title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0722/00 från Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) till kommissionen. Gemenskapsförfarande för registrering och utsläppande på marknaden av verksamma ämnen och växtskyddsmedel.

text: C 53 E/20 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 2. 2001 alternativ f(cid:246)r upparbetning och icke-upparbetning som finns f(cid:246)r hantering av utbr(cid:228)nt k(cid:228)rnbr(cid:228)nsle. OECD har tagit hj(cid:228)lp av kommissionen i f(cid:246)rberedelserna f(cid:246)r den h(cid:228)r rapporten f(cid:246)r OSPAR. Kommissionen kommer att forts(cid:228)tta att genomf(cid:246)ra ett kontrollprogram i medlemsstaterna enligt artikel 35 i Euratomf(cid:246)r- draget. Kommissionen har dock inga planer p(cid:229) att utf(cid:246)ra kontroller av upparbetningsanl(cid:228)ggningar i samarbete med OSPAR-kommissionen, f(cid:246)r (cid:228)ven om kommissionen har r(cid:228)tt till tilltr(cid:228)de enligt artikel 35 i Euratomf(cid:246)rdraget ing(cid:229)r detta inte i OSPAR-kommissionens mandat. (2001/C 53 E/024) SKRIFTLIG FR¯GA E-0722/00 fr(cid:229)n Carles-Alfred Gas(cid:242)liba i B(cid:246)hm (ELDR) till kommissionen (17 mars 2000) ˜mne: Gemenskapsf(cid:246)rfarande f(cid:246)r registrering och utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden av verksamma (cid:228)mnen och v(cid:228)xtskyddsmedel Genom r(cid:229)dets direktiv 91/414/EEG (1) av den 15 juli 1991 inr(cid:228)ttades ett nytt system f(cid:246)r registrering och utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden av dessa produkter, varigenom ett atypiskt system f(cid:246)r registrering av verk- samma (cid:228)mnen och medel som har sin utg(cid:229)ngspunkt i de produkter som hade producerats och r(cid:246)rt sig fritt fram till den tidpunkten har inf(cid:246)rts. Denna atypiska situation f(cid:229)r nu, i takt med att dessa (cid:228)mnen tas upp i bilaga 1 till direktivet, mycket allvarliga konsekvenser f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag. Det f(cid:246)religger fall d(cid:229) den som anm(cid:228)ler ett verksamt (cid:228)mne som (cid:228)r upptaget i bilaga 1, genom att tolka artikel 13. 3 d i direktivet p(cid:229) ett felaktig s(cid:228)tt som (cid:228)r of(cid:246)renligt med gemenskapsr(cid:228)ttsliga principer, till(cid:229)ter att ett verksamt (cid:228)mne tillhandah(cid:229)lls samt ger tillg(cid:229)ng till skyddade uppgifter som har beg(cid:228)rts av tredje part, men till osk(cid:228)liga priser eller orimliga villkor med avseende p(cid:229) referensmarknaden. D(cid:228)rigenom kan innehavarna av exklusiva r(cid:228)ttigheter konkurrera ut sm(cid:229) och medelstora konkurrenter som arbetar med dessa (cid:228)mnen (cid:228)nda tills de tas upp i bilaga 1 till direktivet. ˜r kommissionen medveten om vilket hot ovan beskrivna handlande utg(cid:246)r mot sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag inom v(cid:228)xtskyddssektorn, vilket handlande grundas p(cid:229) en konkret tolkning av direktivet? ˜r kommissionen medveten om vilket hot detta skulle kunna utg(cid:246)ra f(cid:246)r traditionella producenter av verk- samma (cid:228)mnen eller tillverkare av v(cid:228)xtskyddsmedel som anv(cid:228)nder vissa verksamma (cid:228)mnen i sina produkter? Avser kommissionen att till(cid:229)ta detta agerande? Avser kommissionen att till(cid:229)ta att tredje part som (cid:246)nskar f(cid:229) tillg(cid:229)ng till skyddade uppgifter skall betala belopp som fastst(cid:228)llts uteslutande med beaktande av kostnaderna f(cid:246)r den akt som framtagits av den f(cid:246)rste anm(cid:228)laren, utan att beakta hur vederb(cid:246)rande avser att anv(cid:228)nda uppgifterna, med h(cid:228)nsyn till s(cid:246)kandens produktion, marknadsandel och kapacitet och potential att distribuera och saluf(cid:246)ra produkterna? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder avser kommissionen att vidta f(cid:246)r att motverka de negativa konsekvenser som direktivet har f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag inom sektorn? (1) EGT L 230, 19. 8. 1991, s. 1; svensk specialutg(cid:229)va, omr(cid:229)de 13, volym 20, s. 236. Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 april 2000) Anv(cid:228)ndningen av v(cid:228)xtskyddsmedel regleras av r(cid:229)dets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 (1) om utsl(cid:228)ppande av v(cid:228)xtskyddsmedel p(cid:229) marknaden. De huvudsakliga m(cid:229)ls(cid:228)ttningarna med detta direktiv (cid:228)r att a) s(cid:228)kerst(cid:228)lla en h(cid:246)g skyddsniv(cid:229) f(cid:246)r m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa, f(cid:246)r konsumenter och f(cid:246)r producenter av jordbruks- varor, b) s(cid:228)kerst(cid:228)lla en h(cid:246)g skyddsniv(cid:229) f(cid:246)r milj(cid:246) och resurser och c) s(cid:228)kerst(cid:228)lla fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r v(cid:228)xt- skyddsmedel och jordbruksprodukter i gemenskapen. Direktivet inneh(cid:229)ller en f(cid:246)rteckning (positiv lista) (cid:246)ver godk(cid:228)nda verksamma (cid:228)mnen som efter en noggrann utv(cid:228)rdering anses vara s(cid:228)kra f(cid:246)r m(cid:228)nniskors och djurs h(cid:228)lsa och milj(cid:246)n. Medlemsstaterna kan endast godk(cid:228)nna ett v(cid:228)xtskyddsmedel om det verksamma (cid:228)mne som det inneh(cid:229)ller finns med i f(cid:246)rteckningen och under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att vissa kriterier r(cid:246)rande effektivitet och s(cid:228)kerhet f(cid:246)r m(cid:228)nniskor och milj(cid:246)n uppfylls. 20. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53 E/21 Dessa kriterier harmoniseras (de s(cid:229) kallade enhetliga principerna). Direktivet harmoniserar (cid:228)ven de uppgifter som industrin m(cid:229)ste l(cid:228)mna i samband med ans(cid:246)kningar om godk(cid:228)nnande. Kraven p(cid:229) uppgifter fr(cid:229)n industrin som styrker godtagbar anv(cid:228)ndning (cid:228)r mycket mer strikta. Detta inneb(cid:228)r att ett betydande antal ytterligare studier ibland m(cid:229)ste f(cid:246)retas f(cid:246)r produkter som redan fanns p(cid:229) marknaden innan direktivet genomf(cid:246)rdes. Direktivet inneh(cid:229)ller best(cid:228)mmelser om skydd f(cid:246)r uppgifter som m(cid:229)ste till(cid:228)mpas av medlemsstaterna n(cid:228)r de beviljar godk(cid:228)nnanden. Dessa best(cid:228)mmelser (cid:228)r en avv(cid:228)gning mellan f(cid:246)retagensintresse (cid:129) de som genomf(cid:246)r de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga studierna f(cid:246)r att kunna visa att anv(cid:228)ndningen av ett v(cid:228)xtskyddsmedel och de verksamma (cid:228)mnen det inneh(cid:229)ller (cid:228)r godtagbar (cid:129) och den fria marknadskonkurrensens intressen. I direktivet f(cid:246)reskrivs inte ett allm(cid:228)nt system enligt vilket s(cid:246)kande (cid:228)r skyldiga att dela med sig av uppgifterna till ett fast pris med andra intresserade s(cid:246)kande. Tv(cid:228)rtom f(cid:246)reskrivs att medlemsstaterna efter det att ett verksamt (cid:228)mne tagits upp i f(cid:246)rteckningen f(cid:229)r inf(cid:246)ra nationella best(cid:228)mmelser som (cid:229)l(cid:228)gger de s(cid:246)kande att dela med sig av uppgifterna, vilket inbegriper tester p(cid:229) ryggradsdjur i syfte att undvika f(cid:246)rnyade tester p(cid:229) ryggradsdjur, samt fastst(cid:228)lla f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r anv(cid:228)ndningen av uppgifterna och g(cid:246)ra en rimlig avv(cid:228)gning mellan de ber(cid:246)rda parternas intressen. Kommissionen (cid:228)r medveten om att endast ett mycket begr(cid:228)nsat antal medlemsstater har utnyttjat denna m(cid:246)jlighet. (1) EGT L 230, 19. 8. 1991. (2001/C 53 E/025) SKRIFTLIG FR¯GA E-0738/00 fr(cid:229)n Joan Colom i Naval (PSE) till kommissionen (17 mars 2000) ˜mne: Till(cid:228)mpning av direktiven 91/676/EEG och 96/61/EG i Katalonien Den autonoma regionen Katalonien har (cid:246)vertagit ansvaret f(cid:246)r milj(cid:246), jordbruk och h(cid:228)lsov(cid:229)rd vad avser utveckling och genomf(cid:246)rande av direktiv 91/676/EEG (1) om skydd mot att vatten f(cid:246)rorenas av nitrater fr(cid:229)n jordbruket och direktiv 96/61/EG (2) om samordnade (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rebygga och begr(cid:228)nsa f(cid:246)rore- ningar. Gruppen f(cid:246)r bevarandet av (cid:148)Ter(cid:148) (Torroella de Montgr(cid:237), Girona) har sedan flera (cid:229)r p(cid:229)visat tecken p(cid:229) (cid:246)kade f(cid:246)roreningar i de vattenf(cid:246)rande lagren vid floden Baix Ter, som (cid:229)terfinns vid flodens utlopp i Medelhavet. F(cid:246)roreningarna h(cid:228)r(cid:246)r fr(cid:229)n olika (cid:228)mnen, bland annat h(cid:246)ga halter av nitrater. Detta vattenf(cid:246)rande lager (cid:228)r av grundl(cid:228)ggande betydelse f(cid:246)r dricksvattenf(cid:246)rs(cid:246)rjningen i omr(cid:229)det kring Baix Ter. Innan floden kommer dit har den avlett en stor del av sin vattenm(cid:228)ngd f(cid:246)r att f(cid:246)rs(cid:246)rja staden Barcelona och olika industrier med vatten. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r vattenm(cid:228)ngden vid flodmynningen reducerad, framf(cid:246)r allt p(cid:229) sommaren, och inneh(cid:229)ller koncentrerade m(cid:228)ngder f(cid:246)roreningar. Trots de katalanska myndigheternas f(cid:246)rsening har en stor del av omr(cid:229)det kring Baix Ter f(cid:246)rklarats vara k(cid:228)nsligt (dekret 283/1998) och skall omfattats av lagen om milj(cid:246)v(cid:228)nligt jordbruk (dekret av den 22 oktober 1998), men n(cid:229)gon milj(cid:246)politik finns trots detta inte. Man har varken fastst(cid:228)llt eller v(cid:228)rderat f(cid:246)ljderna f(cid:246)r ytvattnet eller grundvattnet och inte heller f(cid:246)r markens v(cid:228)xt- och djurliv. Det finns med andra ord ingen handlingsplan f(cid:246)r att minska f(cid:246)roreningen av det vattenf(cid:246)rande lagret i enlighet med f(cid:246)reskrifterna i direktiv 91/676/EEG. Tv(cid:228)rtom forts(cid:228)tter de okontrollerade utsl(cid:228)ppen av puriner. K(cid:228)nner kommissionen till de omfattande fickor av f(cid:246)roreningar med h(cid:246)ga nitrathalter och andra (cid:228)mnen f(cid:246)r som uppenbarligen redan f(cid:246)rorsakar och kommer att m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa och f(cid:246)r det vattenf(cid:246)rande lagret vid Baix Ter? f(cid:246)rorsaka f(cid:246)r(cid:228)ndringar f(cid:246)r samh(cid:228)llslivet, Liknande problem f(cid:246)rekommer i andra omr(cid:229)den i Katalonien, framf(cid:246)r allt i Osona. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)mnar kommissionen vidta f(cid:246)r att best(cid:228)mmelserna i ovann(cid:228)mnda direktiv skall f(cid:246)ljas i Spanien och framf(cid:246)r allt i Katalonien? (1) EGT L 375, 31. 12. 1991, s. 1. (2) EGT L 257, 10. 10. 1996, s. 26


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0739/00 von Sergio Berlato (UEN) an die Kommission. Umweltprioritäten für die MOEL.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
accession negotiations
agricultural product
health control
marketing standard

formats: html pdf print

text: C 53 E/22 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 2. 2001 Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (3. Mai 2000) Der Kommission ist der von dem Herrn Abgeordneten geschilderte Sachverhalt hinsichtlich der Ver- schmutzung des Aquifers (cid:132)Baix Ter(cid:147) bekannt. K(cid:252)rzlich ist hierzu eine Beschwerde eingegangen, die derzeit Gegenstand einer Untersuchung ist. Die Kommission ist sich der aufgezeigten Problematik bewu(cid:223)t und untersucht gegenw(cid:228)rtig das Problem der unzureichenden Ausweisung von Schutzgebieten nicht nur in Katalonien, sondern auch in anderen Gebieten. Ferner ist darauf hinzuweisen, da(cid:223) Spanien bisher keine Aktionsprogramme f(cid:252)r gef(cid:228)hrdete Gebiete (cid:252)bermittelt hat, wie dies seine Pflicht nach Artikel 5 der Richtlinie 91/676/EWG des Rates vom 12. Dezember 1991 zum Schutz der Gew(cid:228)sser vor Verunreinigung durch Nitrat aus landwirtschaftlichen Quellen gewesen w(cid:228)re. Deshalb wurde bereits ein Vertragsverletzungsverfahren eingeleitet (Nr. 1996/ 2205), und die Kommission hat Klage vor dem Europ(cid:228)ischen Gerichtshof erhoben (Rechtssache C-274/98). Nach den der Kommission vorliegenden Karten wurde der in dieser schriftlichen Anfrage erw(cid:228)hnte Bereich zwar von den spanischen Beh(cid:246)rden als gef(cid:228)hrdetes Gebiet ausgewiesen (Dekret 283/1998 vom 21. Oktober 1998), es gibt jedoch noch keinen offiziellen Aktionsplan. Die Kommission wird als H(cid:252)terin der Vertr(cid:228)ge konsequent alle erforderlichen Ma(cid:223)nahmen ergreifen, um die Einhaltung des Gemeinschaftsrechts sicherzustellen. Hervorzuheben ist auch, da(cid:223) sowohl die nitratgef(cid:228)hrdeten Gebiete als auch die Gebiete, die unter die Verordnung (EG) Nr. 1257/1999 (1) (F(cid:246)rderung der Entwicklung des l(cid:228)ndlichen Raums: Agarumwelt- ma(cid:223)nahmen und Ausgleichszahlungen) fallen, den Regeln der guten fachlichen Praxis in der Landwirtschaft unterliegen. (1) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999. (2001/C 53 E/026) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0739/00 von Sergio Berlato (UEN) an die Kommission (17. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Umweltpriorit(cid:228)ten f(cid:252)r die MOEL Das Wei(cid:223)buch der EU (cid:252)ber die Integration der MOEL in den Binnenmarkt betrifft ausschlie(cid:223)lich die unmittelbar mit dem freien G(cid:252)ter- und Dienstleistungsverkehr zusammenh(cid:228)ngenden Rechtsvorschriften und l(cid:228)(cid:223)t einen so bedeutsamen Sektor wie den Umweltschutz au(cid:223)er acht. Die auf breiter Ebene absehbare (cid:220)berschwemmung der gemeinschaftlichen M(cid:228)rkte mit Erzeugnissen aus osteurop(cid:228)ischen Anbaugebieten, die (cid:252)berdies zu Schleuderpreisen angeboten werden, erfolgt ohne jede Kontrolle, da die im Rahmen des Programms PHARE zur Verf(cid:252)gung gestellten 10 Millionen Euro f(cid:252)r die Harmonisierung der Umweltschutzvorschriften unangemessen und nicht ausreichend scheinen, auch weil die dringendsten Umweltziele f(cid:252)r die MOEL noch nicht definiert worden sind. Welche Kontrollen sieht die Kommission angesichts dieses Sachverhalts vor, um zu (cid:252)berpr(cid:252)fen, ob die auf die europ(cid:228)ischen M(cid:228)rkte gelangenden Erzeugnisse pr(cid:228)zisen Kriterien f(cid:252)r den Schutz der Gesundheit der Unionsb(cid:252)rger standhalten? Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (8. Mai 2000) Das Wei(cid:223)buch der Gemeinschaft (cid:252)ber die Vorbereitung der assoziierten Staaten Mittel- und Osteuropas (MOEL) auf die Integration in den Binnenmarkt der Union umfa(cid:223)t einen wesentlichen Teil der Umwelt- vorschriften der Gemeinschaft und insbesondere diejenigen Rechtsvorschriften, die f(cid:252)r den freien Waren- verkehr von Bedeutung sind. Die beitrittswilligen Staaten m(cid:252)ssen das gesamte Gemeinschaftsrecht im Umweltbereich (cid:252)bernehmen, bevor sie der Union beitreten k(cid:246)nnen. 20. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 53 E/23 Im Rahmen der Vorbereitung auf den Beitritt und in Anwendung der Europa-Abkommen unterst(cid:252)tzt die Kommission die beitrittswilligen Staaten bei der Angleichung der Rechtsvorschriften, und sie achtet darauf, da(cid:223) das Gemeinschaftsrecht im Bereich des Umweltschutzes ordnungsgem(cid:228)(cid:223) (cid:252)bernommen und wirksam umgesetzt wird. Das Phare-Programm ist eines von mehreren Technische-Hilfe-Programmen. Die f(cid:252)r Phare bereitgestellten 10 Mio. EUR sind nur ein Teil der zur Angleichung der Rechtsvorschriften bereitstehenden F(cid:246)rdermittel. Die Phare-Unterst(cid:252)tzung erfolgt derzeit unter anderem durch die Beitrittspartnerschaften. Das Programm wird erg(cid:228)nzt durch die Verordnungen (cid:252)ber ein strukturpolitisches Instrument zur Vorbereitung auf den (ISPA) sowie zur Schaffung der f(cid:252)r die Verwaltung der zur Beitrittsvorbereitung gew(cid:228)hrten Beitritt F(cid:246)rdermittel erforderlichen Strukturen (Sapard). Im Veterin(cid:228)rbereich, also in bezug auf lebende Tiere und tierische Erzeugnisse, sind die beitrittswilligen Staaten aufgefordert, nationale Rechtsvorschriften zu verabschieden, die den Gemeinschaftsvorschriften entsprechen (Grundsatz der (cid:220)bernahme des Gemeinschaftsrechts). Au(cid:223)erdem achtet die Kommission darauf, da(cid:223) die Beh(cid:246)rden dieser Staaten (cid:252)ber ausreichende Kapazit(cid:228)ten verf(cid:252)gen, um f(cid:252)r eine wirksame Anwendung dieser Rechtsvorschriften zu sorgen. Es ist nicht vorgesehen, lebenden Tieren und tierischen Erzeugnissen zu anderen als den durch das geltende Gemeinschaftsrecht festgelegten Bedingungen Zugang zum derzeitigen Markt der Gemeinschaft zu gew(cid:228)hren. Im Bereich der Pflanzenschutzmittel Staaten nennenswerte Probleme bei der (cid:220)bernahme des Gemeinschaftsrechts signalisiert. (Pestizide und Pestizidr(cid:252)ckst(cid:228)nde) hat keiner der beitrittswilligen (2001/C 53 E/027) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0755/00 von Bill Miller (PSE) an die Kommission (13. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Transport von Pferden von Litauen nach Italien Ich wurde dar(cid:252)ber in Kenntnis gesetzt, da(cid:223) Pferde beim Transport zwischen Litauen und Italien aufgrund der unzumutbaren Transportbedingungen unn(cid:246)tig leiden m(cid:252)ssen. Hat die Kommission die Absicht, diese Frage bei der italienischen und der litauischen Regierung zur Sprache zu bringen? Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (28. April 2000) Die Kommission ist sich dar(cid:252)ber im klaren, da(cid:223) Pferde aufgrund der schlechten Transportbedingungen bei der Einfuhr aus mittel- und osteurop(cid:228)ischen L(cid:228)ndern leiden. Auch an einigen italienischen Grenzkontrollstellen treten immer noch Probleme auf wegen der unzurei- chenden Umsetzung der neuen Richtlinie 91/628/EG des Rates (cid:252)ber den Schutz von Tieren beim Transport (1). Die italienischen Grenzkontrollstellen sind durch das Lebensmittel- und Veterin(cid:228)ramt der Kommission mehrfach inspiziert worden. Im Anschlu(cid:223) an diese Besichtigungen wurden den italienischen Beh(cid:246)rden detaillierte Empfehlungen vorgelegt. Die italienischen Beh(cid:246)rden haben Regelungen zur Verbesserung der Bedingungen f(cid:252)r die Tiere geplant und in naher Zukunft ist eine weitere Besichtigung zur (cid:220)berpr(cid:252)fung dieser Regelungen vorgesehen. In einem k(cid:252)rzlich versandten Vermerk der italienischen Beh(cid:246)rde wurden die an den Grenzkontrollstellen eingesetzten Veterin(cid:228)re auf die Notwendigkeit einer Ruhezeit von 24 Stunden f(cid:252)r importierte Pferde, die l(cid:228)nger als 24 Stunden transportiert worden sind, aufmerksam gemacht. Die Kommission wird jedoch diese Angelegenheit im Hinblick auf die m(cid:246)gliche Einleitung eines Vertrags- verletzungsverfahrens gegen Italien gem(cid:228)(cid:223) Artikel 226 (vorher Artikel 169) des EG-Vertrags (cid:252)berpr(cid:252)fen. Nach Auffassung der Kommission ist (cid:252)berdies, um eine weitreichende Verbesserung des Wohlergehens von Tieren zu erreichen, sowohl eine Verbesserung bei der Umsetzung der bestehenden Tierschutzgesetze als auch ein internationaler Konsens in dieser Angelegenheit erforderlich


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0698/00 von Hubert Pirker (PPE-DE) an die Kommission. Beitrittsverhandlungen der Europäischen Union mit der Republik Slowenien.

eurovoc_concepts:
Slovenia
accession negotiations
competence of the Member States
ethnic discrimination
ownership

text: C 53 E/18 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 2. 2001 Weitere Informationen erhalten Sie auf den folgenden Internet-Sites: http://www. un. org/millennium (Internet-Website der Vereinten Nationen); http://www. globalpolicy. org/ngos/docs99/gpfrep. htm (Website des Global Policy Forum). (2001/C 53 E/021) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0697/00 von Hubert Pirker (PPE-DE) an die Kommission (17. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Entschlie(cid:223)ung des Europ(cid:228)ischen Parlaments vom 15. April 1999 zum Bericht der Kommission (cid:252)ber die Fortschritte der Republik Slowenien auf dem Weg zum Beitritt (1998) In seiner (cid:132)Erkl(cid:228)rung und Empfehlung(cid:147) (vom 18. 03. 1999) hat der Gemischte Parlamentarische Ausschu(cid:223) EU-Slowenien die slowenische Regierung aufgefordert, fortbestehende Gesetze und Dekrete aus den Jahren 1945 und 1946 aufzuheben, soweit sie sich auf die Vertreibung von einzelnen Volksgruppen im ehemaligen Jugoslawien beziehen. Kann die Kommission mitteilen, ob sie mit der Regierung der Republik Slowenien Gespr(cid:228)che (cid:252)ber diese Gesetze und Dekrete gef(cid:252)hrt hat und wie sie dieser Forderung des Europ(cid:228)ischen Parlaments im Rahmen der Beitrittsverhandlungen Rechnung zu tragen gedenkt? (2001/C 53 E/022) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0698/00 von Hubert Pirker (PPE-DE) an die Kommission (17. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Beitrittsverhandlungen der Europ(cid:228)ischen Union mit der Republik Slowenien Der Europ(cid:228)ische Rat hat auf dem Kopenhagener Gipfeltreffen 1993 seine Entschlossenheit bekr(cid:228)ftigt, daf(cid:252)r zu sorgen, da(cid:223) alle Menschen gegen Verletzungen der Grundrechte und Grundfreiheiten gesch(cid:252)tzt werden. Dabei verweist der Europ(cid:228)ische Rat u. a. auf das (cid:220)bereinkommen der Vereinten Nationen zur Beseitigung jeder Form von Rassendiskriminierung. In diesem Abkommen ist die Verpflichtung enthalten, diskriminie- rende Gesetze und Vorschriften abzuschaffen. Wie beurteilt die Kommission die Tatsache, da(cid:223) im Widerspruch dazu in der Republik Slowenien die Avnoj-Dekrete (aus den Jahren 1944 und 1946) fortgelten, die sich ausdr(cid:252)cklich gegen einzelne Volks- gruppen richten? Gemeinsame Antwort von Herrn Verheugen im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-0697/00 und E-0698/00 (2. Mai 2000) Die Kommission kam in ihrer Stellungnahme zum Antrag Sloweniens auf Beitritt zur Europ(cid:228)ischen Union im Juni 1997 zu dem Schlu(cid:223), da(cid:223) Slowenien die politischen Kriterien von Kopenhagen erf(cid:252)llt und (cid:252)ber stabile Institutionen verf(cid:252)gt, die Demokratie, rechtsstaatliche Ordnung, Achtung der Menschenrechte und Minderheitenschutz gew(cid:228)hrleisten. Slowenien hat sich verpflichtet, die Kriterien in bezug auf die Rechsstaatlichkeit und die Achtung der Menschenrechte zu erf(cid:252)llen. Die AVNOJ-Beschl(cid:252)sse wurden jedoch vor der Gr(cid:252)ndung der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften angenommen und umgesetzt und sind ein (cid:220)berbleibsel der Rechtsvorschriften der ehe- maligen Sozialistischen Republik Jugoslawien. Die Eigentumsr(cid:252)ckgabe wird weiter vorangetrieben. Die Kommission ist sich bewu(cid:223)t, da(cid:223) diese Eigentumsr(cid:252)ckgabe in Slowenien sehr schleppend verl(cid:228)uft. Sie beobachtet diesen Proze(cid:223) im Rahmen ihrer bilateralen Beziehungen mit Slowenien. Die Kommission kann in dieser Angelegenheit jedoch nicht direkt t(cid:228)tig werden, denn in Artikel 295 (ex-Artikel 222) EG-Vertrag ist ausdr(cid:252)cklich festgelegt, da(cid:223) dieser Vertrag die Eigentumsordnung in den verschiedenen Mitgliedstaaten unber(cid:252)hrt l(cid:228)(cid:223)t


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0717/00 från Carlos Carnero González (PSE) till kommissionen. Förberedelse av det åttonde toppmötet för framsteg och utveckling i Ekvatorialguinea.

eurovoc_concepts:
EU relations
Equatorial Guinea
democracy
development aid
terms for aid

text: 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/31 aff(cid:228)rsverksamheten till andra delar av elbolaget. De flesta av medlemsstaterna har beslutat att g(cid:229) l(cid:228)ngre (cid:228)n vad best(cid:228)mmelserna i direktivet (cid:229)l(cid:228)gger dem, och har antingen bolagiserat n(cid:228)toperat(cid:246)rernas hela verksam- het eller avreglerat (cid:228)gandet av n(cid:228)toperat(cid:246)rerna. Kommissionen har beg(cid:228)rt in information fr(cid:229)n de medlemsstater som har bolagiserat endast administrationen av n(cid:228)toperat(cid:246)rerna om de praktiska konse- kvenserna av dessa (cid:229)tg(cid:228)rder. Kommissionen kommer att granska svaren noga och vidta n(cid:246)dv(cid:228)ndiga m(cid:229)tt och steg om den anser att bolagiseringen av administrationen inte har genomf(cid:246)rts p(cid:229) ett tillfredsst(cid:228)llande s(cid:228)tt. Det (cid:228)r (cid:246)vervakningsorganens uppgift att reglera priserna p(cid:229) eldistributionen, och det (cid:228)r deras 2. m(cid:229)ls(cid:228)ttning att h(cid:229)lla distributionspriserna p(cid:229) en s(cid:229) l(cid:229)g niv(cid:229) som m(cid:246)jligt. 3. Distributionstarifferna har nyligen fastst(cid:228)llts i medlemsstaterna i och med att elektricitetsdirektivet tr(cid:228)dde i kraft. Distributionstarifferna (cid:246)vervakas av s(cid:228)rskilda organ i medlemsstaterna. Kommissionen anser att en j(cid:228)mf(cid:246)relse mellan distributionstarifferna i medlemsstaterna (cid:228)r viktig f(cid:246)r att skapa transparens p(cid:229) elmarknaden. Ett icke-diskriminerande och r(cid:228)ttvist tilltr(cid:228)de till n(cid:228)tet (cid:228)r av avg(cid:246)rande betydelse om man vill skapa en konkurrensutsatt elmarknad. D(cid:228)rf(cid:246)r kommer kommissionen i (cid:229)r att p(cid:229)b(cid:246)rja en j(cid:228)mf(cid:246)rande studie av distributionstarifferna i medlemsstaterna. 4. Eftersom distributionstarifferna just har fastst(cid:228)llts och fortfarande h(cid:229)ller p(cid:229) att utformas i de medlemsstater som f(cid:229)tt en (cid:246)verg(cid:229)ngsperiod f(cid:246)r att inf(cid:246)ra direktivet finns dessa data fortfarande inte tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r hela gemenskapen. Genom sina kontakter med marknadens akt(cid:246)rer har emellertid kommissionen uppm(cid:228)rksammats p(cid:229) 5. det faktum att det existerar avsev(cid:228)rda skillnader mellan distributionstarifferna i olika delar av gemenskapen. Orsakerna till dessa skillnader h(cid:246)r till de fr(cid:229)gor som skall fokuseras i den studie som kommissionen avser att s(cid:228)tta i g(cid:229)ng under (cid:229)ret. Man kan emellertid redan nu konstatera att niv(cid:229)erna p(cid:229) tarifferna kommer att variera p(cid:229) grund av variationer i storleken p(cid:229) n(cid:228)ten liksom i antalet konsumenter som kostnaderna kan f(cid:246)rdelas p(cid:229), p(cid:229) grund av skillnader i produktivitet och effektivitet samt olika kostnader f(cid:246)r investeringar, (cid:228)ven s(cid:229)dana investeringar som syftar till att underl(cid:228)tta en sammankoppling av distributionsn(cid:228)ten som kan underl(cid:228)tta handeln p(cid:229) den gemensamma marknaden. 6. Att (cid:246)vervaka de olika niv(cid:229)erna p(cid:229) distributionstarifferna (cid:228)r ett viktigt led i anstr(cid:228)ngningarna att (cid:229)stadkomma att den gemensamma elmarknaden fungerar p(cid:229) ett icke-diskriminerande s(cid:228)tt. Kommissionen anser det i allra h(cid:246)gsta grad som sin uppgift att tillse att distributionstarifferna garanterar ett lika tilltr(cid:228)de till distributionsn(cid:228)tet. (1) EGT L 27, 30. 1. 1997. (2001/C 46 E/036) SKRIFTLIG FR¯GA E-0717/00 fr(cid:229)n Carlos Carnero GonzÆlez (PSE) till kommissionen (17 mars 2000) ˜mne: F(cid:246)rberedelse av det (cid:229)ttonde toppm(cid:246)tet f(cid:246)r framsteg och utveckling i Ekvatorialguinea Nyhetsbyr(cid:229)n AFP informerade i ett pressmeddelande av den 11 februari om det m(cid:246)te som h(cid:246)lls i Malabo den 10 denna m(cid:229)nad mellan Ekvatorialguineas president Teodoro Obiang och Friedrich Nagel, Europeiska kommissionens f(cid:246)retr(cid:228)dare, som (cid:228)r bosatt i YaoundØ (Kamerun). I enlighet med detta pressmeddelande f(cid:246)rklarade Nagel i radio att syftet med hans bes(cid:246)k var att (cid:246)verl(cid:228)mna ett officiellt meddelande till Obiang om det (cid:229)ttonde toppm(cid:246)tet f(cid:246)r framsteg och utveckling i Ekvatorial- guinea. Datum och plats f(cid:246)r detta m(cid:246)te har inte offentliggjorts. S(cid:229)som den spanska organisationen ASODEGUE, den internationella organisationen L(cid:228)kare utan gr(cid:228)nser och andra icke-statliga organisationer har p(cid:229)pekat, h(cid:229)ller situationen i Ekvatorialguinea p(cid:229) att f(cid:246)rv(cid:228)rras. Det har g(cid:229)tt s(cid:229) l(cid:229)ngt att L(cid:228)kare utan gr(cid:228)nser har f(cid:229)tt upph(cid:246)ra med det humanit(cid:228)ra arbete de bedrivit i landet. C 46 E/32 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 Detta f(cid:246)rv(cid:228)rrade l(cid:228)ge beror p(cid:229) en ih(cid:229)llande fr(cid:229)nvaro av demokrati och respekt f(cid:246)r m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter och p(cid:229) en allm(cid:228)nt utbredd fattigdom som st(cid:229)r i skarp kontrast till den alltmer omfattande exploateringen av landets naturtillg(cid:229)ngar. Ansvaret f(cid:246)r denna situation ligger helt klart p(cid:229) Obiangs regim, som systematiskt har brutit alla l(cid:246)ften om utveckling mot en r(cid:228)ttsstat. I denna situation v(cid:228)cker Nagels uppdrag ber(cid:228)ttigad oro, eftersom det ger intryck av att kommissionen t(cid:228)nker (cid:229)teruppta samarbetet med Ekvatorialguinea trots den orubbliga diktatur som r(cid:229)der i landet. Mot bakgrund av ovanst(cid:229)ende undrar jag f(cid:246)ljande: (cid:129) Kan kommissionen redog(cid:246)ra i detalj f(cid:246)r Nagels bes(cid:246)k i Malabo? (cid:129) Hur b(cid:246)r man bed(cid:246)ma avsaknaden av framsteg i demokratisk riktning i Ekvatorialguinea? (cid:129) T(cid:228)nker kommissionen st(cid:228)lla villkor som sammanh(cid:228)nger med demokrati f(cid:246)r varje form av (cid:229)terupp- tagande av samarbete med detta land? (cid:129) Vari best(cid:229)r det (cid:229)ttonde toppm(cid:246)tet f(cid:246)r framsteg och utveckling i Ekvatorialguinea? Svar fr(cid:229)n Poul Nielson p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (18 april 2000) De uppgifter som publicerats om kommissionens f(cid:246)rbindelser med Ekvatorialguinea (cid:228)r inte riktiga. Kommissionen k(cid:228)nner inte till (cid:148)det (cid:229)ttonde toppm(cid:246)tet f(cid:246)r framsteg och utveckling i Ekvatorialguinea(cid:148). Dock (cid:228)r det riktigt att chefen f(cid:246)r kommissionens delegation i Ekvatorialguinea den 11 februari 2000 tr(cid:228)ffade president Obiang. Detta m(cid:246)te hade tv(cid:229) syften, dels att (cid:246)verl(cid:228)mna ett brev med meddelande om det belopp som anslagits till Ekvatorialguinea enligt den (cid:229)ttonde Europeiska utvecklingsfonden och dels att informera om att en delegation fr(cid:229)n gemenskapen inom kort skulle bes(cid:246)ka landet f(cid:246)r att studera m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter. Under de senaste (cid:229)ren har f(cid:246)rbindelserna mellan gemenskapen och Ekvatorialguinea i h(cid:246)g grad p(cid:229)verkats av landets sv(cid:229)righeter n(cid:228)r det g(cid:228)ller demokratiseringsprocessen och respekten f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttig- heterna. Kommissionen f(cid:246)r tillsammans med de medlemsstater som (cid:228)r f(cid:246)retr(cid:228)dda i Ekvatorialguinea en intensiv politisk dialog med regeringen i syfte att f(cid:246)ra demokratiseringsprocessen fram(cid:229)t. Ekvatorialguinea (cid:228)r ett land d(cid:228)r gemenskapens utvecklingssamarbete dock kan spela en betydande roll f(cid:246)r den fattigaste delen av befolkningen. Kommissionen finansierar s(cid:229)lunda ett projekt f(cid:246)r tillf(cid:246)rsel av dricksvatten och sanering av staden Malabo och planerar att st(cid:246)dja ett liknande projekt f(cid:246)r Bata. De tv(cid:229) projekten kommer att bidra till att p(cid:229)tagligt f(cid:246)rb(cid:228)ttra levnadsf(cid:246)rh(cid:229)llandena f(cid:246)r landets mest s(cid:229)rbara befolkningsgrupper. D(cid:228)rut(cid:246)ver har kommissionen planerat att inom kort s(cid:228)nda tre oberoende experter till Ekvatorialguinea i syfte att uppr(cid:228)tta en handlingsplan f(cid:246)r demokratisering, m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter, fattigdomsbek(cid:228)mpning och utveckling av civilsamh(cid:228)llet. Kommissionen f(cid:246)ljer mycket n(cid:228)ra situationen i landet s(cid:229)v(cid:228)l genom sitt kontor i Malabo som genom t(cid:228)ta kontakter med medlemsstaterna och andra internationella givare. Kommissionen har agerat och kommer att forts(cid:228)tta agera med st(cid:246)rsta f(cid:246)rsiktighet i f(cid:246)rbindelserna med detta land i syfte att bidra till uppr(cid:228)ttande av en r(cid:228)ttsstat och till utveckling av demokratiseringsprocessen, och dessa fr(cid:229)gor kommer ocks(cid:229) forts(cid:228)ttningsvis att prioriteras i diskussionerna med myndigheterna i Ekvatorialguinea


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0715/00 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen. Erhvervsdrivende fra tredjelande, der tilhører etniske grupper.

eurovoc_concepts:
European social policy
entrepreneur
ethnic discrimination

text: 26. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 26 E/93 for naturbevaring, Kommissionen er endvidere opm(cid:230)rksom p(cid:229) det p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)des hłje v(cid:230)rdi inklusive beskyttelse af vilde fugle, som del af det vigtige fugleomr(cid:229)de (IBA) »Donautal: Regensburg (cid:129) Vilshofen«. Dette IBA er derfor blevet fremh(cid:230)vet i den begrundede udtalelse, som Kommissionen sendte til de tyske myndigheder med hensyn til deres undladelse af at gennemfłre direktiv 79/409/E(cid:216)F korrekt. Kommissionen er ogs(cid:229) opm(cid:230)rksom p(cid:229) den fremragende Natura 2000-v(cid:230)rdi under habitatdirektivet 92/43/ E(cid:216)F af lokaliteten »Donau-engene mellem Geisling og Vilshofen«. Oplysningerne om at lokaliteten er af s(cid:230)rlig betydning for den prioriterede naturtype alluviale skove og en r(cid:230)kke ikke-prioriterede fiskearter i Donau understłttes af videnskabelige undersłgelser. Kommissionen har ikke de oplysninger, som det (cid:230)rede medlem henviser til, og er derfor ikke i 3. - 5. stand til at kommentere dette spłrgsm(cid:229)l yderligere. Kommissionen er af den opfattelse, at n(cid:229)r Domstolen har truffet sin afgłrelse, bliver Tyskland forpligtet tr(cid:230)ffe de fornłdne foranstaltninger til at efterkomme afgłrelsen. Dette omfatter overholdelse af procedurerne i forbindelse med projekter, der kan f(cid:229)r v(cid:230)sentlig indflydelse p(cid:229) det p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)de. til at (1) EFT L 103 af 25. 4. 1979. (2) EFT L 206 af 22. 7. 1992. (2001/C 26 E/113) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0715/00 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (17. marts 2000) Om: Erhvervsdrivende fra tredjelande, der tilhłrer etniske grupper Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe for at głre det lettere for erhvervsdrivende fra tredjeland, der tilhłrer etniske grupper, at drive virksomhed i EU? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (26. maj 2000) Kommissionen skal oplyse det (cid:230)rede medlem om, at medlemsstaterne i forbindelse med initiativet besk(cid:230)ftigelse-Integra har gennemfłrt forskellige projekter rettet mod statsborgere fra tredjelande eller mod personer, der tilhłrer en etnisk minoritet, og som har bop(cid:230)l inden for F(cid:230)llesskabet. Uforholdsm(cid:230)s- sigt mange af disse personer er arbejdslłse eller er lłstansatte inden for lavtkvalificerede erhverv. Meget f(cid:229) af disse projekter drejede sig dog specifikt om iv(cid:230)rks(cid:230)tteraktiviteter. Inden for rammerne af besk(cid:230)ftigelse- Now har man ligeledes gennemfłrt en r(cid:230)kke projekter, der fokuserede p(cid:229) kvindelige iv(cid:230)rks(cid:230)ttere herunder kvinder fra etniske minoriteter. Endvidere har det nye f(cid:230)llesskabsinitiativ Equal (hvis retningslinjer blev vedtaget den 14. april 2000 (1)) til form(cid:229)l at tage fat p(cid:229) alle former for diskrimination og uligheder i forbindelse med arbejdsmarkedet. Et af initiativets hovedtemaer er at głre det muligt for alle at etablere nye virksomheder. Mere generelt skal man, n(cid:229)r det drejer sig om en selvst(cid:230)ndig erhvervsdrivendes aktiviteter, skelne mellem en virksomhed, der optr(cid:230)der som en juridisk person og en virksomhed, der optr(cid:230)der som en fysisk person. N(cid:229)r en selvst(cid:230)ndig erhvervsdrivende, der er tredjelandsstatsborger, lovligt har etableret en virksomhed, der har sit vedt(cid:230)gtsm(cid:230)ssige hjemsted, hovedkontor eller hovedvirksomhed i en medlemsstat, udgłr virk- somheden en integreret del af medlemsstaten i henhold til EF-traktatens artikel 48 (tidligere artikel 58), og den har ret til frit at etablere sig (EF-traktatens artikel 43 (tidligere artikel 52)) og til fri udveksling af tjenesteydelser (EF-traktatens artikel 49 (tidligere artikel 59)) i det indre marked. Betingelserne om bop(cid:230)l for en tredjelandsstatsborger, der er leder eller partner i et s(cid:229)dant selskab, er dog ikke omfattet af g(cid:230)ldende f(cid:230)llesskabsret og er fortsat underlagt national lovgivning. P(cid:229) grundlag af EF-traktatens afsnit IV vil det v(cid:230)re muligt at indfłre f(cid:230)llesskabsregler vedrłrende betingelser for indrejse og ophold for tredjelandsstatsborgere med henblik p(cid:229) lłnnet besk(cid:230)ftigelse eller med henblik p(cid:229) selvst(cid:230)ndig erhvervsudłvelse (artikel 63, stk. 3, litra a,) s(cid:229)vel som f(cid:230)llesskabsregler vedrłrende betingelser, hvorefter tredjelandsstatsborgere, som har C 26 E/94 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 26. 1. 2001 lovligt ophold i en medlemsstat, kan opholde sig i andre medlemsstater (artikel 63, stk. 4,). I resultattav- len (2), som blev forelagt af Kommissionen og vedtaget af R(cid:229)det den 27. marts 2000, anfłres det, at man er i gang med undersłgelser vedrłrende tredjelandsstatsborgeres indrejse med henblik p(cid:229) Kommissionens freml(cid:230)ggelse af direktivforslag. En selvst(cid:230)ndig erhvervsdrivende, der er tredjelandsstatsborger, og som optr(cid:230)der som en fysisk person, der allerede har lovlig bop(cid:230)l i en medlemsstat, har derimod ikke ret til frit at etablere sig i henhold til EF- traktatens artikel 43. EF-traktatens artikel 49, stk. 2, giver R(cid:229)det mulighed for at udvide den frie udveksling af tjenesteydelser til ogs(cid:229) at omfatte tjenesteydere, der er statsborgere i et tredjeland og bosat i en medlemsstat. Kommissionen fremsatte derfor i februar 1999 et forslag til R(cid:229)dets direktiv (3) om udvidelse af retten til fri udveksling af tjenesteydelser over gr(cid:230)nserne til ogs(cid:229) at omfatte tredjelandsstatsborgere, der er etableret inden for EF. I forbindelse med hłringsproceduren udtalte Parlamentet sig positivt om dette forslag (se Berger-bet(cid:230)nkningen (4)), idet det dog forelagde visse (cid:230)ndringsforslag navnlig vedrłrende »fiktive selvst(cid:230)ndige erhvervsdrivende«. februar 2000 vil Kommissionen hurtigst muligt freml(cid:230)gge et (cid:230)ndret forslag. I forl(cid:230)ngelse af Europa-Parlamentets udtalelse af 3. Der skal endvidere głres opm(cid:230)rksom p(cid:229), at Kommissionen p(cid:229) et mere generelt plan har pr(cid:230)senteret en pakke med foranstaltninger p(cid:229) grundlag af artikel 13, heriblandt forslaget til direktiv om »gennemfłrelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse« (5), som var emnet for Buitenweg- bet(cid:230)nkningen, som blev vedtaget af Europa-Parlamentet den 18. maj 2000. (1) KOM(2000) 853. (2) Resultattavle vedrłrende fremskridt hen imod oprettelsen af et omr(cid:229)de med »frihed, sikkerhed og retf(cid:230)rdighed« i EU KOM(2000) 167 endelig udg. af 24. marts 2000. (3) EFT C 67 af 10. 3. 1999. (4) Berger-bet(cid:230)nkningen af 2. februar 2000 (A5-0012/00). (5) KOM(1999) 566. (2001/C 26 E/114) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0718/00 af Encarnaci(cid:243)n Redondo JimØnez (PPE-DE) til Kommissionen Om: Nedsk(cid:230)ring p(cid:229) 300 mio. EUR inden for udgiftsomr(cid:229)de 1 (17. marts 2000) Kan Kommissionen (cid:129) p(cid:229) baggrund af budgetkommiss(cid:230)r Schreyers udtalelser den 22. februar 2000 i Europa-Parlamentets Budgetudvalg og Kommissionens svar p(cid:229) udvalgsmedlemmernes spłrgsm(cid:229)l om, hvor kommiss(cid:230)ren agtede at tage de 300 mio. EUR inden for udgiftsomr(cid:229)de 1, samt erkl(cid:230)ringen om, at udgiftsomr(cid:229)de 1B ville blive friholdt (cid:129) oplyse konkret, nłjagtigt hvilken budgetpost under udgiftsomr(cid:229)de 1A, der vil blive besk(cid:229)ret? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michaele Schreyer (27. april 2000) Under sin orienterende debat i februar 2000 lagde Kommissionen sig fast p(cid:229) prioriteringerne i budgettet for 2001 og foreslog, at et belłb p(cid:229) 300 mio. EUR om (cid:229)ret til genopbygning af Kosovo og en udvidelse af genopbygningen til at omfatte den vestlige del af Balkan skulle overfłres fra budgetpost 1 til budgetpost 4 i 2001 og 2002. De forventede behov i 2001 for landbrugsudgifter i budgetpost 1 A er blevet tilpasset p(cid:229) baggrund af de fłrste overslag i slutningen af december 1999. Det var is(cid:230)r muligt p(cid:229) grund af en gunstigere udvikling i vekselkursen p(cid:229) den amerikanske dollar og det fornyede opsving p(cid:229) verdensmarkedet for korn. Det er derfor ikke nłdvendigt at (cid:230)ndre den eksisterende lovgivningsramme, og stłtten til landm(cid:230)ndene (cid:230)ndres ikke. Det har derfor ikke v(cid:230)ret nłdvendigt at foretage nedsk(cid:230)ringer i budgetposter for at gennemfłre overfłrslen af de 300 mio. EUR til budgetpost 400


title: Legislative Entschließung des Europäischen Parlaments zu dem Vorschlag für eine Verordnung des Rates zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1577/96 zur Festlegung einer Sondermaßnahme zugunsten bestimmter Körnerleguminosen (KOM(1999) 428 — C5-0187/1999 — 1999/0182(CNS))

eurovoc_concepts:
aid per hectare
leguminous vegetable
market stabilisation
utilised agricultural area

formats: pdf print

text: C 377/404 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 29. 12. 2000 Freitag, 17. März 2000 (cid:1) gestützt auf Artikel 67 seiner Geschäftsordnung, (cid:1) in Kenntnis des Berichts des Ausschusses für Landwirtschaft und ländliche Entwicklung (A5-0046/2000), 1. billigt den so geänderten Vorschlag der Kommission; fordert die Kommission auf, ihren Vorschlag gemäß Artikel 250 Absatz 2 des EG-Vertrags entspre- 2. chend zu ändern; fordert den Rat auf, es zu unterrichten, falls er beabsichtigt, von dem vom Parlament gebilligten Text 3. abzuweichen; verlangt, erneut konsultiert zu werden, falls der Rat beabsichtigt, den Vorschlag der Kommission 4. entscheidend zu ändern; beauftragt seine Präsidentin, den Standpunkt des Parlaments dem Rat und der Kommission zu über- 5. mitteln. 3. Körnerleguminosen * A5-0045/2000 Vorschlag für eine Verordnung des Rates zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1577/96 zur Festlegung einer Sondermaßnahme zugunsten bestimmter Körnerleguminosen (KOM(1999) 428 2 C5-0187/1999 2 1999/0182(CNS)) Der Vorschlag wird wie folgt geändert: VORSCHLAG DER KOMMISSION (1) ABÄNDERUNGEN DES PARLAMENTS (Abänderung 1) Erwägung 2a (neu) Interesse (2a) Die Weiterführung des Anbaus von Körnerlegumi- nosen wie Linsen, Kichererbsen und Wicken entspricht einem wirtschaftlichen der Gemeinschaft, sowohl was den Verwendungszweck der Erzeugung betrifft, als auch hinsichtlich der Eignung dieser Kultur- pflanzen für die Anbaugebiete. Angesichts der defizitären Versorgung mit Eiweiß in der Europäischen Union sollte die Kommission prüfen, ob es Möglichkeiten zur Verbes- serung dieser Regelung gibt, ohne daß die Höhe der Bei- hilfe gekürzt wird. (Abänderung 2) ARTIKEL 1 NUMMER − 1 (neu) Artikel 1 Buchstabe c (Verordnung (EG) Nr. 1577/96) − 1. In Artikel 1 Buchstabe c werden hinzugefügt: Saatwicken des KN-Codes 12092910 (1) ABl. C 342 E vom 30. 11. 1999, S. 41. 29. 12. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 377/405 VORSCHLAG DER KOMMISSION Freitag, 17. März 2000 ABÄNDERUNGEN DES PARLAMENTS (Abänderung 3) ARTIKEL 1 NUMMER 2a (neu) Artikel 6 Absatz 3 (Verordnung (EG) Nr. 1577/96) 2a. Artikel 6 Absatz 3 erhält folgende Fassung: (3) Spätestens vor Ende des Wirtschaftsjahres 2002/ 2003 legt die Kommission einen Bericht über die Anwendung dieser Regelung gegebenenfalls verbun- den mit geeigneten Vorschlägen, vor. Legislative Entschließung des Europäischen Parlaments zu dem Vorschlag für eine Verordnung des Rates zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1577/96 zur Festlegung einer Sondermaßnahme zugunsten bestimmter Körnerleguminosen (KOM(1999) 428 2 C5-0187/1999 2 1999/0182(CNS)) (Verfahren der Konsultation) Das Europäische Parlament, (cid:1) in Kenntnis des Vorschlags der Kommission an den Rat (KOM(1999) 428) (1), (cid:1) vom Rat gemäß Artikel 36 und 37 des EG-Vertrags konsultiert (C5-0187/1999), (cid:1) gestützt auf Artikel 67 seiner Geschäftsordnung, (cid:1) in Kenntnis des Berichts des Ausschusses für Landwirtschaft und ländliche Entwicklung sowie der Stellungnahme des Haushaltsausschusses (A5-0045/2000), 1. billigt den so geänderten Vorschlag der Kommission; fordert die Kommission auf, ihren Vorschlag gemäß Artikel 250 Absatz 2 des EG-Vertrags entspre- 2. chend zu ändern; fordert den Rat auf, es zu unterrichten, falls er beabsichtigt, von dem vom Parlament gebilligten Text 3. abzuweichen; verlangt, erneut konsultiert zu werden, falls der Rat beabsichtigt, den Vorschlag der Kommission 4. entscheidend zu ändern; beauftragt seine Präsidentin, den Standpunkt des Parlaments dem Rat und der Kommission zu über- 5. mitteln. (1) ABl. C 342 E vom 30. 11. 1999, S. 41