi. vähentämiseksi, tekniikoiden ECS perustuu Phare-rahoituksella vuonna 1996 toteutettuun toteutettavuustutkimukseen (markkinoiden kysynnän analyysi institutionaalinen analyysi). Tutkimuksessa havaittiin ympäristöinvestointien rahoituksella olevan huomattavasti kysyntää yritys- ja kuntasektorilla, mutta ne eivät halua ottaa liikepankeilta markkinahintaista lainaa. Suuri osa kysynnästä on peräisin yksityisiltä yrityksiltä, joiden on lain mukaan tehtävä ympäristöinvestointeja osana yksityistämisprosessia. ja ECS lainaa rahaa kunnille ja yrityksille edullisilla koroilla ilmanlaadun parantamiseen ja epäpuhtauksien vähentämiseen, veden laadun ja vesivarojen hoidon parantamiseen ja kiinteän tai vaarallisen jätteen tuotannon minimointiin. ECS:stä on myönnetty EcoFundin lainoina kilpailukykyisillä koroilla 2 miljoonaa euroa tällaisiin ympäristöinvestointeihin. 73 Muut kuin jäsenyyttä hakeneet maat 74 Albania Toiminta vuonna 1998 jyrkästi Albania on edelleen Euroopan köyhin valtio, jonka bkt asukasta kohden oli vuonna 1998 noin 675 euroa. Talouden tuottavuuden pudottua ja keskusjohtoisen talousjärjestelmän romahdettua reaalimääräinen bkt pieneni vuosina 1989–1992 noin 40 prosenttia. Tämän jälkeen Albania alkoi kuitenkin elpyä nopeasti, ja sen talouskasvu oli yksi Euroopan nopeimpia. Reaalimääräinen bkt kasvoi yli 45 prosenttia vuosina 1992– 1996 ja oli vuoden 1996 lopussa 90 prosenttia vuoden 1989 tasosta. Vuoden 1997 kriisin vuoksi reaalimääräinen bkt pieneni kuitenkin 7 prosenttia vuodesta 1996. Talous alkoi jälleen kasvaa vuonna 1998, arviolta noin 10 prosentin vauhdilla. Vuonna 1999 kasvu jatkui, joskin hitaampana (7 prosenttia). Albania on onnistunut inflaation torjunnassa erinomaisesti: inflaatio hidastui vuoden 1992 237 prosentista 8 prosenttiin vuonna 1998. Lähinnä Kreikasta ja Italiasta peräisin olevat ulkomaiset suorat sijoitukset olivat vuonna 1998 noin 42 miljoonaa euroa. Makrotalouden vakautus jatkui koko vuoden 1998, mutta jatkuva poliittinen epävarmuus turvallisuuden puutteet voivat helposti vahingoittaa ja yleisen järjestyksen ja talouskehitystä. Ensimmäiset julkishallintorakenteiden ja uudistamiseksi ovat rohkaisevia, mutta niitä olisi vahvistettava ja täydennettävä jatkuvasti torjumalla petoksia ja korruptiota. toimenpiteet toimielin- ylläpito melko horjuvaa, mikä Vakautus, elvytys ja demokratisointi ovat edenneet Albaniassa melko epätasaisesti, ja edelleen on ratkaistava useita ongelmia. Poliittiset ristiriidat olivat kärjistyneitä ja uusissa järjestyksen levottomuuksissa ja uuden hallituksen nimittämisessä lokakuussa 1998. Julkishallinto ja oikeuslaitos ovat edelleen korruptoituneita, ja korruptio on järjestäytyneen rikollisuuden ohella heikentänyt huomattavasti hallituksen toimenpiteiden tehoa. Kosovon tilanteen heikkeneminen ja väkivalloin kotisijoiltaan siirrettyjen ihmisten tulo maahan ovat pakottaneet hallituksen toteuttamaan uusia toimenpiteitä ja heikentäneet turvallisuutta Albanian koillisrajalla. syyskuun 1998 ilmi tuli 1992 EU-suhteissa Albania on hyötynyt yleisen tullietuusjärjestelmän mukaisista etuuksista ja vuodesta toivonut assosiointisopimusta vuodesta 1995, mutta suhteiden lujittaminen riippuu EU:n edistymisestä alueellisesta käytännössä. yhteistyösopimuksesta. Albania lähestymistavasta vakautuksen kehityksen kauppa- sekä on ja ja Phare-ohjelma vuonna 1998 Vuoden 1997 tavoin Phare-resurssit keskitettiin myös vuonna 1998 neljään pääalaan, eli • julkishallinnon ja instituutioiden uudistamiseen, 75 paikallisyhteisöjen kehittämiseen, laaja-alaisiin infrastruktuurihankkeisiin • • • maatalouteen. Phare-ohjelmasta sidottiin vuonna 1998 kansallisiin ohjelmiin 30,5 miljoonaa euroa ja raja-alueiden yhteistyöohjelmiin 12 miljoonaa euroa. Eri aloille myönnettiin vuonna 1998 teknistä apua julkishallinnon uudistamiseksi (muun muassa valtion tarkastusvirasto ja julkishallinto-osasto DOPA). Oikeuslaitoksen uudistamiseksi on toteutettu merkittäviä toimenpiteitä, ja Euroopan neuvosto on tukenut Pharen rahoittamana tätä toimintaa. Jo nyt on toteutettu kaksi yhteistä ohjelmaa. Komissio on edistänyt vuoden 1997 lopusta yhdessä Länsi-Euroopan unionin WEU:n monikansallisen neuvoa-antavan poliisiryhmän MAPE:n kanssa Albanian poliisilaitoksen opastusta ja välineistön hankintaa. Vuoteen 1998 mennessä toimintaan oli sidottu miltei 8 miljoonaa euroa ja ohjelman toteutus oli käynnissä. Tuki keskitetään välineistöön (poliisin poliisien erityisvälineet, koulutuskeskusten kunnostamiseen. virkapuvut, ajoneuvot varaosat) sekä ja Kesäkuussa 1997 aloitettiin yhdeksän kuukauden mittainen tulliapuohjelma (CAM), jonka toiminta jatkui edelleen vuonna 1998. CAM:n päätehtävä on palauttaa Albanian tulliviranomaisten valmiudet kantaa tehokkaasti tulleja ja valmisteveroja. Tullilaitoksen uudistamiseen ja tietokoneistamiseen (Asycuda) liittyvä toiminta viivästyi vuonna 1998 yleisten levottomuuksien vuoksi. Tiranan Paikallisyhteisöjen kaupunkiympäristön elvyttämiseen liittyvien pilottihankkeiden laatiminen. Tähän liittyy työvoimavaltaisia urakoita julkisten tilojen ja rakennusten kunnostamiseksi. kehittämisohjelmaan vuonna sisältyi 1998 ja hallitus keskeisenä Albanian kehittämisalueena. Vesihuolto ja jakeluverkostot heikkenevät jatkuvasti. Phare-ohjelman hallintoyksikkö edisti ja koordinoi myös vuonna 1998 tälle tärkeälle alalle suunnattua tukea. infrastruktuurin vesihuoltoa avustajat pitävät Maatalouden toimenpiteet keskitettiin rinnakkaispalveluihin, maan kartoitukseen, eläinten terveyteen ja kalatalouteen. Joulukuun 1998 lopussa Albanian hallitus hyväksyi ns. vihreän strategian Albanian maatalouden kehittämiseksi, joka on jatkossa erittäin hyödyllinen maatalouden kehittämisessä. Albanialle myönnettiin myös Tempus-ohjelmaan 0,7 miljoonaa euroa, joilla rahoitetaan kuusi eurooppalaista yhteishanketta. 76 Saavutukset Albanialle myönnetty Phare-tuki oli vuosina 1991–1998 yli 500 miljoonaa euroa. Vaikka Albanian olosuhteet viivästyttivät ohjelmointia ja toteutusta, Phare-tuen toteutus on ollut edelleen yleensä tyydyttävää, ja sopimusten osuus oli 66 prosenttia kaikista vuosien 1991–1998 määrärahoista. Erityisesti laaja-alaisten infrastruktuurihankkeiden toteutus nopeutui vuonna 1998. Hyvä esimerkki on Dürresin ja Roghizinan välisen tien rakentaminen. Vuoden 1998 tavoite, eli 120 miljoonan euron sopimukset on melkein saavutettu. Hallituksen toteuttaman julkishallinnon uudistusohjelman Phare-tuelle asetettiin eräitä ehtoja. Tämän ansiosta muun muassa hyväksyttiin laki yleisestä talousarviosta, muutettiin valtion asetus virkamiesten nimittämistä ja erottamista koskevista siirtymäkauden toimenpiteistä sekä perustettiin valtion julkaisutoimisto. tarkastusvirastoksi, riippumattomaksi valvontaosasto hyväksyttiin Vuonna 1998 saavutettiin useita Albanian poliisivoimia koskevia tavoitteita, kuten kunnostettiin 13 poliisiasemaa, toimitettiin maahan yli 100 käsiradiota lähettimineen, saatiin päätökseen Tiranan poliisiopiston koulutuskeskuksen ja toimitettiin varaosia poliisiautoihin. kunnostaminen rahoitetut Phare-ohjelmasta Albanian ja ympäristötoimintasuunnitelman suositusten mukaisesti. Nämä toimet ovat perusta infrastruktuuriin tehtäville uusille investoinneille niin terveyden kuin ympäristön kannalta ratkaisevan tärkeillä aloilla. jätestrategiat toteutettiin vesi- Tapaustutkimus: Tullilaitos Erityisesti Albanian tulliapuohjelma CAM-A on ollut yksi menestyksekkäimpiä teknisen avun ohjelmia Albaniassa, kuten tullin kantamien tulojen voimakas kasvu osoittaa. CAM-A oli jolla pyrittiin ratkaisemaan vuoden 1997 alunperin osa kansainvälistä toimintaa, pyramidisijoituskriisi. suuresti tullilaitos kansalaislevottomuuksista. Kriisi vaikutti vakavasti valtiontalouteen, koska tullilaitos kantaa valtaosan valtion saatavista. CAM-A pyrki elvyttämään erikoisasiantuntijoiden avulla hallituksen valmiuksia torjua petoksia ja periä saatavia, sekä uudenaikaistamaan ja kehittämään tullilaitosta omavaraiseksi elinvoimaiseksi hallinnonalaksi. Tämä toiminta on ollut erittäin menestyksekästä. Tullimaksutulot ovat kasvaneet huomattavasti, jopa 150 1998 uudenaikaistamis- ja kehittämisohjelmaksi, mutta sen toimintaa hidastivat syyskuun 1998 kansalaislevottomuudet. Tullituen merkitystä korostettiin Tiranassa lokakuussa 1998 järjestetyssä kansainvälisessä konferenssissa. ajasta. CAM-A muutettiin edeltävästä prosenttiin kärsinyt vuonna kriisiä oli 77 Bosnia ja Hertsegovina Toiminta vuonna 1998 Vaikka Bosnian ja Hertsegovinan olosuhteet olivat sodan jälkeen vaikeat, maan talouselämä elpyi merkittävästi vuonna 1998. Ulkoinen apu on edesauttanut talouden voimakasta elpymistä vuosina 1995–1998, jolloin bkt kasvoi noin 35 prosenttia vuodessa. Inflaatio on nykyisin maltillinen valtion molemmissa osissa (Bosnia jaettiin sodan jälkeen lähinnä kahteen osaan, muslimien ja kroaattien liittotasavaltaan ja serbitasavaltaan), valtion osien viranomaisten tiukan budjettikurin ansiosta. Bkt on edistyksestä huolimatta edelleen noin puolet sotaa edeltävästä tasosta ja bkt asukasta kohti puolestaan alle puolet sotaa edeltävästä tasosta. Työttömyystaso on 30–40 prosenttia, serbitasavallassa jopa 50– 60 prosenttia. IMF:n tukemalla ja parhaillaan käynnissä olevalla maanlaajuisella makrotalouden ja rakenteiden uudistusohjelmalla, jonka Bosnian viranomaiset hyväksyivät toukokuussa 1998, on edistetty merkittävästi johon sisältyvät markkinatalouden edellyttämät yhteiset instituutiot. Tärkeimpiä tuloksia ovat uuden yhteisen valuutan, vaihdettavan markan käyttöönotto, yhteisen valtion talousarvion hyväksyminen keväällä 1998 sekä EY:n rahoittaman CAFAO-ohjelman tuella laaditun uuden yhtenäisen tullikoodeksin voimaantulo 1. tammikuuta 1999. tarkoituksenmukaista lainsäädäntökehystä, Bosnialla ja Hertsegovinalla oli vuonna 1998 edelleen poliittisia ongelmia, jotka liittyivät yhdentymisen vastustukseen erityisesti serbitasavallan itäosissa ja eräissä liittotasavallan osissa. Yhteisten toimielinten toimintaa näytti lisäksi edelleen vaikeuttavan se, ettei poliittista tahtoa päätöksentekoon ollut riittävästi. Oikeuslaitoksen uudistaminen on edelleen kesken. Myös pakolaisten paluun tiellä on edelleen suuria esteitä. Kahdenvälisissä suhteissa EU:n kanssa merkittävää oli kesäkuussa 1998 annettu EU:n julistus Bosniasta ja Hertsegovinasta. Siinä korostettiin, että Bosnian ja Hertsegovinan tulevaisuus on EU:ssa, ja laadittiin kehys yhteistyön lähentämiselle. Jäsenvaltiot ovat perustaneet EU:n ja Bosnian ja Hertsegovinan neuvoa-antavan työryhmän, joka on osapuolten yhteinen väline teknisen avun ja asiantuntija-avun toimittamiseksi hallinnon, lainsäädännön ja politiikan alalla. Ehdollisuus soveltaa Bosniassa Komissio ohjelmiin ehdollisuusperiaatetta. Tämä perustuu erityisesti huhtikuussa 1997 omaksuttuun alueelliseen lähestymistapaan, jossa korostetaan poliittisia ja taloudellisia vaatimuksia, joiden täyttämistä kahdenvälisten suhteiden kehittäminen edellyttää. ja Hertsegovinassa hallinnoimiinsa 78 Phare- ja Obnova-ohjelmat vuonna 1998 ja toimenpiteiden mukaisesti EU:n kaksi päävälinettä Bosnian ja Hertsegovinan jälleenrakentamisessa ovat toisiaan täydentävät Phare- ja Obnova-ohjelmat, koska maa ei ole oikeutettu Phare-ohjelman täysimääräiseen tukeen. Phare-tuki rajoitetaan alueellisessa lähestymistavassa esitettyjen ehtojen suoraan rauhansopimuksia, erityisesti valtion osien välisten yhteyksien luomista ja pakolaisten paluuta. Obnova-ohjelmasta rahoitetaan Bosnian ja Hertsegovinan jälleenrakennusta, pakolaisten paluuta, sovittelua ja alueellista taloudellista yhteistyötä koskevia toimia sekä luodaan kehityksen perustaksi ja sosiaaliset olot tarkoituksenmukaiset tukemalla CAFAOn toimintaa, talouskehitystä edistäviä toimia, kokonaisvaltaista apua, yhteiskunnan kehittämistä ja tiedotusvälineitä koskevia hankkeita. taloudelliset hankkeisiin, tuetaan joilla Kolmannen jälleenrakennusvuoden käynnistyessä uusien kansainvälisten tärkeiden toimenpiteiden painopisteeksi nousivat Bosniassa ja Hertsegovinassa pakolaisten ja kotisijoiltaan siirtymään joutuneiden paluu ja sopeuttaminen uudelleen yhteiskuntaan. Komission strategian toinen ohjaava periaate oli pysyvä jälleenrakentaminen, joka on tarkoitus toteuttaa siirtymällä hätäavusta talouskehitystä ja instituutioiden kehittämistä tukeviin ohjelmiin. Komissio suuntasi noin puolet vuoden 1998 ohjelmasta pakolaisten instituutioiden se paluuta koskeviin aloitteisiin. Lisäksi kehittämishankkeita, edisti tulli- ja verotusjärjestelmien kehittämistä sekä uudenaikaisen keskuspankin ja Hertsegovinalle myönnettiin lisäksi Tempus-ohjelmaa varten 1,5 miljoonaa euroa, joilla rahoitettiin 7 eurooppalaista yhteishanketta. perustamista. Bosnialle tiedotusvälineiden demokraattisten toteutti useita laajoja ja Vuoden 1998 kokonaismäärärahat olivat yli 186 miljoonaa euroa (Phare- ja Obnova- ohjelmat). Muita EY:n rahoittamia hankkeita Bosniassa ja Hertsegovinassa Euroopan yhteisön humanitaarinen toimisto ECHO vastaa komissiossa humanitaarisesta avusta. Sodan alun jälkeen ECHO on myöntänyt entisen Jugoslavian sodan uhreille 1,623 miljardia euroa. Budjettikohdasta B7-544 rahoitettua tulli- ohjelma (jota hallinnoi Euroopan komission pääosasto XXI). ja veroaputoimistoa (CAFAO) koskeva Erityistuki Euroopan ja oleskelevien vapaaehtoista palauttamista varten, jota hallinnoi Euroopan komission pääsihteeristön yhteistyötä oikeus- ja sisäasioissa käsittelevä erityisryhmä. vastaanottamista pakolaisten unionissa Demokratia-, Lien-, Tempus- ja Life-ohjelmat. 79 Saavutukset Vuonna 1998 tärkein toiminta-ala oli pakolaisten tukeminen kokonaisvaltaisella tavalla. Komissio suunnitteli kunnianhimoisen pakolaisten paluuta koskevan ohjelman, jonka toteutuksesta vastasivat ensisijassa Euroopan kansalaisjärjestöt (ks. jäljempänä oleva laatikko). Komissio rahoitti vuonna 1998 instituutioiden kehittämishankkeita monilla talouden ja yhteiskunnan aloilla, kuten pankkialalla, perustuslakituomioistuimessa, keskuspankissa, ja terveydenhoitoalalla, siviili- poliisilaitoksessa, ilmailussa, tulli- ja verohallituksessa sekä tilastojen ja ympäristölainsäädännön alalla. talousuudistusten alalla, koulutus- Vuonna 1998 rahoitettiin monenlaisia talouden elvyttämishankkeita. Vuonna 1998 aloitettiin teollisuuden kehittämisohjelma, joka koskee elinkelpoisia talousaloja ja jossa komissio pyrkii saamaan EU:n yrityksiä sitoutumaan näiden alojen toimintaan. Komissio rahoittaa EJKP:n mikroyrityspankkia ja pyrkii siten edistämään investointeja Bosnian suuriin yrityksiin. Työpaikkoja pyritään luomaan tukemalla kylien pieniin ja työllistämishankkeita. Maa- ja metsätaloutta suoraan koskevien toimenpiteiden avulla EY varmistaa puolestaan lujan perustan näille kahdelle tärkeälle talousalalle. Komissio rahoitti vuonna 1998 edelleen pieniä ja suuria infrastruktuurihankkeita, kuten teitä ja siltoja sekä televiestintään ja energiatoimituksiin liittyviä hankkeita. Demokratian ja riippumattomia tiedotusvälineitä ja tuki ihmisoikeuskomission toimintaa. ihmisoikeuksien alalla EY rahoitti Bosnian ja Hertsegovinan Vuonna 1998 toteutettiin merkittäviä toimenpiteitä täytäntöönpanon tehostamiseksi: Obnova-asetukseen tehdyillä muutoksilla on yksinkertaistettu päätöksentekoa hankkeiden hyväksymisessä ja toteutuksessa, ja ohjelmien hallinnointi on hajautettu komission edustustolle Sarajevoon. 80 Tapaustutkimus Edellytysten luominen kotiinpaluulle: pakolaisten paluuta koskeva ohjelma vuonna 1998 Komission ehdottomasti tärkein tavoite on saada Bosniasta ja Herzegovinasta lähteneet lukuisat pakolaiset ja kotisijoiltaan siirtymään joutuneet palaamaan asuinalueilleen. Komissio toivoo, että vuoden 1998 kokonaisvaltaisen paluuohjelman ansiosta vähintään 30 000 ihmistä voi palata kotiin. Useimmat hankkeet ovat vielä kesken, ja tuloksia on vaikea arvioida tarkasti, koska paluuohjelmalla on laajoja vaikutuksia vasta vuoden 1999 jälkipuoliskolla. Kansalaisjärjestöjen raporttien ja paikalle tehtyjen vierailujen perusteella selvää, että Euroopan komission ohjelmalla on poistettu on kuitenkin jo nyt paikallistasolla ensimmäiset esteet vähemmistöjen paluulta asuinpaikoilleen: hankkeiden päättyessä 7 500 kotia on rakennettu uudelleen, ja 30 000 pakolaista ja kotisijoiltaan siirtymään joutunutta on todennäköisesti palannut kotiin. ja kuten sähkö- tärkeän vesiverkkojen, infrastruktuurin, Tavoitetta ei kuitenkaan saavuteta pelkästään taloja rakentamalla. Ohjelmasta tuetaan myös ja terveyskeskusten kunnostamista. Se edistää myös työpaikkojen luomista. Vaikka ohjelma auttaa komission arvioiden mukaan 30 000 :tta ihmistä palaamaan kotiin, todellinen luku lienee kuitenkin kaksi kertaa näin suuri. EY:n kunnostamiin asuntoihin palaavat perheet joihin voi muuttaa uusia perheitä. jättävät nimittäin jälkeensä muita koteja, Seurannaisvaikutuksia on muitakin: viime vuoden kokemukset osoittavat, että kun pieni ryhmä ihmisiä palaa tukiohjelman ansiosta tietyn kunnan alueelle, perässä muuttaa muita. Komission rahoittamat hankkeet antavat siten alkusysäyksen paluulle ja kannustavat ihmisiä palaamaan kotisijoilleen. koulujen Pakolaiset ja kotisijoiltaan siirtymään joutuneet ihmiset: lukuja joutunutta Vuonna 1998 koteihinsa palasi 140 000 pakolaista ja kotisijoiltaan siirtymään joutunutta ihmistä. Ulkomailta, lähinnä Saksasta heitä tuli 100 000. Näistä 35 000 palasi alueille, joissa he ovat vähemmistönä, eli hieman useampi kuin vuonna 1997. Ulkomailla oleskelee edelleen 375 000 pakolaista ja muualla Bosniassa ja Hertsegovinassa 860 000 siirtymään edeltävillä asuinpaikoillaan. Maan sisällä siirtymään joutuneista 120 000 ihmistä olisivat valmiit palaamaan, turvallista ja tarjoaisi edellytykset omalle ja perheen tulevaisuudelle. Vielä kolme vuotta Daytonin sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen paluun tiellä on kuitenkin todellisia esteitä. Suurin näistä esteistä on ilmeisesti poliittisen tahdon puuttuminen (lähteet: RRTRF, Bosnian ja Hertsegovinan korkean edustajan toimisto OHR). vähemmistönä se olisi ihmistä, olisivat sotaa jotka jos 81 Entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia Toiminta vuonna 1998 Entisen Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa (EJTM) pyrittiin vuonna 1998 jatkamaan talouden vakauttamista IMF:n ohjelman mukaisesti. Tiukan rahapolitiikan ja ulkoisten tekijöiden ansiosta hinnat pysyivät alhaisina. Inflaatio hidastui hieman ja oli vuonna 1998 enää 1 prosenttia (1,3 prosenttia vuonna 1997). Myös valtion talousarvio saatiin hallintaan, ja julkisen talouden alijäämä oli vuonna 1998 arviolta 0,7 prosenttia bkt:sta. Bkt:n arvioitiin kasvavan 3,5 prosenttia. Vaikka kasvu on nopeutunut vuoden 1997 1,5 prosentista, 5 prosenttia. Kokonaiskysyntä kasvoi kuitenkin nopeammin. Kauppataseen alijäämä oli vuonna 1998 15 prosenttia ja vaihtotaseen alijäämä edelleen 8 prosenttia bkt:sta. Työttömyystaso on edelleen korkea, noin 30 prosenttia. se on edelleen hitaampaa kuin tavoitteena olevat Rakenneuudistusten osalta on mainittava kaupan vapautuminen miltei kokonaan. Kauppasuhteet EU:n kanssa paranivat merkittävästi: vienti EU:hun kasvoi vuonna 1998 miltei 30 prosenttia ja tuonti EU:sta 3,4 prosenttia. Slovenian ja Kroatian kanssa tehtiin kauppasopimukset ja, EJTM:n ja Bulgarian kielikiistan ratkettua äskettäin, Bulgarian kanssa tehty vapaakauppasopimus tullee voimaan vuonna 1999. Yli 80 prosenttia tavaroiden ja palveluiden hintasääntelystä on purettu. Vuoden 1998 loppuun mennessä oli yksityistetty 1 435 yritystä, eli yli 88 prosenttia kaikista yrityksistä on nyt yksityisomistuksessa. Lainsäädäntökehys ei kuitenkaan vieläkään vastaa näitä uusia olosuhteita, ja rakenneuudistuksille ja ulkomaisille suorille sijoituksille on edelleen vähän houkuttimia muihin KIE-maihin verrattuna. Hallitus pyrkii ratkaisemaan näitä ongelmia muun muassa ehdotuksella yksityistämislainsäädännön muuttamisesta ja yksityistämään metalliteollisuusyritykset. Yksityisen sektorin kehitystä hidastaa myös se, että valtion omistamista 12:sta pankista 9:n toiminta on erittäin tappiollista, mikä rasittaa pankkialaa ja valtiontaloutta. olevat maatalous- sitoutumalla jäljellä ja Pankkialan uudistamissuunnitelmaa on kehitelty asteittain viimeisten neljän vuoden ajan. luottotappioista. Suurimman Ala on tästä huolimatta edelleen haavoittuva ja kärsii luottolaitoksen Stopanska Bankan yksityistäminen on näin ollen ensisijaisen tärkeää. Uudistukset hidastuivat ennen vuoden 1998 vaaleja. Menestyksekkäiden vaalien ja toimintansa tapahtuneiden suurten muutosten jälkeen joulukuussa parlamentissa aloittanut uusi hallitus laati vaikuttavan suunnitelman lainsäädäntökehyksen ja talouden uudistamiseksi. vuoden Suhteissa EU:hun yhteistyösopimuksen 1998 merkkitapahtumia voimaantulo 1. tammikuuta 1998 ja ensimmäinen EU:n ja EJTM:n yhteistyöneuvoston kokous maaliskuussa. Yhteistyösopimukseen sisältyy rahoituspöytäkirja, jossa on liittyvät Euroopan liikennettä erityismääräyksiä. Nämä määräykset koskevia olivat 82 20 miljoonan investointipankin myöntämiin 150 miljoonan euron lainoihin sekä EY:n talousarviosta myönnettyyn tarkoitettu liikenneinfrastruktuurin parantamiseen. Komission edustustoa EJTM:ssä on pyritty parantamaan nimittämällä Skopjeen vuoden 1998 puolivälissä EY:n vakinainen valtuuskunta. korkotukeen. Nämä euron varat on Phare-ohjelma vuonna 1998 Komissio ja EJTM:n hallitus sopivat jolla myönnetään 13 miljoonaa euroa kansalliseen Phare-ohjelmaan vuosien 1996 ja 1997 ohjelmista aloitettujen uudistusten jatkamista varten. joulukuussa 1998 rahoituspöytäkirjasta, Kansallisessa Phare-ohjelmassa keskitytään vuonna 1998 seuraavien päätavoitteiden saavuttamiseen: • Infrastruktuurin kehittäminen rakentamalla Tetovon kaupungin ohikulkutie Skopjen ja Tetovon väliselle E65-tielle (Euroopan laajuinen liikennekäytävä VIII). Tämä hanke on osa Skopjen ja Tetovon välistä moottoritiehanketta, jota yhteisrahoittavat Euroopan investointipankki ja Maailmanpankki. • Tilastojärjestelmän uudistusten jatkaminen tarjoamalla valtion tilastotoimistolle osaamista, koulutusta ja välineistöä. • Varapääministerin kansliaan perustetun tuen koordinointiyksikön institutionaalisten valmiuksien lujittaminen ulkomaisten varojen hallinnoinnissa sekä Phare-ohjelman hajauttamiseen liittyvät valmistelut valtionvarainministeriössä. Phare-ohjelmasta on myös myönnetty 2 miljoonaa euroa Tempus-ohjelman jatkamiseen vuonna 1998. Phare-ohjelmasta vuonna alueyhteistyötä Kreikan ja EJTM:n raja-alueilla. Tuki keskitetään tuettiin lisäksi 1998 10 miljoonalla eurolla raja- • • välisen tieosuuden rajat ylittävän liikenneinfrastruktuurin parantamiseen: E75-tien Negotinon ja Demir Kapjian X) (Euroopan parantamishankkeen ensimmäinen vaihe, kustannettavien kehittämiseen: sosiaalis-taloudelliseen hankkeiden toinen kierros ja paikallisiin taloudellisiin infrastruktuurihankkeisiin myönnetyt avustukset. pienhankerahastosta liikennekäytävä laajuinen Vuosien 1996 ja 1997 Phare-ohjelmista myönnettiin EJTM:lle yhteensä 58 miljoonaa euroa. Näillä varoilla tuetaan ohjelmia ja uudistuksia monilla aloilla, kuten pk-yritysten kehittämistä (ks. jäljempänä oleva laatikko), pankki- ja maksujärjestelmän uudistamista, ohjelmaa, julkisia talouslainsäädännön maatalousalan ja koulutusjärjestelmän uudistusta, tilastoja ja kulttuurista kehittämistä. Raja-alueiden yhteistyöohjelmasta parannetaan rajanylityspaikkoja ja E75-tietä, tuetaan ympäristöön ja maareformia, julkishallinnon lähentämistä, investointeja uudistamista ympäristöä, koskevaa 83 liittyviä toimia ja ensimmäisiä pieniä raja-aluehankkeita. EJTM sai lisäksi Tempus- ohjelmaa varten 2 miljoonaa euroa, joilla rahoitetaan 12 eurooppalaista yhteishanketta. Saavutukset Vuoden 1997 ohjelmasta tuettiin arvokkaalla tavalla ensimmäistä kertaa sekä pankkialan että julkishallinnon uudistuksia. Tukea myönnettiin myös muihin uusiin kohteisiin, kuten ympäristöön, kulttuurin kehittämiseen ja julkisten investointien ohjelman valmisteluun ja tähän liittyviin toteutettavuustutkimuksiin. pk-yritysten lainsäädäntökehyksen muuttamisesta Vuonna 1998 jatkettiin myös vuoden 1996 ohjelman mukaisia toimia, joiden saavutuksiin sisältyvät talouslainsäädännön lähentämishanke, jonka ansiosta laadittiin 63 suositusta aloilla. omaisuuden maareformiohjelmalla Maatalousuudistus- rekisteröintijärjestelmä ja aloitettiin maatalouspoliittinen koulutusohjelma. Tilasto- ohjelman avulla laadittiin kaikkea tilastointia koskeva yleissuunnitelma ja toteutettiin työvoimatutkimus. Raja-alueiden yhteistyöohjelmalla aloitettiin puolestaan kahden Kreikan vastaisella rajalla olevan rajanylityspaikan parantaminen ja kunnostettiin ensimmäiset viisi kilometriä Gevgelijan ja Kreikan rajan välisestä E75-tiestä. kehitettiin kaikilla ja Vuoden 1998 lopussa oli tehty sopimukset 74 prosentista kaikista vuosien 1996 ja 1997 maksusitoumusmäärärahoista, ja niistä oli maksettu 17 prosenttia. Se, että sopimuksia ei ole tehty kaikista vuoden 1997 ohjelman varoista, johtuu lähinnä siitä, että julkisia investointeja, maareformia ja maksujärjestelmän uudistamista koskevissa ohjelmissa on jotka yksilöidään osoitettu erityisvaroja tutkimuksiin, teknistä apua koskevan ensimmäisen vaiheen päätyttyä. Näiden ohjelmien varoja koskeva sopimustenteon hitaus kuvastaa kuitenkin myös uudistuspolitiikan melko hidasta edistymistä kyseisillä aloilla. laitteistoon ja toimenpiteisiin, Kaikkia Phare-ohjelmia hallinnoidaan nykyisin keskitetysti Brysselistä, ja ohjelmien toteutus hajautetaan vuonna 1999 riippuen vakinaisen valtuuskunnan työntekijöiden määrän lisäämisestä. 84 Tapaustutkimus: pk-alan kehitys Phare-ohjelmasta on tuettu pk-yritysten kehittämistä entisen Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa. Vuonna 1996 kansallisen yritystoiminnan edistämisviraston ja Skopjen ensimmäisen pk-yritysten luottojärjestelmän käyttöönottoon useissa liikepankeissa myönnettiin 4 miljoonaa euroa. yrityskeskuksen perustamiseen alueellisen sekä Vaikka pk-yritysten toimintaa tukevien instituutioiden perustamista on hidastanut epäsuotuisa lainsäädäntökehys ja byrokratia, kuudessa liikepankissa käyttöön otettu luottojärjestelmä on ollut erittäin menestyksekäs. Pankkeja on opastettu toiminnassa ja liikkeenharjoittajille Erityisessä koulutusohjelmassa käsiteltiin kansainvälisten kirjanpitostandardien käyttöönottoa. Vuoden 1998 lopussa miltei 200 liiketoimintasuunnitelmaa oli käsitelty ja suositeltu pankeille. Niistä hyväksyttiin 80 siten, että yhtä lainaa kohden myönnettiin keskimäärin 20 000 euroa tukea. Lisäksi vuoden 1997 ohjelmasta osoitettiin luottojärjestelmään 4 miljoonaa euroa. liiketoimintaa neuvontaa. koskevaa tarjottu 85 Tilastokatsaus 86 Phare-ohjelman rahoitus maittain vuosina 1990–1998 Kaikki Phare-ohjelman maksusitoumukset, sopimukset ja maksut vuosina 1990– 1998 (miljoonaa euroa) Kumppanuusmaa Albania Bosnia ja Hertsegovina Bulgaria Tšekki Viro EJTM Unkari Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Entinen Tšekkoslovakia Monen maan ohjelmat Monialaiset ohjelmat Yhteensä Maksusitoum ukset 493,13 282,33 746,94 389,73 162,83 167,33 864,04 206,57 272,03 1 731,51 971,85 253,23 131,29 232,71 880,69 1 104,68 8 890,88 Sopimukset Maksut 347,82 206,98 518,13 246,12 116,76 127,68 586,59 149,56 197,33 1 386,04 675,75 149,45 95,65 228,85 701,07 963,51 6 697,3 315,88 152,11 479,44 196,46 95,48 93,57 566,92 115,07 146,46 1 251,30 598,13 132,95 77,67 229,17 544,67 593,81 5 589,10 87 Phare-ohjelman rahoitus aloittain vuosina 1990–1998 Kaikki Phare-ohjelman maksusitoumukset, sopimukset ja maksut vuosina 1990– 1998 (miljoonaa euroa) Ala Sitoumukset Sopimukset Maksut Hallinto ja julkiset instituutiot Maatalouden rakenneuudistus Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen Koulutus ja tutkimus Ympäristö ja ydinturvallisuus Rahoitusala Humanitaarinen apu (elintarvikkeet ja hätäapu) Infrastruktuuri (energia, liikenne ja televiestintä) Lakien lähentäminen Kuluttajansuoja Yksityinen sektori, yksityistäminen ja rakenneuudistus, pk- yritykset Yhtenäiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehitys ja työllisyys Kansanterveys Muut (mm. Eri aloja koskeva ja yleinen tekninen apu) Yhteensä 761,23 562,60 104,84 1 012,09 753,12 268,68 533,02 395,35 459,01 79,79 959,93 544,62 257,82 521,07 291,58 438,57 64,95 867,51 447,19 248,76 501,52 2 145,59 1 298,24 958,04 84,07 12,91 1 156,02 340,15 272,84 105,57 778,15 73,81 12,63 924,98 124,91 233,64 98,92 712,59 19,66 8,97 815,81 83,34 202,37 88,46 552,39 8 890,88 6 697,3 5 589,10 88