title: 2003/813/EY: Komission päätös, tehty 21 päivänä maaliskuuta 2000, yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia IV/M.1636 - MMS/DASA/Astrium) (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 693) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
economic concentration
launch vehicle
merger control
satellite

text: 28. 11. 2003 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 314/1 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 21 päivänä maaliskuuta 2000, yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia IV/M. 1636 – MMS/DASA/Astrium) (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 693) (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2003/813/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 57 artiklan, ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä jou- lukuuta 1989 annetun asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (1), sellai- sena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97 (2), ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon 3 päivänä joulukuuta 1999 tehdyn komission päätöksen menettelyn aloittamisesta tässä asiassa, ottaa huomioon keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komi- tean lausunnon (3), sekä katsoo seuraavaa: (1) Komissio vastaanotti 29 päivänä lokakuuta 1999 asetuk- sen (ETY) N:o 4064/89 (jäljempänä 'sulautuma-asetus') 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskitty- mästä, jolla Matra Marconi Space NV (jäljempänä 'MMS') ja DaimlerChrysler Aerospace AG (jäljempänä 'DASA') (1) EYVL L 395, 30. 12. 1989, s. 1; oikaistu toisinto EYVL L 257, 21. 9. 1990, s. 13. (2) EYVL L 180, 9. 7. 1997, s. 1. (3) EUVL C 285, 28. 11. 2003. tytäryhtiönsä DASA Dornier Raumfahrt Holding GmbH:n (jäljempänä 'DDRH') välityksellä saavat yhtei- seen määräysvaltaansa vasta perustetun avaruusteollisuu- den alalla toimivan Astrium-yhtiön, johon siirrettäisiin kaikki MMS:n ja useimmat avaruusjärjestelmiin liittyvät DASAn toiminnot. Komissio totesi 3 päivänä joulukuuta 1999 tehdyssä päätöksessä, että ilmoitetun toimenpiteen soveltuvuu- desta yhteismarkkinoille oli vakavia epäilyjä. Siksi komis- sio aloitti asiassa sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 koh- dan c alakohdan mukaisen menettelyn. I OSAPUOLET JA TOIMENPIDE MMS on Matra Hautes Technologies SAS:n (jäljempänä 'MHT') ja Marconi Electronic Systems Limitedin (jäljem- pänä 'Marconi') yhteisessä määräysvallassa. MMS:n pää- toimialaan kuuluvat avaruusjärjestelmien valmistaminen ja toimittaminen mukaan lukien satelliitit ja niiden hyö- tykuormat, kantorakettien ja miehitettyjen avaruusalus- ten alajärjestelmät, maa-asemat ja erilaiset alajärjestelmät sekä tekniikat. MHT on osa ranskalaista Aérospatiale-Matra-yhtiötä, jonka toimialaa ovat lähinnä kaupallinen ja sotilaallinen ilmailuteollisuus, ohjusaseet, viestintä ja teleliikenne. on Avaruusteollisuuden MMS:stä omistamansa osuuden lisäksi määräysvallan alalla Aérospatiale-Matralla (2) (3) (4) L 314/2 FI Euroopan unionin virallinen lehti 28. 11. 2003 (5) (6) (7) (8) jotka toi- antavia omistusosuuksia erityisesti yhtiöissä, mittavat kantoraketteja sekä laitteita avaruusinfrastruk- tuureja ja avaruusaluksia varten. Määräysvalta Aéro- spatiale-Matrassa on Ranskan valtiolla ja ranskalaisella Lagardère-yhtymällä, joka toimii myös autoteollisuuden ja median alalla. Marconi, jonka omisti aiemmin General Electric Com- pany (jäljempänä 'GEC'), on sulautunut British Aerospace plc -yhtiöön, jonka uusi nimi on BAe Systems plc (jäl- jempänä 'BAe Systems'). BAe Systems on Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautunut yhtymä, jonka toimialaan kuuluvat ensisijaisesti kaupalliset ja sotilaalliset lentoko- laivanrakennus ja laivojen suunnittelu neet, ohjusaseet, sekä puolustuselektroniikka. Avaruusteollisuuden alalla BAe Systemsillä on MMS:stä omistamansa osuuden lisäksi määräysvallan antavia omistusosuuksia yhtiöissä, jotka toimittavat avaruusaluksissa käytettäviä laitteita. DDRH on DASAn yksinomaisessa määräysvallassa. Sak- salaisessa DASAssa yhdistyvät DaimlerChrysler-yhtymän Aviation ja Space Systems Division -osastojen toiminnot. Avaruusteollisuuden alalla ja niiden toimintojen lisäksi, jotka liitetään Astriumiin, DASAlla on erityisesti mää- räysvallan antava omistusosuus laukaisupalvelujen alalla toimivassa Eurockot Launch Services GmbH:ssa. DASA kuuluu DaimlerChrysler-yhtymään, joka toimii myös autoteollisuuden ja huoltopalvelujen alalla. Osakassopimuksen mukaisesti Astriumista tulee MMS:n ja DDRH:n samansuuruisin osuuksin omistama yhteis- yritys. Astriumissa yhdistyvät kaikki MMS:n toiminnot (avaruusjärjestelmien ja alajärjestelmien toimittaminen) ja kaikki DASAn toiminnot, joita hoitavat nykyisin sen tytäryhtiö Dornier Satellitensysteme GmbH (satelliittijär- jestelmien ja alajärjestelmien toimittaminen) ja sen osasto Raumfahrt-Infrastruktur (avaruusinfrastruktuurien ja kantorakettien toimittaminen). Astriumia johdetaan yhtenä yksittäisenä monikansallisena yksikkönä, jolla on rajat ylittäviä liiketoiminnallisia osastoja, ja sen pääasial- linen toiminta keskittyy kolmeen Ranskassa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevaan oikeudelli- seen yksikköön. II KESKITTYMÄ Astrium on MMS:n ja DASAn yhteisessä määräysvallassa (jäljempänä yhteisnimityksellä 'osapuolet'). Sen hallituk- seen kuuluu neljä jäsentä, joista kumpikin osapuoli esit- tää kahta ja jotka nimitetään osakkaiden yksimielisellä päätöksellä. Kaikki merkittävät päätökset, jotka koskevat Astriumin kaupallisia toimintaperiaatteita ja strategiaa, kuten keskipitkän aikavälin suunnitelmaa (vastaa liiketoi- mintasuunnitelmaa), vuotuista budjettia ja toimintaa hoi- tavien yhtiöiden oikeudellisten edustajien nimittämistä sekä erottamista, edellyttävät MMS:n ja DASAn yksimie- listä hyväksyntää. Tämän vuoksi Astrium on MMS:n ja DASAn yhteisessä määräysvallassa, koska osapuolten on päästävä yksimielisyyteen Astriumin strategista kaupal- lista toimintaa koskevista tärkeistä päätöksistä. (9) Lisäksi Astrium suorittaa jatkuvasti kaikki itsenäisen taloudellisen yksikön toiminnot, koska siinä yhdistyvät kaikki MMS:n toiminnot ja useimmat DASAn avaruus- teolliset toiminnot. Näin ollen sillä on käytettävissään ja varat, henkilöstö, palveluverkostot, joita se tarvitsee liiketoimintojensa jat- kuvassa hoitamisessa. tuotantolaitokset sekä kaupalliset (10) Edellä esitetyn perusteella on selvää, ehdotettu toimen- pide johtaa sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun keskittymään. III YHTEISÖNLAAJUINEN ULOTTUVUUS (11) Keskittymän osapuolten yhteenlaskettu koko maailmasta kertynyt liikevaihto oli vuonna 1998 yli 5 000 miljoo- naa euroa (4) ja kummankin keskittymään osallistuvan yhtiön yhteisöstä kertynyt liikevaihto oli yli 250 miljoo- naa euroa. Kummankaan keskittymään osallistuvan yri- tyksen omasta kokonaisliikevaihdosta yli kaksi kolmas- osaa ei kertynyt yhdestä ja samasta jäsenvaltiosta. Näin ollen kyseessä on sulautuma-asetuksen 1 artiklan 2 koh- dassa tarkoitettu yhteisönlaajuinen keskittymä. Kyseessä ei ole ETA-sopimuksessa tarkoitettu yhteistyöasia. IV SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE (12) Astriumin toimialaan tulevat kuulumaan avaruusjärjes- telmien sekä niiden alajärjestelmien ja laitteiden valmis- taminen ja toimittaminen. Kuten aiemmissa komission päätöksissä (5) on todettu, avaruusjärjestelmät jakautuvat tavallisesti kahteen pääsegmenttiin. Toinen on avaruus- segmentti (satelliitti, kiertoradalle sijoitettava alusta, kan- toraketti josta joko annetaan komentoja avaruussegmentille ja valvotaan sitä (kiertorata, toimii yhteysvälineenä (kuten ääni- ja datasignaalien välittämi- nen) voidaan edelleen jakaa satelliitteihin, avaruusinfrastruktuuriin ja kantoraketteihin. avaruussegmenttiin. Avaruussegmentti ja toinen on maasegmentti, laukaisuparametrit joka jne. ) jne. ) tai (4) Liikevaihto on laskettu sulautuma-asetuksen 5 artiklan 1 kohdan ja liikevaihdon laskemisesta annetun komission tiedonannon (EYVL C 66, 2. 3. 1998, s. 25) mukaisesti. Lukuihin sisältyvä ennen 1 päivää tammikuuta 1999 kertynyt liikevaihto on laskettu keskimääräisten ecu-vaihtokurssien perusteella ja muutettu euroiksi yksi yhteen -pe- riaatteella. (5) Ks. esimerkiksi asia IV/M. 437 – Matra Marconi Space / British Aerospace Systems (EYVL C 245, 1. 9. 1994. s. 9) tai asia IV/M. 1185 – Alcatel/Thomson-CSF-SCS (EYVL C 272, 1. 9. 1998, s. 5). 28. 11. 2003 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 314/3 (13) Keskittymä ei aiheuta kilpailuongelmia siviilikäyttöön tarkoitettujen satelliittien tietoliikennesatelliittien, maasegmenttien eikä laukaisupalvelujen osalta. maan erityistehtävät, joiden vuoksi satelliitti on lähetetty kiertoradalleen. (14) luotaimet, avaruusinfrastruktuuri Kummankin osapuolen toimialaan kuuluvat valvonta- ja tutkimussatelliitit, ja kantorakettien laitteet. Komissio on ilmaissut 3 päivänä joulukuuta 1999 tehdyssä sulautuma-asetuksen 6 artik- lan 1 kohdan c alakohdan mukaisessa päätöksessä näitä markkinoita koskevia vakavia epäilyjä. Mainitussa pää- töksessä komissio on ilmaissut vakavia epäilyjä myös kantorakettien järjestelmä- ja laitetuotteiden markkinois- ta. Jäljempänä A–C jaksossa esitetyistä syistä nämä markkinat eivät kuitenkaan aiheuta kilpailuongelmia. (18) (15) Osapuolten toimialaan kuuluvat myös tietyt satelliiteissa käytettävät laitteet ja sotilassatelliitit. On vahvoja merk- kejä siitä, että toiminta voisi luoda määräävän aseman tai vahvistaa sellaista seuraavien tuotteiden markkinoilla: — satelliittien mekaaniset pyörät Euroopassa (6) (A jak- so), — sotilaskäyttöön tarkoitetut tietoliikennesatelliitit Ranskassa (C jakso). A. SATELLIITIT MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT Satelliitinvalmistajat (pääasiassa tietoliikennesatelliitit), Satelliittiteollisuus jaotellaan usein kaupalliseen segment- tiin, johon kuuluvat kaupallisille toimijoille myydyt satel- liitit ja institutionaa- liseen segmenttiin (pääasiassa valvonta- ja tutkimussatel- jolla satelliitteja myydään lähinnä avaruustutki- liitit), musjärjestöille kuten NASA, Ranskan Centre National d'Etudes Spatiales (CNES) tai Euroopan avaruusjärjestö (ESA). Kaupalliset toimijat hankkivat usein hyväksi todettuun rakenteeseen perustuvia satelliitteja ja käyttä- vät hankinnoissaan yleismaailmallisia tarjouspyyntöme- nettelyjä. Sen sijaan institutionaaliset asiakkaat ostavat usein (monissa tapauksissa tilaustyönä valmistettuja) eri- tyissatelliitteja ja kilpailu on tavallisesti rajoitettu koti- maisten satelliitinvalmistajien väliseksi. ESA:n erityis- tapauksessa hankintoihin sovelletaan maantieteellistä ”oi- keudenmukaisen palautuman” (”juste retour”) periaatetta, jonka mukaan jäsenvaltioiden ESA:lle osoittaman rahoi- tusosuuden ja kyseisten jäsenvaltioiden valmistajille teol- lisista hankinnoista annetun osuuden on oltava tasapai- nossa. (19) Osapuolet esittävät, että tietoliikennesatelliittien ja val- vonta- sekä tutkimussatelliittien markkinat olisi erotet- tava toisistaan, koska ne edellyttävät erilaista teknolo- gista tietämystä ja on tarkoitettu eri asiakaskunnalle. Komission tutkimuksen tulokset ovat pitkälle vahvis- taneet tämän näkökannan, ja sitä puoltaa myös se, että kilpailuedellytykset ovat edellä esitetyistä syistä erilaiset kaupallisella ja institutionaalisella segmentillä. Siksi on todennäköistä, että toisaalta tietoliikennesatelliitit ja toi- saalta valvonta- ja tutkimussatelliitit kuuluvat eri tuote- markkinoille. (16) tai pyörivät Satelliitit ovat monimutkaisia avaruusaluksia, jotka kier- tävät taivaankappaleen ympäri. Kuten komission aiemmissa päätöksissä (7) on todettu, satelliitit voidaan jaotella neljään pääluokkaan: tietoliikenne-, pai- kannus-, valvonta- (kaukokartoitus-) ja tutkimussatelliitit. Satelliitteja voidaan käyttää sekä siviili- että sotilassovel- luksissa. (17) Yleisesti katsoen vakiosatelliittiin kuuluu kaksi perus- osaa: alusta ja hyötykuorma. Alusta on satelliitin fyy- sinen rakenne, joka varmistaa sen vakauden ja termisen hallinnan, kun taas hyötykuorman avulla hallitaan alus- tan tärkeimpiä parametrejä ja se on suunniteltu hoita- (6) Tässä päätöksessä Eurooppa tarkoittaa Euroopan talousaluetta ja Sveitsiä (joten se käsittää kaikki Euroopan avaruusjärjestön jäsenval- tiot). (7) Ks. asia IV/M. 1185 – Alcatel/Thomson-CSF-SCS, alaviite 5. (20) (21) Paikannussatelliittien merkityksellisten tuotemarkkinoi- den rajaaminen ei ole tämän asian yhteydessä tarpeen, koska kyseinen segmentti on Euroopassa vielä varhai- sessa kehittelyvaiheessa ja koska kumpikaan osapuolista ei valmista siihen kuuluvia satelliitteja. Kaupallisia tietoliikennesatelliitteja ovat maata geosynk- ronisella radalla (Geosynchronous Earth Orbit, GEO), keskikorkealla kiertoradalla (Medium Earth Orbit, MEO) ja matalalla kiertoradalla (Low Earth Orbit, LEO) kiertä- vät satelliitit. Osapuolten mukaan tärkeä edistysaskel tie- toliikennesegmentillä on multimediasatelliittien käyt- töönotto, erityisesti LEO-satelliittijärjestelmät (kuten Iri- dium ja Globalstar), jotka ovat yksityisten yritysten yhteenliittymien rahoittamia ja ylläpitämiä. Komissio on aiemmassa päätöksessään (8) erottanut toisistaan GEO- (8) Ks. asia IV/35. 518 – Iridium, EYVL L 16, 18. 1. 1997, s. 87. L 314/4 FI Euroopan unionin virallinen lehti 28. 11. 2003 ja MEO/LEO-satelliitit hinnan, käytöttarkoituksen ja mui- den tekijöiden perusteella. Täss asiassa ei ole kuitenkaan tarpeen tarkemmin määritellä kaupallisten tietoliikenne- satelliittien merkityksellisi tuotemarkkinoita, koska teho- kas kilpailu ei estyisi olennaisesti Euroopan talousalueel- la tai sen merkittävällä osalla yhdellkn vaihtoehtoisella markkinoiden määritelmällä. (25) Laitemarkkinat alustasta Kuten edellä 17 kappaleessa on todettu, perussatelliitti muodostuu pääasiassa ja hyötykuormasta. Alusta muodostaa satelliitin fyysisen rakenteen ja var- mistaa tavallisesti satelliitin vakauden ja termisen hallin- nan, pitää sen kiertoradallaan ja toimittaa sille sähköä. Hyötykuorma hallitsee alustan tärkeimpiä parametrejä ja on tarkoitettu suorittamaan erityistehtävät, joita varten satelliitti on lähetetty kiertoradalleen. Näin ollen samaa alustaa voidaan käyttää useisiin eri tarkoituksiin, kun taas hyötykuorma on tavallisesti suunniteltu juuri satel- liitin omaa erityistehtävää varten. (26) Sekä alusta että hyötykuorma koostuvat puolestaan lukuisista alajärjestelmistä (kuten alustan työntökoneistot tai asennon ja kiertoradan hallintajärjestelmät taikka hyötykuorman tärkeimmät laitteistot) ja laitteista (kuten ja antennit). maa- ja tähtianturit, aurinkogeneraattorit Komission tutkimuksen tulokset näyttävät osoittavan, että kaikki nämä tuotteet voisivat kuulua erillisille tuote- markkinoille. (27) Erillisille tuotemarkkinoille näyttäisivät kuuluvan erityi- joita käytetään satelliitin asen- sesti mekaaniset pyörät, non vakaamiseen. Tämä johtuu siitä, että vaikka muita laitteita (eli työntöjärjestelmiä ja magneettisia pyöriä) voidaan käyttää samaan tarkoitukseen, millään niistä ei näyttäisi voitavan korvata mekaanisia pyöriä. (28) Vaikka työntöjärjestelmiä voidaan käyttää satelliitin asen- non hallintaan, niiden käyttö kuluttaa satelliitin polttoai- nevaroja. Koska satelliitissa käytettävissä olevan poltto- aineen määrä on rajallinen ja mekaaniset ja magneettiset pyörät toimivat polttoaineen sijaan aurinkogeneraatto- rien tuottaman riittävän sähkövoiman varassa, työntöjär- jestelmiä sijoitetaan käytännössä vain hyvin lyhytikäisiin (alle vuoden) järjestelmiin ja siksi niitä käytetään har- voin. Työntöjärjestelmät perustuvat myös hyvin erilaisiin tekniikoihin ja taitotietoon kuin mekaaniset ja magneet- tiset pyörät, ja tavallisesti niitä tuottavat eri valmistajat. (29) Vaikka magneettisten ja mekaanisten pyörien perustoi- mintaperiaatteet ovat samat, magneettisten pyörien suo- rituskyky on huomattavasti parempi kuin mekaanisten pyörien ja niiden hinta on myös korkeampi. Siksi mag- neettisia pyöriä käytetään lähinnä sellaisissa sovelluksissa (esimerkiksi edellyttävät hyvin tarkkaa asennon hallintaa. Magneettiset ja mekaa- niset pyörät perustuvat myös hyvin erilaisiin tekniikoi- hin ja taitotietoon, ja Euroopassa niitä tuottavat tavalli- sesti eri valmistajat. valvontasatelliiteissa), jotka (22) Institutionaaliset asiakkaat (lähinnä avaruustutkimusjär- jestöt) ostavat suurimman osan valvonta- ja tutkimus- satelliiteista ja avaruusluotaimista (aurinkokunnan ja sen ulkopuolisen avaruuden tutkimisessa käytettävät tieteelli- set avaruusalukset). Nämä ovat tavallisesti erikoisvalmis- teisia tuotteita, jotka on tarkoitettu suorittamaan tieteel- lisiä tehtäviä muun muassa meteorologian, kartografian, tähtitieteen ja aurinkotuulia koskevan tutkimuksen tai muun sellaisen alalla. kilpailuedellytykset (23) Osapuolet väittävät, että valvonta- ja tutkimussatelliitit sekä avaruusluotaimet (jäljempänä yhteisnimitykseltään 'institutionaaliset satelliitit') voidaan yhdistää yksille tuo- temarkkinoille. Tätä näkökantaa tukee se, että nämä tuo- teluokat näyttävät olevan tarjontapuolella helposti kor- vattavissa keskenään, koska Eurooppaan sijoittautuneet satelliitinvalmistajat toimivat tavallisesti kaikilla segmen- institutionaalisilla teillä. Sitä tukee myös se, että eri markkinoilla suurimmaksi osaksi yhtenevät niin, että samat asiakkaat ostavat kaik- kia tuotteita ja noudattavat samankaltaisia hankintame- nettelyjä. Toisaalta valvontasatelliiteille näyttää olevan syntymässä erityiset kaupalliset markkinat, ja edellä esi- tetyistä syistä niiden eri tuoteluokat eivät näytä olevan kysyntäpuolella keskenään korvattavissa. Tämän päätök- sen yhteydessä ei ole kuitenkaan tarpeen tarkemmin määritellä siviilikäyttöön tarkoitettujen institutionaalisten satelliittien merkityksellisiä koska tehokas kilpailu ei estyisi olennaisesti Euroopan talous- alueella tai sen merkittävällä osalla yhdelläkään vaihtoeh- toisella markkinoiden määritelmällä. tuotemarkkinoita, ovat (24) Tietoliikenne- ja valvontasatelliitteja voidaan käyttää sekä siviili- että sotilassovelluksissa. Komission tutkimuksen tuloksista voidaan päätellä, että sotilassatelliiteissa käyte- tään tavallisesti samoja alustoja kuin siviilisatelliiteissa, mutta ne on mukautettava erityisesti satelliitin kos- kemattomuuden, tietosuojan ja muiden vastaavien tar- peiden täyttämiseksi. On myös merkkejä siitä, että soti- las- ja siviilisovellusten kilpailuedellytykset eroavat toisis- taan erityisesti siitä syystä, että hallitukset voivat pyrkiä rajoittamaan sotilasmäärärahojensa käytön kansallisiin toimittajiin. Näin ollen komission tutkimuksen tulokset näyttävät viittaavan siihen, että sotilassovellusten tuote- markkinat ovat erilliset. 28. 11. 2003 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 314/5 (30) Edellä esitetyn perusteella komission tutkimuksen tulok- set näyttävät viittaavan siihen, että mekaanisten pyörien tuotemarkkinat ovat erilliset. MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT Kaupalliset tietoliikennesatelliitit (31) Aiemmissa komission päätöksissä (9) tietoliikennesatel- liittien ja niiden laitteiden markkinat on katsottu maa- ilmanlaajuisiksi, koska kaupallista toimintaa harjoittavat asiakkaat ostavat näitä tuotteita maantieteellisistä näkö- kohdista riippumatta. Osapuolet väittävät, ett tietoliiken- nesatelliittialalla kilpailuedellytykset ovat riittvn yhden- mukaiset, jotta maantieteellisi markkinoita voitaisiin pitää maailmanlaajuisina, sillä asiakkaat pyytävät tarjouk- sia useilta eurooppalaisilta ja yhdysvaltalaisilta toimitta- jilta ja tekevät niiltä tilauksia. (32) (33) Kuten 28 päivänä maaliskuuta 1999 tehdyssä päätök- sessä Aérospatiale/Matra (10) on todettu, yhdysvaltalais- ten yritysten tuottamiin satelliitteihin, avaruusteknisiin komponentteihin ja alajärjestelmiin sovelletaan Yhdys- valtain puolustusministerin vientilisenssimenettelyä. Tätä vientilisenssijärjestelmää on muutettu Yhdysvaltain kan- sainvälistä asekauppaa koskevaan asetukseen (Internatio- nal Traffic in Arms Regulation, ITAR) jokin aika sitten tehdyllä muutoksella, jolla kaupallisten tietoliikennesatel- liittien ja laitteiden vientiasiat on siirretty kauppaminis- teriltä takaisin ulkoministerin toimivaltaan. Tämän muu- toksen mahdollisia vaikutuksia kilpailuedellytyksiin kau- pallisten satelliittien alalla on tarpeen tutkia. Jotkin komission kyselyyn vastanneet kolmannet ovat ilmaisseet huolensa siitä, että muutos on tiukentanut vientilisenssijärjestelmää. Tämä voi viivästyttää satelliit- tien komponenttien toimituksia Yhdysvalloista ja tehdä ja tällaisten komponenttien käytön riskialttiimmaksi hankalammaksi Yhdysvaltojen ulkopuolisille satelliitin- valmistajille. Toiset esittivät, että tiukentunut vientilisens- sijärjestelmä voi myös vaikeuttaa eurooppalaisten toimit- tajien mahdollisuuksia tarjota tiettyjä osia yhdysvaltalai- sille asiakkaille, koska Yhdysvalloissa toimivien satellii- tinvalmistajien tuotteiden teknisiä eritelmiä ei ehkä ole helppo antaa Yhdysvaltojen ulkopuolisille laitetoimittajil- le. (34) Kaiken kaikkiaan tässä vaiheessa näyttää siltä, että kyseistä muutosta ei voi pitää todellisena Euroopan ja Yhdysvaltojen välisen kaupan esteenä (tiettyjä erittäin luottamuksellisia teknologian aloja lukuun ottamatta). (9) Ks. asia IV/M. 437 – Matra Marconi Space / British Aerospace Space Systems, alaviite 5. (10) Ks. asia IV/M. 1309 – Matra/Aérospatiale. (35) (36) (37) Useimmat komission kyselyyn vastanneet kolmannet ilmoittivat myös, että ne pitivät tietoliikennesatelliittien ja niiden komponenttien markkinoita edelleen maa- ilmanlaajuisina. Näin ollen voidaan päätellä, että tietolii- kennesatelliittien ja tietoliikennesatelliittien komponent- tien markkinat ovat maailmanlaajuiset. Siviilikäyttöiset institutionaaliset satelliitit Kuten edellä 22 kappaleessa on todettu, valvonta- ja tut- ensi kimussatelliitteja kädessä avaruustutkimusjärjestöt ja kilpailu rajoittuu tavallisesti kotimaisiin satelliitinvalmistajiin. avaruusluotaimia ostavat sekä Erityisesti ESA:n tapauksessa satelliittien ja laitteiden hankinnat perustuvat maantieteelliseen oikeudenmukai- sen palautuman periaatteeseen, joka on vahvistettu ESA:ta koskevassa yleissopimuksessa ja jonka mukaisesti ESA:n tulee i) ”suosia kaikin mahdollisin tavoin kaikkien jäsenvaltioidensa teollisuutta” ja ESA:n teollisuuspolitii- kan on oltava sellainen, että se ii) ”varmistaa kaikkien [ESA:n] jäsenvaltioiden tasapuolisen osallistumisen […] niiden rahoitusosuuden huomioon ottaen”. Näin ollen valvonta- ja tutkimussatelliiteille sekä avaruusluotaimille ja niiden laitteille (mukaan lukien mekaaniset pyörät) näyttää olevan Euroopan laajuiset markkinat. Valvonta- ja tutkimussatelliiteille sekä avaruusluotaimille saattaa myös olla kansalliset markkinat niissä jäsenval- tioissa, joiden kansalliset avaruustutkimusjärjestöt sovel- tavat samankaltaisia hankintamenettelyjä satelliitinval- mistajien tasolla. Kaupallisille toimijoille tai institutionaa- lisille asiakkaille myytävien valvontasatelliittien markki- nat voivat myös olla maailmanlaajuiset, jos kotimaisia tuottajia ei ole (kuten Aasiassa), sillä kyseiset asiakkaat näyttävät kilpailuttavan näiden järjestelmien hankintansa maailmanlaajuisesti. Tämän päätöksen yhteydessä ei kui- tenkaan ole tarpeen rajata tarkemmin kyseisiä maantie- teellisiä markkinoita eikä satelliittilaitteiden markkinoita, koska tehokas kilpailu ei estyisi olennaisesti Euroopan talousalueella tai sen merkittävällä osalla kansallisten eikä maailmanlaajuisten markkinoiden määritelmällä. Sotilassatelliitit (38) Osapuolet esittävät, että sotilassatelliittien maantieteelli- set markkinat ovat vähintään ETA:n laajuiset, mikä joh- tuu erityisesti eurooppalaisten kahdenvälisten ja monen- välisten ohjelmien kehittämisestä (kuten sotilaallinen tie- dustelusatelliitti Helios 1, johon Ranska, Italia ja Espanja osallistuvat). Samoin vaikuttaa siltä, että tietyt jäsenval- sotilassatelliitteja ostaessaan avoimia tiot tarjouskilpailumenettelyjä, ja yhdysvaltalaiset satelliitinvalmistajat osallistuvat. Esimer- kiksi tietoliikennesatelliittien alalla Hughes näyttää osal- listuneen kaikkiin Espanjan Hispasat I -satelliittien tarjo- eurooppalaiset käyttävät joihin L 314/6 FI Euroopan unionin virallinen lehti 28. 11. 2003 uskilpailuihin ja Lockheed Martin osallistuu UK Skynet 5B -satelliittia koskevaan tarjouskilpailuun. (43) Edellä esitetyn perusteella näyttää siltä, että ilmoitettu toimenpide ei johda tietoliikennesatelliittien ja niiden laitteiden markkinoilla sellaisen määräävän aseman syn- tymiseen tai vahvistumiseen, jonka seurauksena tehokas kilpailu estyisi olennaisesti Euroopan talousalueella tai sen merkittävällä osalla. (39) (40) Toisaalta jotkin jäsenvaltiot näyttäisivät kuitenkin jat- kavan sotilassatelliittien hankkimista kotimaisilta tuotta- jilta. Erityisesti Ranskan puolustusministeriö ilmoitti, että se on hankkinut sotilassatelliitit kilpailuttamalla avoi- mesti MMS:ää ja Alcatel Space Industries (jäljempänä 'Alcatel Space') -yhtiötä. Koska kilpailu rajoittuu koti- maisiin satelliitinvalmistajiin, Ranskassa näyttää olevan edelleen sotilassatelliittien kansalliset maantieteelliset markkinat. Sotilassatelliittien laitteiden hankinnoissa ei näytä olevan tiukkaa oikeudenmukaisen palautuman periaatetta (tiet- tyjä erityisiä ja erittäin tärkeitä tuotteita lukuun ottamat- ta). Esimerkiksi sotilassatelliiteissa käytetään tavallisesti samaa alustaa kuin siviilisatelliiteissa, ja satelliitinvalmis- taja voi hankkia alustatuotteet samoilta toimittajilta kuin siviilisovelluksissa käytetyt tuotteet. Siksi sotilassatelliit- tien laitteiden maantieteelliset markkinat näyttäisivät kyseisistä laitteista riippuen olevan joko kansalliset tai maailmanlaajuiset. Tämän päätöksen yhteydessä ei ole kuitenkaan tarpeen tarkemmin määritellä näitä maantie- teellisiä markkinoita, koska tehokas kilpailu ei estyisi olennaisesti Euroopan talousalueella tai sen merkittävällä osalla yhdelläkään vaihtoehtoisella maantieteellisten markkinoiden määritelmällä. KILPAILUA KAUPALLISTEN TIETOLIIKENNESATELLIITTIEN MARKKINOILLA KOSKEVA ARVIOINTI (41) Osapuolilla (ja niiden emoyhtiöillä) ei ole tietoliikennesa- telliittien alalla päällekkäisiä toimintoja satelliitinvalmis- tajien tasolla (jolla vain MMS toimii) eikä laitetasolla (jolla Aérospatiale-Matra, MMS ja DASA kaikki toimivat, mutta myyvät eri laitteita). Toimenpiteestä seuraa kuiten- kin vertikaalinen integroituminen MMS:n satelliitinval- mistustason toimintojen ja DASAn laitetason toiminto- jen välillä (42) Jotkin kolmannet toimittajat ovat esittäneet, että toimen- piteen vertikaaliset näkökohdat voivat johtaa kilpailevien laitetoimittajien tai kilpailevien satelliitinvalmistajien sul- kemiseen markkinoilta. Satelliitinvalmistustasolla MMS:n keskimääräiset (arvon mukaan lasketut) markkinaosuu- det ajanjaksolta 1994–1998 eivät ylitä [10–15 prosent- tia] (*) , ja Astrium joutuu edelleen kilpailemaan muiden suurten valmistajien, erityisesti yhdysvaltalaisten Hughe- sin, Loralin ja Lockheed Martinin kanssa. Laitetasolla DASAn keskimääräiset maailmanlaajuiset markkinaosuu- det ajanjaksolta 1995–1997 eivät ylitä [20–30 prosent- tia]* millään satelliittilaitteiden markkinoilla. (*) Osia tästä tekstistä on muutettu sen varmistamiseksi, että luotta- muksellisia tietoja ei paljasteta. Kyseiset kohdat on kirjoitettu haka- sulkuihin ja merkitty tähdellä. KILPAILUA INSTITUTIONAALISTEN SATELLIITTIEN MARKKI- NOILLA KOSKEVA ARVIOINTI (44) Sekä MMS että DASA valmistavat valvonta- ja tutkimus- satelliitteja sekä luotaimia, joita myydään kansallisille eurooppalaisille avaruustutkimusjärjestöille ja ESA:lle. Aérospatiale-Matra, MMS ja DASA tuottavat kyseisiin järjestelmiin myös tiettyjä laitteita, muun muassa kemial- lisia ohjausraketteja (kemiallisia työntöjärjestelmiä var- ten), aurinkokennostoja (aurinkogeneraattoreita varten), mekaanisia pyöriä sekä maa- ja aurinkoantureita. (45) Näin ollen toimenpiteestä seuraa satelliitinvalmistajien tasolla horisontaalinen integroituminen ja satelliitinval- mistajien sekä osapuolten ja Aérospatiale-Matran laiteta- son toimintojen välinen vertikaalinen integroituminen. Markkinoihin liittyviä erityispiirteitä (46) Valvonta- ja tutkimussatelliittien sekä avaruusluotaimien suunnittelua, kehitystä, valmistusta ja laukaisua koskevat hankkeet etenevät vaiheittain, ja kilpailuttaminen tapah- tuu tietyissä vaiheissa. Siksi institutionaalisten satelliittien markkinat ovat tarjontamarkkinat ja kilpailu näillä mark- kinoilla riippuu tarjoajista, joilla on kapasiteettia tarjota osapuolten tuotteille uskottavia vaihtoehtoja. (47) Näiden markkinoiden merkittävä erityispiirre on myös edellä 36 kappaleessa mainittu ESA:n hankinnoissa nou- datettava maantieteellinen oikeudenmukaisen palautu- man periaate. Pääpiirteissään tämä periaate edellyttää, että ESA i) suosii hankinnoissaan ESA:n jäsenvaltioissa toimivia yrityksiä ja ii) tasapainottaa ESA:n jäsenvaltioi- den rahoitusosuuden ja niiden valmistajille osoitettujen teollisuustuotteiden tilausten osuuden. (48) Yksittäisten ohjelmien sisällä voidaan noudattaa jonkin verran joustavuutta. Esimerkiksi tutkimussatelliittien ja luotainten hankinnoissa oikeudenmukaisen palautuman periaatetta sovelletaan kolmen vuoden jaksoissa: toisin sanoen jokaisen satelliitin tai hankkeen ei tarvitse olla jakson aikana maantieteellisesti täysin tasapainossa, kun- han vähimmäisvaatimukset on täytetty jokaisen kolmen vuoden jakson lopussa. Vastaavasti, vaikka valvontasatel- liittien hankinnoissa oikeudenmukaisen palautuman periaatteen mukaiset tavoitteet asetetaan kutakin tehtä- 28. 11. 2003 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 314/7 vää varten, yritysten tekemiin tarjouksiin perustuva tulos voi poiketa enintään 20 prosenttia alkuperäisistä tavoit- teista. Toimenpiteen vaikutus eurooppalaisiin satelliitinvalmistajiin (49) Tämä jousto on kuitenkin kaiken kaikkiaan rajoitettu niin, että mahdolliset epätasapainot on korjattava ja että kansallisten teollisuuksien keskimääräisten osuuksien on tietyn ajanjakson aikana noudatettava kyseisten jäsenval- tioiden rahoitusosuuksien mukaisesti oikeudenmukaisen palautuman periaatetta. Markkinoilla toimijat (50) (Alcatel Space, tunnustettu tosiasia on, että vain neljällä Yleisesti eurooppalaisella yhtiöllä on mahdollisuudet kilpailla suurten tai monimutkaisten satelliittien valmistusta kos- kevista tilauksista. Yhtiöt ovat MMS, DASA, Alcatel Space Industries ranskalainen yhtiö, jonka omistajat ovat televiestintälaitteita valmistava Alca- tel-yhtymä ja puolustus- ja ammattielektroniikkaa tuot- sekä Alenia Aerospazio tava Thomson-CSF-yhtymä) (Alenia, italialainen yhtiö, jonka omistaa Finmeccanica- yhtymä). Pienemmissä hankkeissa muita mahdollisia satelliitinvalmistajia ovat Kayser-Threde, OHB Systems ja SSTL. Muualla maailmassa suuria kilpailijoita on useita, kuten yhdysvaltalaiset TRW, Lockheed ja Ball Aerospace. Toimenpiteen vaikutus mahdollisiin kansallisiin tai maailmanlaajuisiin markkinoihin (51) Jos valvonta- ja tutkimussatelliittien valmistuksen ja/tai niissä käytettävien laitteiden valmistuksen markkinat joissa kansalliset ovat kansalliset niissä jäsenvaltioissa, avaruustutkimusjärjestöt ostavat kotimaastaan institutio- naalisia satelliitteja, toimenpiteestä ei seuraisi päällekkäi- syyksiä, koska DASA ja MMS eivät toimi samoissa jäsen- valtioissa. Samasta syystä myöskään toimenpiteestä seu- raava vertikaalinen integroituminen ei aiheuttaisi kilpai- luongelmia. (52) Vastaavasti, institutionaa- jos kaupallisille toimijoille tai lisille asiakkaille tarkoitettujen valvontasatelliittien mark- kinat ovat maailmanlaajuiset kansallisen valmistajan puuttuessa, osapuolten markkinaosuudet (tilausmäärien mukaan) eivät ylittäisi [25–35 prosenttia][25-35]* ja ne joutuisivat kilpailemaan muiden suurten satelliitinvalmis- tajien kanssa TRW [60–70 prosenttia]* mukaan lukien. (53) Edellä esitetyn perusteella näyttää siltä, että ilmoitettu toimenpide ei johda institutionaalisten satelliittien kan- sallisilla eikä maailmanlaajuisilla markkinoilla sellaisen määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen, jonka seurauksena tehokas kilpailu estyisi olennaisesti Euroopan talousalueella tai sen merkittävällä osalla. (54) (55) (56) Koska Euroopassa vuosittain laukaistujen valvonta- ja tutkimussatelliittien ja luotaimien määrä on pieni, ly- hyeltä ajanjaksolta lasketut markkinaosuudet eivät ehkä anna riittävän tarkkaa kuvaa keskenään kilpailevien satelliitinvalmistajien todellisista markkina-asemista. Siksi keskimääräiset markkinaosuudet (arvon mukaan) lasket- tiin ajanjaksolta 1994–1998. kuuluvat Tällä perusteella Astrium on selvästi johtava institutio- naalisten satelliittien valmistaja. Arvon mukaan lasket- tuna Astriumiin vuosina 1994–1998 institutionaalisista satelliiteista [45–55 pro- senttia]* (MMS [25–35 prosenttia]* ja DASA [15–25 prosenttia]*, ja seuraavaksi suurimmat kilpailijat olivat Alcatel Space [30–35 prosenttia]* ja Alenia Aerospazio [5–10 prosenttia]*. yhtiöt myivät Aleniasta tulee hankkeiden pienestä määrästä huolimatta tehokas kilpailija Komission tutkimuksen perusteella voidaan päätellä, että Alenia voi osallistua satelliitinvalmistajana vain rajoitet- tuun määrään ESA:n hankkeita. Tämä johtuu siitä, että Italian keskimääräinen rahoitusosuus (12 prosenttia) ESA:n institutionaalisia satelliitteja koskevista ohjelmista on paljon pienempi kuin satelliitinvalmistajalle tavalli- sesti osoitettava osuus ohjelmasta, ja siitä, että oikeuden- mukaisen palautteen periaate edellyttää jäsenvaltion teol- lisuuden osallistumisen vastaavan kyseisen valtion rahoi- tusosuutta kyseisestä ohjelmasta. Vaikka teollisuuden tosiasiallinen osallistuminen (kuten myös Alenian mah- dollisuus kilpailla satelliitinvalmistajien tasolla) voi vaih- della ohjelmasta toiseen ja poiketa osallistumistavoitteis- ta, yleisenä päätelmänä on, että Alenialla on vain rajoite- tut mahdollisuudet kilpailla satelliitinvalmistajien tasolla ESA:n institutionaalisia satelliitteja koskevista ohjelmista. (57) Näyttää kuitenkin myös siltä, että Alenia pystyy edelleen kilpailemaan menestyksekkäästi useista eurooppalaisista institutionaalisten satelliittien tilauksista. Tämä johtuu siitä, että Alenia pystyy edelleen hoitamaan ESA:n ins- titutionaalisiin satelliitteihin liittyvien ohjelmien molem- mat päätehtävät (kuten hyötykuorman tai alustan liittä- misen kokonaisuuteen) ja toimimaan myös satelliitinval- mistajana italialaisissa ohjelmissa (jotka toteutetaan Ita- lian avaruusjärjestön johdolla). Nämä toiminnot näyttä- vät riittävän Alenialle kilpailukyvyn säilyttämiseen ja markkinoilla pysymiseen. Tähän viittaa myös se, että Alenia sai sopimuksen ESA:n Integral-tutkimussatelliitin valmistamisesta (satelliitti on määrä laukaista radalleen vuonna 2001). L 314/8 FI Euroopan unionin virallinen lehti 28. 11. 2003 Useimmissa tulevissa hankkeissa Alcatel Space on Astriumin tehokas kilpailija riippuvainen Astriumista vain 20 prosentin osuudelta koko sopimuksen arvosta. Tämän vuoksi Astrium olisi riippuvaisempi Aleniasta kuin Alenia Astriumista ja sil- loin Astrium ei pystyisi lisäämään Alenian kustannuksia. (58) Edellä esitetyn perusteella keskenään kilpailevat lähinnä Alcatel Space ja Astrium, mutta Alenia pystyy kuitenkin kilpailemaan satelliitinvalmistajana tietyistä ESA:n ohjel- mista. (59) Näyttää myös siltä, että Alcatel Spacella on riittävästi kapasiteettia kilpailla tehokkaasti Astriumin kanssa. Alcatel Spacella on nykyisin riittävät perusedellytykset toimia kaikenlaisten satelliittien valmistajana, eikä oikeu- denmukaisen palautuman periaate rajoita tätä kykyä, koska Ranskan rahoitusosuus ESA:n kansainvälisistä satelliittiohjelmista (noin 23 prosenttia) on lähes yhtä suuri kuin satelliitinvalmistajan työn keskimääräinen osuus ohjelmasta. Oikeudenmukaisen palautuman sääntöä ei ole mahdollista käyttää kilpailijoiden kustannusten kasvattamiseen (60) On väitetty, että Astriumilla voisi olla mahdollisuus kas- vattaa merkittävästi kilpailijoidensa ESA:n institutionaa- lisiin ohjelmiin liittyviä kustannuksia. Väitteen perus- teluiksi on esitetty, että i) oikeudenmukaisen palautuman periaatteen mukaisesti tietty osuus kunkin sopimuksen arvosta on toteutettava Saksassa ja Yhdistyneessä kunin- gaskunnassa (yhteensä noin 29 prosenttia), että ii) Ast- riumin asema näissä jäsenvaltioissa voisi tehdä muut satelliitinvalmistajat riippuvaisiksi Astriumin osuudesta näihin Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan suorituk- siin ja että iii) Astrium voisi nostaa osuudestaan veloitta- maansa hintaa, mikä tekisi sen kilpailijoiden tarjouksista kilpailukyvyttömiä tai pakottaisi kilpailijat alentamaan katteitaan niin paljon, että niiden tarjoukset menettäisi- vät toteuttamiskelpoisuutensa. sen osuus satelliitinvalmistajien tasolla, (61) Mikään ei viittaa siihen, että Astrium pystyisi tällaisella toiminnalla tehokkaasti lisäämään Alenian kustannuksia. Tämä johtuu toisaalta siitä, että tapauksissa, joissa Alenia kilpailisi (ja samalla Italian työsuoritus) vastaisi satelliitinvalmistajalle kuuluvaa osuutta ohjelmasta (20–25 prosenttia) tai jopa ylittäisi sen. Tällaisissa tapauksissa Italian osuus ylittäisi sen yleisen keskimääräisen 12 prosentin tavoitteen. Koska osapuolet eivät toimi Italiassa ja joutuisivat suu- rimmaksi osin turvautumaan Aleniaan Italian työsuori- tuksen osalta, ne olisivat riippuvaisia Aleniasta lähes koko 20–25 prosentin osuudelta. Toisaalta Alenia voisi teettää Ranskan työosuuden Alcatel Space -yhtiöllä ja se voisi myös teettää tietyn osan Yhdistyneen kuningaskun- nan ja Saksan työosuuksista eräillä kolmansilla kyseisissä maissa toimivilla toimittajilla. Näin ollen Alenia olisi (62) Alcatel Space -yhtiön osalta tilanne voisi olla toinen. Tämä johtuu siitä, että Alcatel Spacen on hankittava tietty osa Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan työ- osuuksista Astriumilta, kun taas samat velvoitteet koh- distuvat Astriumiin paljon lievempinä, sillä se pystyy hankkimaan Ranskan työosuuden sisäisesti (entisen MMS-France-yhtiön kautta). Kaiken kaikkiaan väite, että Astrium voisi lisätä merkittävästi Alcatel Spacen kustan- nuksia, ei kuitenkaan pidä paikkaansa käsiteltävänä ole- vassa asiassa. (63) On syytä huomauttaa, että oikeudenmukaisen palautu- man periaate ja Alcatel Spacen merkittävä läsnäolo tie- tyissä ESA:n jäsenvaltioissa (kuten Belgiassa, Espanjassa, Tanskassa ja Norjassa) huomioon ottaen Astrium joutuu teettämään osan työstä myös Alcatel Space -yhtiöllä. Näin tietty osuus Astriumin sopimuksista riippuu myös Alcatel Spacesta, mikä vähentää Astriumin mahdolli- suuksia lisätä kilpailijoidensa kustannuksia (koska myös Alcatel Space voisi lisätä Astriumin kustannuksia, vaik- kakin vähemmän). (64) Vaikka institutionaalisiin satelliitteihin liittyvät sopimuk- set ovat usein tiettyä tarkoitusta varten suunniteltuja ja niiden kokonaishintoja voi olla vaikea arvioida, ESA:lla näyttää olevan hintaeritelmien ja kustannusarviomallien tekemiseksi riittävästi kokemusta ja mahdollisuuksia, jotta se pystyy havaitsemaan mahdolliset merkittävät hinnannousut. Tätä kykyä parantaa entisestään se, että kuten edellä 46 kappaleessa on todettu, ESA:n ohjelmat toteutetaan vaiheittaisina hankkeina, joissa hinta-arviot esitetään sitä mukaa kuin prosessi etenee. Tällaisessa tapauksessa ESA:lla olisi myös vastapainoksi riittävästi neuvotteluvoimaa, jolla se voisi pakottaa hinnat alas. Tämä rajoittaisi entisestään Astriumin mahdollisuuksia nostaa Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan työosuuk- siin liittyviä hintojaan ja nostaa samalla Alcatel Spacen kustannuksia. (65) Komission tutkimuksen kuluessa toimitettuihin tietoihin perustuvat laskelmat näyttävät kaiken kaikkiaan osoitta- van, että jos Astrium pystyisi lisäämään Alcatel Spacen kustannuksia, mahdollisen korotuksen vaikutukset jäisi- vät rajallisiksi (noin 2–3 prosenttiin koko sopimuksen arvosta). Tämä tuskin heikentäisi merkittävästi Alcatel Spacen kilpailukykyä, ja ottaen huomioon, että satellii- tinvalmistajan kate on tavallisesti jopa […]* koko sopi- muksen arvosta, Alcatel Space pystyisi korvaamaan tätä luokkaa olevan hinnannousun. Näin ollen vaikuttaa siltä, että Astriumilla ei ole mahdollisuuksia lisätä merkittä- västi Alcatel Spacen kustannuksia. 28. 11. 2003 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 314/9 Muiden satelliitinvalmistajien sulkeminen pois markkinoilta ei ole mahdollista (71) (66) Joidenkin väitteiden mukaan Astrium olisi tiettyjen lait- teisiin kuuluvien tuotteiden (esimerkiksi aurinkokennos- tojen, mekaanisten pyörien, kemiallisten ohjausrakettien ja kryostaattien) huomattava toimittaja. Näin ollen on syytä tutkia niiden muiden satelliitinvalmistajien osalta, jotka joutuvat hankkimaan laitetuotteita avoimilta mark- kinoilta, saako Astrium toimenpiteen tuloksena mahdol- lisuuden sulkea kyseiset kilpailijat pois markkinoilta. (67) On syytä huomauttaa, että Astriumilla ei ole mahdolli- suutta rajoittaa toimituksia kilpaileville satelliitinvalmis- tajille. Koska laitetoimittajien valinta tapahtuu usein vasta satelliitinvalmistajan valinnan jälkeen, Astriumilla ei näyttäisi olevan kannustimia toimia näin, sillä mah- dolliset toimitusten rajoitukset eivät vaikuttaisi satelliitin- valmistajan valintaan vaan päinvastoin vähentäisivät Ast- riumin myyntiä. Lisäksi ESA todennäköisesti joka tapauksessa havaitsisi Astriumin asettamat toimitusrajoi- tukset ja ryhtyisi vastatoimiin. Näin ollen toimenpiteen suurin mahdollinen vaikutus liittyisi Astriumin kykyyn lisätä kilpailijoidensa kustannuksia korottamalla laittei- densa hintoja. (68) Näyttää kuitenkin siltä, että useimpia kyseisistä laitteista (kuten aurinkokennostoja, kemiallisia ohjausraketteja, kryostaatteja ja mekaanisia pyöriä (11) valmistavat Ast- riumissa vain DASA, MMS tai Aérospatiale-Matra. Koska sek MMS että DASA toimivat jo myös satelliitinvalmis- tajina, toimenpide ei vaikuta merkittävästi näitä laitetu- otteita koskeviin kilpailuedellytyksiin. (69) Jotkin kyseisistä tuotteista (kuten kryostaatit) eivät ole nykyisin standardilaitteita, jotka voitaisiin sovittaa kaik- kiin satelliitteihin, vaan hyvin yksilöllisiä tuotteita, joita suunnitellaan ESA:n teknologian tutkimus- ja kehitys- ohjelmissa. Näiden tuotteiden osalta vaikuttaa siltä, että Astrium ei pysty sulkemaan pois kilpailevia satelliitinval- mistajia, koska ESA voi joko edellyttää, että teknologian tutkimus- ja kehitysohjelmien tulokset julkistetaan kai- kille tarjoajille tai päättää ostaa kyseiset tuotteet suoraan ja toimittaa ne valitsemalleen satelliitinvalmistajalle. (70) Mikään ei viittaa siihen, että Astrium voisi sulkea mark- kinoilta muut satelliitinvalmistajat yhdenkään sellaisen tuotteen avulla, jolle Euroopassa ei ole toista vaihtoeh- toista toimittajaa kuin Astrium. Tämä johtuu siitä, että tuotteet ovat standardoituja laitetuotteita, joihin sovelle- taan jo tavanomaista hinnoittelua ja joiden hintoja osa- puolet eivät voisi nostaa merkittävästi ESA:n huomaa- matta ja puuttumatta niiden toimintaan. Lisäksi kyseiset tuotteet edustavat joka tapauksessa vain pientä osaa satelliitin arvosta. (11) Aihetta käsitellään lähemmin jäljempänä 78–83 kappaleessa. Edellä esitetyn perusteella näyttää siltä, että ilmoitettu toimenpide ei johda institutionaalisten satelliittien mark- kinoilla satelliitinvalmistajien tasolla sellaisen määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen, jonka seurauk- sena tehokas kilpailu estyisi olennaisesti Euroopan ta- lousalueella tai sen merkittävällä osalla. Toimenpiteen vaikutus eurooppalaisiin laitevalmistajiin Kuten edellä 44 kappaleessa on todettu, MMS, DASA ja Aérospatiale-Matra valmistavat joitakin institutionaalis- ten satelliittien laitetuotteita (kuten aurinkokennostoja, mekaanisia pyöriä, kemiallisia ohjausraketteja tai kryo- staatteja). Toimenpiteestä ei seuraa päällekkäisyyttä laite- valmistajien tasolla, koska osapuolet tai Aérospatiale- Matra eivät toimita samankaltaisia tuotteita. Toimenpide johtaa kuitenkin vertikaaliseen integroitumiseen osapuol- ten valmistusketjun aikaisemmassa vaiheessa satelliitti- laitteiden markkinoilla ja valmistusketjun myöhemmässä vaiheessa institutionaalisten satelliittien markkinoilla har- joittamien toimintojen välillä. Tämän vuoksi on syytä tutkia ilmoitetun toimenpiteen vaikutukset laitemarkkinoihin. Erityisesti eräät kolman- net toimittajat ovat ilmaisseet huolestuneisuutensa siitä, että keskittymän tuloksena syntyvä yksikkö (niiden suuri asiakas ja kilpailija) pääsisi asemaan, jossa se voisi hei- kentää niiden kilpailuasemaa suosimalla sisäisiä toimittajiaan sopimuksissa, joissa Astrium toimisi soveltamalla ulkopuolisiin satelliitinvalmistajana ja/tai toimittajiin tiukempia sopimusehtoja. esimerkiksi Muut laitteet kuin mekaaniset pyörät Nämä ongelmat voivat mahdollisesti liittyä kaikkiin jom- mankumman osapuolen tai niiden emoyhtiöiden nykyi- sin tuottamiin laitteisiin, joita toinen (tai kumpikin) osa- puoli ostaa myös riippumattomilta toimittajilta. Tällaisia laitteita ovat mekaaniset pyörät, aurinkogeneraattorit, maa- ja aurinkoanturit, kemialliset työntölaitteet (apoge- umkiihdytysmoottorit, säiliöt, ohjausraketit) ja muut sel- laiset. Muiden kuin mekaanisten pyörien osalta mikään ei viittaa siihen, että toimenpide voisi luoda osapuolille määräävän markkina-aseman. (72) (73) (74) (75) Astriumin mahdollisia yrityksiä suosia sisäisiä toimitta- jiaan rajoittaisi huomattavasti se, että ESA:n hankinta- sääntöjen mukaisesti toimittajat on tavallisesti valittava ESA:n valvoman avoimen tarjouskilpailun perusteella. Sisäisten toimittajien suosimista vaikeuttaisi myös se, että jos satelliitinvalmistaja haluaa itse tarjota laitteita, L 314/10 FI Euroopan unionin virallinen lehti 28. 11. 2003 kyseisten laitteiden toimittajan valinta siirretään tavalli- sesti satelliitinvalmistajalta ESA:n nimittämän arviointi- toimikunnan tehtäväksi. (82) (76) Useimpia kyseisistä tuotteista toimittavat myös Ranskan, Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan (maiden, joissa Astrium toimii) ulkopuoliset yhtiöt. Astriumin mahdolli- suuksia suosia sisäisiä toimittajiaan tai asettaa kohtuutto- mia sopimusehtoja rajoittaa kyseisten laitteiden osalta merkittävästi se, että ESA:n hankintoihin sovelletaan oikeudenmukaisen palautuman sääntöä, jonka mukaan tietty osuus sopimuksen arvosta on jaettava kaikkien ohjelmaan osallistuvien maiden kesken. (77) Vaikuttaa myös siltä, että tietyt toimittajat eivät nykyisin myy useimpia kyseisistä tuotteista ensisijaisesti MMS:lle ja DASAlle. Siksi tällaiset toimittajat säilyttäisivät kilpai- lukykynsä, vaikka Astrium onnistuisi suosimaan sisäisiä toimittajiaan. On jopa todennäköistä, että toimittajien kilpailuasema paranee toimenpiteen seurauksena, koska kilpailevat satelliitinvalmistajat (kuten Alcatel Space ja Alenia) ostavat todennäköisesti mieluummin riippumat- tomilta toimittajilta. Tästä syystä komissio on havainnut vakavan riskin, että osapuolet voisivat toimenpiteen jälkeen heikentää mer- kittävästi mekaanisten pyörien alalla toimivan ainoan kilpailijansa kilpailukykyä. Tämä saattaisi johtaa määrää- vään asemaan mekaanisten pyörien Euroopan kaupassa, minkä seurauksena tehokas kilpailu estyisi olennaisesti Euroopan talousalueella. (83) Kun osapuolille ilmoitettiin näistä ongelmista, ne tarjosi- vat korjaustoimenpidettä, joka on kuvattu yksityiskohtai- sesti tämän päätöksen liitteessä. Korjaustoimenpiteen mukaan MMS luopuu mekaanisiin pyöriin liittyvästä lii- ketoiminnastaan (käyttöomaisuus, toimitus- ja myyntiso- pimukset, ja henkilöstö mukaan lukien). immateriaalioikeudet (84) Tämän korjaustoimenpiteen tuloksena MMS lopettaa mekaanisiin pyöriin liittyvät toimintonsa. Näin ollen sitoumus poistaa toteuduttuaan komission huolen siitä, että ehdotettu keskittymä johtaisi määräävään asemaan Euroopan mekaanisten pyörien markkinoilla. (78) Edellä esitetyn perusteella ja edellä kuvattujen kolmen tekijän yhteisvaikutus huomioon ottaen näyttää siltä, että ilmoitettu toimenpide ei johda muiden satelliitteihin tarkoitettujen laitteiden kuin mekaanisten pyörien Euroopan markkinoilla sellaisen määräävän aseman syn- tymiseen tai vahvistumiseen, jonka seurauksena tehokas kilpailu estyisi olennaisesti Euroopan talousalueella tai sen merkittävällä osalla. (85) Mekaaniset pyörät (79) Euroopan tasolla on vain kaksi mekaanisten pyörien toi- mittajaa: MMS, joka ei myy mekaanisia pyöriä mutta käyttää niitä omiin tarkoituksiinsa, ja saksalainen Teldix- yhtiö, joka myy useimmille eurooppalaisille satelliitinval- mistajille (ja Euroopan ulkopuolisille asiakkaille). (80) Huomattava osuus Teldixin liikevaihdosta koostuu myynnistä osapuolille, ja se on ilmoittanut, että mekaa- nisten pyörien tuotannossa mittakaavaedut ovat merkit- tävät. Näin ollen vaikuttaa siltä, että Teldixin kilpailu- jos keskittymän tulok- kyky heikentyisi huomattavasti, sena syntynyt yksikkö päättäisi rajoittaa hankintojaan Teldixiltä ja tekisi ne sen sijaan MMS:ltä. (86) (81) Vaikuttaa myös siltä, että Teldix ei saisi merkittävää suo- jaa ESA:n hankintasäännöistä (koska suurin osa Teldixin myynnistä liittyy tietoliikennesatelliitteihin, joita ESA:n säännöt eivät koske) eikä oikeudenmukaisen palautuman periaatteesta (koska Teldix on saksalainen yhtiö). KILPAILUA SOTILASSATELLIITTIEN JA NIISSÄ KÄYTETTÄ- VIEN LAITTEIDEN MARKKINOILLA KOSKEVA ARVIOINTI Sotilaskäyttöön tarkoitetut satelliitit suorittavat tavalli- sesti samankaltaisia tehtäviä kuin kaupalliset tai institu- tionaaliset satelliitit. Niissä käytetään tavallisesti samoja alustoja kuin siviilikäyttöön tarkoitetuissa satelliiteissa, mutta satelliitin koskemattomuuden, tietosuojan ja mui- den vastaavien seikkojen takaamiseksi tarvitaan erityisiä sovelluksia. Koska sotilassatelliitit ovat teknisesti hyvin lähellä siviilikäyttöisiä satelliitteja, niiden myyntimäärät ovat pienet ja mittakaavaedut ovat avaruusteollisuudessa huomattavat, sotilassatelliitinvalmistajien pysyminen kil- pailukykyisinä edellyttää tavallisesti merkittävää toimin- taa vastaavien siviilikäyttöön tarkoitettujen sovellusten valmistajana. Tämä pitää erityisesti paikkansa sotilas- käyttöön tarkoitettujen tietoliikennesatelliittien osalta, joissa käytetään tavallisesti samoja alustoja kuin siviilitu- otteissa ja joissa mittakaavaedut ovat ”standardoitujen” ratkaisujen vuoksi erityisen merkittäviä. Jo edellä esitetyistä syistä mikään ei viittaa siihen, että toimenpide voisi vaikuttaa epäsuotuisasti kilpailuun soti- laskäyttöön tarkoitettujen valvonta- ja tutkimussatelliit- tien alalla tai sotilaskäyttöön tarkoitettujen tietoliikenne- satelliittien avoimiin markkinoihin. Mikään ei myöskään luoda määräävän viittaa siihen, että toimenpide voisi aseman tai vahvistaa sellaista laitemarkkinoilla. Koska MMS ja DASA eivät toimi samoissa jäsenvaltioissa, toi- menpide ei muuta merkittävästi kilpailuedellytyksiä kyseisten tuotteiden (ensisijaisten laitetuotteiden) alalla, jos maantieteelliset markkinat ovat kansalliset. Niiden 28. 11. 2003 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 314/11 joiden maantieteelliset markkinat laitetuotteiden osalta, ovat maailmanlaajuiset, osapuolten markkinaosuudet eivät ylitä [20–30 prosenttia]*. (91) (87) Komissio on kuitenkin havainnut vakavia riskejä, että toimenpide voisi saattaa MMS:n määräävään asemaan sotilaskäyttöön tietoliikennesatelliittien Ranskan markkinoilla tai vahvistaa tällaista asemaa, jos hankinta satelliitinvalmistajien tasolla perustuu MMS:n ja Alcatel Spacen väliseen avoimeen kilpailuun. tarkoitettujen (88) Alcatel Spacen nykyiset mallit kyseisillä markkinoilla perustuvat vakioalustaan, jonka nimi on Spacebus 3000. DASA toimittaa useita kyseistä alustaa varten suunnitel- tuja alajärjestelmiä ja laitetuotteita ja näyttää erityisesti olevan ainoa satelliitteihin sijoitettavien hallintajärjestel- mien (12), yhdenmukaisten työntöjärjestelmien (13) ja kemiallisten ohjausrakettien (14) toimittaja. (89) (90) Komission tutkimus näyttää osoittavan, että Alcatel Spa- cen olisi vaikea löytää vaihtoehtoista toimittajaa edellä mainituille tuotteille (erityisesti satelliitteihin sijoitetta- ville hallintajärjestelmille, joita ei tavallisesti myydä avoi- milla markkinoilla, vaan jotka satelliitinvalmistaja suun- nittelee yleensä itse järjestelmätoimintojensa osana) ja/tai vaihtoehtoisen toimittajan löytäminen aiheuttaisi merkit- täviä lisäkustannuksia ja viivästymisiä. Siksi Alcatel Space on lyhyellä aikavälillä sotilaskäyttöön tarkoitettui- hin tietoliikennesatelliitteihin liittyvässä liiketoiminnas- saan riippuvainen DASAn toimituksista. Siksi toimenpiteen jälkeisestä keskittymästä tulisi Alcatel Spacelle sekä toimittaja että kilpailija. Tämä kannustaisi DASAa rajoittamaan toimituksiaan Alcatel Spacelle, nos- tamaan niiden hintaa tai alentamaan niiden laatua, mikä heikentäisi Alcatel Spacen kilpailuasemaa ja sulkisi sen mahdollisesti satelliitinvalmistajien ulkopuolelle. Koska Alcatel Space on satelliitinvalmistajana MMS:n ainoa kil- pailija Ranskassa, Astriumille ei jäisi toimenpiteen jäl- keen yhtään vaihtoehtoista toimittajaa. On vahvoja merkkejä siitä, että toimenpide johtaisi määräävän ase- man syntymiseen sotilaskäyttöön tarkoitettujen tietolii- kennesatelliittien Ranskan markkinoilla, minkä seurauk- sena tehokas kilpailu estyisi olennaisesti kyseisessä jäsen- valtiossa. (12) Satelliitteihin sijoitettaviin hallintajärjestelmiin kuuluvat ohjelmistot joilla käsitellään satelliitin asennon ja kiertoradan val- ja laitteet, vontajärjestelmää koskevia tietoja. Järjestelmä on alustan tärkeä osa, ja sitä pidetään tavallisesti osana perusteknologiaa, joka satel- liitinvalmistajan on hallittava voidakseen säilyttää kilpailukykynsä. (13) Yhdenmukaiset työntöjärjestelmät ovat satelliitin työntöjärjestelmän alajärjestelmiä. Satelliitti ohjataan niiden avulla kiertoradalleen ja sen asentoa ja kiertorataa korjataan niiden avulla satelliitin koko käyttöajan. Työntöjärjestelmän alajärjestelmään taas kuuluu joukko laitetuotteita kuten moottoreita, ohjausraketteja ja säiliöitä. (14) Kemialliset ohjausraketit kuuluvat työntöjärjestelmän alajärjestel- mään. Kun osapuolille ilmoitettiin näistä ongelmista, ne tarjosi- vat korjaustoimenpidettä, joka on kuvattu yksityiskohtai- sesti tämän päätöksen liitteessä. Korjaustoimenpiteen mukaan DASA myöntäisi ei-yksinoikeudella lisenssejä satelliitteihin sijoitettavien hallintajärjestelmien, yhden- mukaisten työntöjärjestelmien ja kemiallisten ohjaus- rakettien valmistamiseksi ja myymiseksi. (92) Tämä korjaustoimenpide mahdollistaa vaihtoehtoisen toimittajan tulon kyseisten tuotteiden markkinoille ja seuraukset. estää toimenpiteen mahdolliset kielteiset Näin ollen kyseinen sitoumus poistaa toteutettuna komission huolen siitä, että ehdotettu keskittymä johtaisi määräävään asemaan sotilaskäyttöön tarkoitettujen tieto- liikennesatelliittien Ranskan markkinoilla. B. AVARUUSINFRASTRUKTUURI MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT (93) Avaruusinfrastruktuuriin kuuluvat miehitetyt ja miehittä- mättömät avaruusjärjestelmät, joita käytetään useita ker- toja erilaisiin tieteellisiin tarkoituksiin lähinnä avaruus- olosuhteissa suoritettavan tutkimuksen alalla (painotto- muus, tyhjiö, säteily) mutta myös kiertoradalla käytettä- viin teknologiasovelluksiin ja testaukseen. Satelliiteista poiketen avaruusinfrastruktuuriin kuuluvia järjestelmiä ei ole suunniteltu yhtä tiettyä tehtävää varten, vaan usei- siin peräkkäisiin samoja perusjärjestelmiä hyödyntäviin tehtäviin, ja joissakin tapauksissa (kuten miehitetyt ava- ruusasemat) niihin on luotava ihmiselle soveltuva toi- mintaympäristö. Koska avaruusinfrastruktuuria käytetään pääasiassa tieteellisiin tarkoituksiin ja harvoin välittömiin kaupallisiin sovelluksiin, avaruusinfrastruktuuria käyttä- vät asiakkaat ovat enimmäkseen avaruustutkimusjärjes- töjä kuten NASA, ESA tai Euroopan kansalliset järjestöt. tai elinympäristöt (94) Avaruusinfrastruktuurituotteet voidaan jakaa viiteen pää- i) miehittämättömät toistuvasti käytettävät / luokkaan: maahan palautettavat (kuten painottomassa alustat tilassa suoritettavaan tutkimus- ja kehitystyöhön tarkoi- tetut kapselit); ii) miehitetyt tai ihmisten hoitamat labo- ratoriot iii) huoltojärjestelmät (kuten avaruusasemille välineitä tai käyttötarvikkeita toimittavat järjestelmät); iv) hyötykuor- mayksiköt (kuten avaruusolosuhteissa toteutettavan tut- joita käytetään avaruusjär- kimustoiminnan koeyksiköt, jestelmän sisällä), ja v) erilliskohteiden infrastruktuuri (kuten miehitetyssä planeettojen tutkimuksessa ja pla- neettojen välisessä tutkimuksessa käytettävät infrastruk- tuurielementit kuten elinympäristöt, maastokulkuneuvot ja muut sellaiset). (kuten avaruusasemat); (95) Osapuolet esittävät, että avaruusinfrastruktuuri kuuluu satelliittimarkkinoista erotettaville tuotemarkkinoille, sillä avaruusinfrastruktuuri on tarkoitettu, toisin kuin satellii- tit, toistuvaan käyttöön, ja siksi sitä on voitava huoltaa tai sen on miehitettyjen avaruusjärjestelmien tapauksessa täytettävä erityisiä turvallisuusvaatimuksia. Komission L 314/12 FI Euroopan unionin virallinen lehti 28. 11. 2003 tutkimuksen tulokset ovat näkökannan. laajasti vahvistaneet tämän KILPAILULLINEN ARVIOINTI (96) Osapuolet esittävät myös, että edellä mainittuja tuote- luokkia ei ole tarpeen erottaa toisistaan, koska kaikki markkinatoimijat pystyvät toimimaan valmistajina kai- killa mainituilla tuotelohkoilla. (97) tai tuotteet tuotteet ja suurehkot (miehittämättömät Vaikka suurimmat valmistajat (esimerkiksi MMS, DASA ja Alenia) näyttävätkin kykenevän toimimaan kaikissa tuoteluokissa, komission tutkimuksen tulokset osoittavat, toistuvasti että pienehköt käytettävät / maahan palautettavat alustat ja hyötykuor- mayksiköt, joiden koko hankintahinta on tavallisesti alle 50 miljoonaa euroa) (erityisesti ihmisten hoitamat laboratoriot tai elin- miehitetyt ympäristöt, joiden hankintahinta ylittää usein 500 mil- joonaa euroa) olisi erotettava toisistaan. Tämä johtuu sii- tä, että pienten tuotteiden luokissa toimivien valmistajien (esimerkiksi Kayser-Threde, Carlo Gavazzi tai OHB Sys- tems) osaaminen ja taloudelliset varat eivät ehkä riitä suurten järjestelmien tuottamiseen ja siksi ne keskittyvät tavallisesti valmistamaan pienehköjä tuotteita. Lisäksi myös kilpailuedellytykset näyttävät olevan erilaiset suur- ten tuotteiden ja pienten tuotteiden markkinoilla. Tämä ilmenee erityisesti siinä, että pienten infrastruktuurituot- teiden valmistajat valitaan ilmeisesti avoimella tarjouskil- pailulla, kun taas suurten tuotteiden valmistajat näkyy valittavan suurimmaksi osaksi kansalliseen teollisuuspoli- tiikkaan liittyvin perustein. (98) Tässä päätöksessä ei ole kuitenkaan tarpeen tarkemmin määritellä avaruusinfrastruktuurin merkityksellisiä tuote- markkinoita, koska tehokas kilpailu ei estyisi olennaisesti Euroopan talousalueella tai sen merkittävällä osalla yhdelläkään vaihtoehtoisella markkinoiden määritelmäl- lä. MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT (99) Kuten edellä 93 kappaleessa on todettu, avaruusinfra- struktuuria hankkivat asiakkaat ovat avaruustutkimusjär- jestöjä kuten erityisesti ESA. Avaruusinfrastruktuurijär- jestelmien ja niiden laitteiden hankinnassa noudatetaan siksi oikeudenmukaisen palautuman periaatetta ja ava- ruusinfrastruktuurijärjestelmien toimittajien välinen kil- pailu perustuu Euroopan laajuisiin ohjelmiin. suunniteltuja käyttötarkoitukseensa (101) Avaruusinfrastruktuurijärjestelmiin liittyy tavallisesti eri- tyisesti tuotteita, jotka kehitetään ja valmistetaan erittäin tarkoin määritel- tyjä sovelluksia varten osana kansallisia tai kansainvälisiä ohjelmia ja joita avaruustutkimusjärjestöt ostavat. Käy- tännössä ESA:n kaikki nykyiset ja tulevat hyväksytyt in- frastruktuuriohjelmat liittyvät Yhdysvaltain, Venäjän, EU:n, Japanin, Kanadan ja Brasilian yhteisen kansainväli- sen avaruusaseman (International Space Station, ISS) kehittämiseen. ESA hankkii ISS:ää varten ihmisten hoi- dettavaksi tulevan Columbus Orbital Facility -laborato- rion. ISS:n ensimmäiset osat laukaistiin ja asennettiin joulukuussa 1998 ja aseman on määrä valmistua vuo- teen 2005 mennessä. (102) Avaruusinfrastruktuurimarkkinoilla ja institutionaalisten satelliittien markkinoilla on useita yhteisiä piirteitä. Koska avaruustutkimusjärjestöt kehittävät ja tuottavat avaruusinfrastruktuurituotteet osana vaiheittain eteneviä hankkeita, markkinat ovat tarjontamarkkinat ja kilpailu näillä markkinoilla riippuu tarjoajista, joilla on kapasi- teettia tarjota osapuolten tuotteille uskottavia vaihtoeh- toja. Institutionaalisten satelliittien tavoin avaruusinfra- struktuuriohjelmiin sovelletaan maantieteellistä oike- udenmukaisen palautuman sääntöä. (103) Avaruusinfrastruktuurimarkkinat voivat kuitenkin monin tavoin poiketa institutionaalisten satelliittien markkinois- ta. Oikeudenmukaisen palautuman periaate näyttää ole- van vähemmän joustava kuin institutionaalisten satelliit- tien tapauksessa ja kansalliset rahoitusosuudet voivat olla paljon suuremmat kuin institutionaalisia satelliitteja kos- kevissa hankkeissa (Alankomainen osuus European Robotic Arm -robottikäsihankkeesta oli jopa 59 prosent- tia). Kaiken kaikkiaan tämä merkitsee sitä, että useiden jäsenvaltioiden valmistajien mahdollisuudet kilpailla ovat heikommat kuin institutionaalisten satelliittien markki- noilla. Tähän viittaavat myös komission tutkimuksen tulokset, ISS-kehittelyohjelmaan liitty- vien kilpailutettujen hankintojen rajoittuneen tosiasiassa toteutettavuustutkimuksiin, pienehköihin infrastruktuu- rielementteihin ja palveluihin. jotka osoittavat (100) Näin ollen avaruusinfrastruktuurimarkkinat näyttävät olevan eurooppalaiset. Tässä asiassa ei ole kuitenkaan tarpeen tarkemmin määritellä avaruusinfrastruktuurin maantieteellisiä markkinoita, koska tehokas kilpailu ei estyisi olennaisesti Euroopan talousalueella tai sen mer- kittävällä osalla, vaikka maantieteelliset markkinat olisi- vat kansalliset. (104) Vaikuttaa myös siltä, että (erityisesti suurehkoja tuotteita kuten miehitettyjä elinympäristöjä koskevia) avaruusinf- rastruktuuriohjelmia on satelliittiohjelmiin verrattuna paljon vähemmän ja ne ovat suurempia (jopa 700 mil- joonaa euroa). Ennakoitavissa olevassa tulevaisuudessa valmistettavat tai kehitettävät avaruusinfrastruktuurituot- teet liittyvät näin ollen harvoihin olemassa oleviin tai tuleviin ESA:n ohjelmiin, ja siksi toimenpiteen vaikutuk- 28. 11. 2003 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 314/13 sia kilpailuun on arvioitava kyseisten ohjelmien perus- teella. Suuret avaruusinfrastruktuurijärjestelmät (105) MMS, Aérospatiale-Matra ja DASA toimittavat suurim- man osan ISS:n merkittävistä eurooppalaisista osista (DASA on esimerkiksi koko Columbus Orbital Facility -laboratorion päävalmistaja). Siksi osapuolet ja Aéros- patiale-Matra ovat toimittaneet yhdessä [60–70 prosent- tia]* Euroopan avaruusinfrastruktuuriohjelmien arvosta ajanjaksona 1996–1998. Muita valmistajia ovat Alenia (noin 30 prosenttia), joka myös pystyy tarjoamaan kaik- kiin luokkiin kuuluvia tuotteita, ja vähäisemmässä mää- rin Kayser Threde, OHB Systems, Fokker Space ja Carlo Gavazzi pienehköjen tuotteiden luokissa (lähinnä hyöty- kuormatuotteita). (106) Vaikuttaa kuitenkin lähinnä siltä, että ISS-kehittelyohjel- maan liittyvien kilpailutettujen hankintojen osuus on rajoittunut tosiasiassa toteutettavuustutkimuksiin, pie- nehköihin infrastruktuurielementteihin ja palveluihin. Erityisesti suurehkojen järjestelmien valmistajien valinta näyttää perustuneen avoimen kilpailun sijaan kansalli- seen poliittiseen harkintaan sekä uuden ja aiemmin teh- dyn työn väliseen suhteeseen. Näin ollen vaikuttaa siltä, että osapuolten ja Aérospatiale-Matran yhteenlasketut myyntiosuudet perustuvat lähinnä Ranskan ja Saksan rahoitusosuuksiin ISS-kehittelyohjelmasta [65–75 pro- senttia]* eikä yhtiöiden aiempaan menestymiseen kilpai- lussa. (107) Toimenpiteellä ei myöskään näytä olevan kielteisiä vaiku- tuksia nykyisiin suurehkoja avaruusinfrastruktuurituot- teita koskeviin ohjelmiin, joihin päävalmistajat ja toimit- tajat on jo valittu ja joiden sopimusehdot on jo määritel- ty. Toimenpiteellä kilpailuun olevaa vaikutusta koskevan arvioinnin on siksi perustuttava tuleviin tuotteisiin, jotka kehitetään ennakoitavissa olevassa tulevaisuudessa osana nykyisiä ja tulevia kehittelyohjelmia. (108) Toimenpide ei myöskään vaikuta tulevien eurooppalais- ten ohjelmien päävalmistajien kilpailuedellytyksiin, koska päävalmistajien tehtävänjako näissä ohjelmissa on ESA:n mukaan määrätty jo ennalta. Vuoteen 2005 mennessä tilausvaiheeseen suurehkot avaruusinfrastruktuuriohjelmat liittyvät ISS:n hyödyntä- miseen ja miehistön paluualuksen kehittämiseen. Vaikut- taa siltä, että ISS:n hyödyntämisohjelmaa varten on muodostettu yhteenliittymä, johon kuuluvat ISS:n kehit- telyvaiheeseen osallistuneet päävalmistajat (Aérospatiale- Matra, DASA, MMS ja Alenia), ja että näiden ohjelmien muut osat ovat käytännössä aiempien ohjelmien jatkoa. suunnitellut ehtiviksi (109) Toimenpide ei näyttäisi supistavan ESA:n vaihtoehtoja muiden mahdollisten ohjelmien yhteydessä. Tämä johtuu siitä, että aikaisempien kokemusten perusteella pääval- mistajan kansallisuuden valinta perustuu todennäköisesti kansalliseen poliittiseen harkintaan (ja Aérospatiale- Matra ja MMS toisaalta sekä DASA toisaalta eivät ole samasta jäsenvaltiosta) sekä uuden ja aiemmin tehdyn työn väliseen suhteeseen. (110) Edellä esitetyn perusteella näyttää siltä, että ilmoitettu toimenpide ei johda suurten avaruusinfrastruktuurijärjes- telmien markkinoilla sellaisen määräävän aseman synty- jonka seurauksena tehokas miseen tai vahvistumiseen, kilpailu estyisi olennaisesti Euroopan talousalueella tai sen merkittävällä osalla. Pienet avaruusinfrastruktuurijärjestelmät (111) Kuten edellä 97 kappaleessa on todettu, kilpailuedelly- tykset pienten avaruusinfrastruktuurijärjestelmien mark- kinoilla vaikuttavat erilaisilta kuin suurten avaruusinf- rastruktuurituotteiden markkinoilla ja erityisesti ne näyt- tävät perustuvan yleisemmin avoimeen kilpailuun. Näi- den järjestelmien osalta toimenpide johtaa päällekkäi- syyksiin hyötykuormayksiköissä, joiden markkinoilla osapuolten toimittamien tietojen mukaan osapuolten ja Aérospatiale-Matran yhteenlaskettu osuus oli [35–45 prosenttia]* (määrän mukaan) ja [55–65 prosenttia]* (ar- von mukaan) vuodesta 1996 alkaen tehdyistä ESA:n kehittämissopimuksista. (112) Toimenpide ei kuitenkaan näytä vaikuttavan kielteisesti nykyisiin ohjelmiin, koska teollisuutta koskevat järjes- telyt ja sopimusehdot on niiden osalta jo määritelty. (113) Niiden tulevien tuotteiden osalta, joissa sovellettava oikeudenmukaisen palautuman sääntö mahdollistaa jon- kin verran kilpailua, osapuolet joutuvat kilpailemaan muiden valmistajien tarjouksien kanssa. Muihin tarjoa- jiin kuuluvat Alenia ([20–25 prosenttia]* sopimuksen määrästä ja [20–25 prosenttia]* sopimuksen arvosta) sekä Carlo Gavazzi, OHB ja Kayser-Threde. Kaikilla mai- nituilla yhtiöillä näyttää olevan riittävä taitotieto ja kyky tehdä tarjous hyötykuormayksiköiden valmistajana ja kaikki ovat viime aikoina tehneet tämän alan valmistus- sopimuksia. (114) Edellä esitetyn perusteella näyttää siltä, että ilmoitettu toimenpide ei johda pienten avaruusinfrastruktuurijärjes- telmien markkinoilla sellaisen määräävän aseman synty- miseen tai vahvistumiseen, jonka seurauksena tehokas kilpailu estyisi olennaisesti Euroopan talousalueella tai sen merkittävällä osalla. L 314/14 FI Euroopan unionin virallinen lehti 28. 11. 2003 C. KANTORAKETIT JA LAUKAISUPALVELUT noita, koska tuotteet on suunniteltu erityisesti Arianea varten eivätkä niiden markkinat sen vuoksi ole avoimet. MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT Laukaisupalvelut tai kiinteät (115) Avaruusjärjestelmät kuljetetaan pysyvälle kiertoradalleen joissa rakettikäyttöisillä monivaiheisilla kantoraketeilla, on nestemäiset työntöjärjestelmät. Yleensä kantoraketit voidaan jakaa kahteen luokkaan: kertakäyt- töiset kantoraketit (expendable launch vehicle, ELV), jotka tuhoutuvat laukaisun aikana, ja osittain tai koko- naan uudelleen käytettävät kantoraketit (reusable launch vehicle, RLV). ELV-kantoraketit voidaan jakaa kolmeen tuoteryhmään sen mukaan, kuinka suuren hyötykuor- man raketti pystyy viemään kiertoradalle: pienet kanto- raketit pystyvät viemään matalalle maata kiertävälle radalle enintään 2 000 kilon hyötykuorman, keskisuuret kantoraketit pystyvät viemään matalalle tai keskikor- kealle kiertoradalle 2 000–6 000 kilon hyötykuorman ja suuret kantoraketit pystyvät viemään geosynkroniselle kiertoradalle yli 4 000 kilon hyötykuormia tai laukaise- maan matalalle kiertoradalle useita pieniä satelliitteja. (116) Astrolink-päätöksessä (15) (tehty 25 päivänä kesäkuuta laukaisut on 1999) komissio päätteli, että kaupalliset erotettava sotilaallisista ja muista valtiollisista laukaisuis- ta, joista ei yleensä järjestetä avointa tarjouskilpailua, vaikka kytetyt raketit ovatkin samankaltaisia. Komissio mainitsi myös, että kaupallisten laukaisupalvelujen mark- kinat olivat todennäköisesti maailmanlaajuiset, koska kaupallisia laukaisuja koskevia sopimuksia tehtäessä käy- tetään maailmanlaajuisia tarjouspyyntömenettelyjä. (117) laukaisupalvelut muodostaisivat Jotkin komission kyselyyn vastanneista kolmansista esit- tivät, että pienillä, keskisuurilla ja suurilla kantoraketeilla suoritettavat kaikki omat erilliset tuotemarkkinansa. Ne ilmoittivat erityises- ti, että geosynkroniselle kiertoradalle lähetettäviä satelliit- teja koskevat laukaisupalvelut edellyttivät 500–800 ton- nin painoisten erityisen voimakkaiden kantorakettien käyttöä. (118) Tässä asiassa ei ole kuitenkaan tarpeen tarkemmin mää- ritellä laukaisupalvelujen merkityksellisiä tuotemarkki- noita, koska tehokas kilpailu ei estyisi olennaisesti Euroopan talousalueella tai sen merkittävällä osalla yhdelläkään vaihtoehtoisella markkinoiden määritelmäl- lä. (120) Ariane-kantoraketit on kehitetty osana tiettyjen Euroo- pan valtioiden (Arianen jäsenvaltioiden) kansainvälisiä (julkisrahoitteisia) ohjelmia. Alkuvaiheen tutkimuksen ja kehityksen sekä toteutettavuustutkimusten jälkeen ohjel- mat koostuvat lähinnä kehittelyvaiheesta ja sen jälkei- sestä tuotannosta sekä käyttöönottovaiheesta, jossa lau- kaisupalvelut hoidetaan hyväksytyn mallin mukaisilla Ariane-raketeilla. Näiden ohjelmien kehittelyvaihe pää- tettiin osoittaa ESA:n tehtäväksi. Aiemmissa ohjelmissa ESA on antanut suunnitteluvastuun CNES:lle. Lisäksi päätettiin, että Arianen tuotantovaiheesta ja Ariane-kan- torakettien markkinoinnista sekä käyttöönotosta vastaisi Arianespace SA, joka on Ranskan lain mukainen yksityi- nen osakeyhtiö. (121) Ariane-kantorakettien järjestelmien ja alajärjestelmien toimittajat valitaan tavallisesti kehittelyvaiheen aikana, ja yleensä ne pysyvät samoina myös tuotantovaiheessa. Koska ESA vastaa kehittelyvaiheesta, hankintamenette- lyssä sovelletaan oikeudenmukaisen palautuman periaa- tetta ja toimittajat valitaan Euroopan tasolla. (122) Komission tutkimuksen perusteella vaikuttaa siltä, että kantoraketin ratkaisevien komponenttien (kuten mootto- reiden) erityisluonteen ja niiden valmistukseen liittyvän tietotaidon ja investointien merkityksen vuoksi järjestel- män kokoajien ja tiettyjen alajärjestelmien toimittajien valinnassa ei käytetä tarjouskilpailumenettelyä vaan sopi- mukset tehdään asiantuntemuksen, taitotiedon, toiminta- kyvyn ja Arianen jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien perusteella. Tämä viittaa siihen, että järjestelmillä tai tie- tyillä alajärjestelmillä ei olisi avoimia markkinoita. Vai- kuttaa kuitenkin myös siltä, että kilpailua voi olla sekä laitetasolla että myös joidenkin alajärjestelmien tasolla. Näin ollen kaikki tarjouskilpailumenettelyn perusteella hankittavat tuotteet näyttäisivät kuuluvan merkitykselli- sille tuotemarkkinoille. (123) Tässä päätöksessä ei ole kuitenkaan tarpeen määritellä tarkemmin Ariane-kantorakettien järjestelmien ja alajär- jestelmien merkityksellisiä tuotemarkkinoita, koska teho- kas kilpailu ei estyisi olennaisesti Euroopan talousalueel- la tai sen merkittävällä osalla yhdelläkään vaihtoehtoi- sella markkinoiden määritelmällä. Laukaisujärjestelmät, alajärjestelmät ja laitteet MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT (119) Aérospatiale-Matra, MMS ja DASA toimittavat Ariane- kantoraketteihin järjestelmiä (kuten vaiheita), alajärjestel- miä (kuten työntölaitteita, asennonhallintalaitteita ja muita sellaisia) sekä laitetuotteita. Osapuolet esittävät, että näille järjestelmille tai alajärjestelmille ei ole markki- Laukaisupalvelut (15) Ks. asia IV/M. 1564 – Astrolink. (124) Osapuolet esittävät, että kaupallisten laukaisupalvelujen markkinat ovat maailmanlaajuiset, koska laukaisupalve- 28. 11. 2003 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 314/15 ja asiakkaat pys- luja kilpailutetaan maailmanlaajuisesti tyvät valitsemaan institutionaalisten yksiköiden (kuten Arianespace) tai yksityisten yhtiöiden tarjoamien kanto- rakettien välillä. Komission tutkimuksen tulokset vahvis- tavat suurimmaksi osaksi tämän päätelmän, sillä tulosten mukaan kaupallisten laukaisupalvelujen tarjonta on maa- ilmanlaajuista. Esimerkiksi yli kaksi kolmasosaa Ariane- spacen kaupallisesta myynnistä näyttää suuntautuvan ETA:n ulkopuolisille asiakkaille. Näin ollen kaupallisten laukaisupalvelujen markkinat näyttävät olevan maa- ilmanlaajuiset. (129) toimenpide ei laukaisupalvelut kuuluvat yksille tuote- Jos taas kaikki markkinoille, johtaisi määräävään ase- maan, koska Eurockotin markkinaosuus (tilausten perus- teella) olisi [< 10 prosenttia]* ja Starsemin markkina- osuus olisi noin [5–15 prosenttia]*. (130) Edellä esitetyn perusteella näyttää siltä, että ilmoitettu toimenpide ei johda laukaisupalvelujen markkinoilla sel- laisen määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumi- seen, jonka seurauksena tehokas kilpailu estyisi olennai- sesti Euroopan talousalueella tai sen merkittävällä osalla. Laukaisujärjestelmät, alajärjestelmät ja laitteet (125) Kuten edellä 121 kappaleessa on selitetty, Ariane-kanto- rakettien alajärjestelmien ja laitteiden toimittajat valitaan tavallisesti kehittelyvaiheessa ja oikeudenmukaisen palau- tuman periaatetta soveltaen. Näin ollen vaikuttaa siltä, että nämä tuotteet kilpailutetaan Euroopan tasolla. KILPAILULLINEN ARVIOINTI Laukaisupalvelut (126) Aérospatiale-Matra, MMS ja DASA tarjoavat laukaisupal- veluja Arianespace Participations SA:n omistajina (kysei- nen yhtiö käyttää määräysvaltaa Arianespace SA:ssa, joka vastaa Ariane-kantoraketin tuotantovaiheesta ja Ariane-kantorakettien markkinoinnista ja käyttöönotos- ta). Lisäksi DASAlla on jaettu määräysvalta Eurockot Launch Service GmbH -yhtiössä, joka on perustettu vuonna 1998 hankkimaan pienillä venäläisillä Rockot- kantoraketeilla matalalle kiertoradalle lähetettävien satel- liittien laukaisupalveluja. Aérospatiale-Matralla on jaettu jonka tarkoi- määräysvalta Vega Spazio SpA -yhtiössä, tuksena on kehittää Arianespace-tuotevalikoimaa täyden- tävä pieni kantoraketti, ja osuus keskisuurilla venäläisillä Sojuz-kantoraketeilla tarjottavien matalalle kiertoradalle ja keskikorkealle kiertoradalle lähetettävien satelliittien laukaisupalvelujen kaupallista käyttöä varten perustetun Starsem-yhtiön osakkeista. (127) Mikään ei kuitenkaan viittaa siihen, että osapuolilla ja niiden emoyhtiöillä voisi olla yhteinen määräysvalta Arianespacessa. […]*. tuotemarkkinansa, (128) Näin ollen, jos pienillä, keskisuurilla ja suurilla kantora- keteilla tarjottavat laukaisupalvelut muodostavat kukin omat erilliset toimenpiteestä aiheu- tuisi päällekkäisyyttä vain pienten kantorakettien mark- kinoilla, joilla Eurockot Launch Service GmbH ja Vega Spazio toimivat. Lisäksi Eurockot Launch Service GmbH on vasta aloittanut toimintansa tällä sektorilla, kun taas Vega Spazio ei ole vielä kehittänyt yhtään kantorakettia ja sen toiminta näyttää olevan vaarassa, koska merkit- tävä rahoittaja CNES on jokin aika sitten ilmoittanut vetäytyneensä kyseisestä hankkeesta. Laukaisujärjestelmät, alajärjestelmät ja laitteet (131) Euroopassa on viimeisten 25 vuoden aikana kehitetty kaksi kantorakettia: Ariane 1–4-tuoteperhe (ensimmäi- ja Ariane 5 -kantoraketti nen laukaisu vuonna 1979) (joka otettiin kaupalliseen käyttöön joulukuussa 1999). (132) Arianespace-yhtymästä omistamiensa osakkeiden lisäksi osapuolet ja niiden emoyhtiöt osallistuvat lukuisiin Aria- ne-kantoraketteihin liittyviin toimintoihin. Järjestelmän- valmistajien tasolla Aérospatiale-Matra on Ariane-kanto- rakettien ”architecte industriel” ja erityisesti se tarjoaa jonkin verran teknistä tukea CNES:lle (Ariane-kantora- kettien kehittelyvaiheessa niiden suunnittelusta vastaava yksikkö) tai Arianespacelle (Ariane-kantorakettien tuo- tannosta, markkinoinnista ja käyttöönotosta vastaava yksikkö). Järjestelmätasolla Aérospatiale-Matra, MMS ja DASA vastaavat nykyisten Ariane 4- ja Ariane 5 -kanto- rakettien useimpien vaiheiden integroinnista. Alajärjes- telmätasolla Aérospatiale-Matra, MMS ja DASA toimitta- vat kukin tiettyjä laitteita Ariane 4- ja Ariane 5 -kanto- raketteihin. (133) Kuten edellä 120 kappaleessa on selitetty, Ariane-kanto- raketteja kehitetään ja tuotetaan osana kansainvälisiä (julkisrahoitteisia) ohjelmia, joiden yhteydessä toimittajat ja tavallisesti ne pysyvät valitaan kehittelyvaiheessa, samoina myös myöhemmissä tuotanto- ja käyttöön- ottovaiheissa. Toimenpiteellä ei ole kielteisiä vaikutuksia nykyisiin kantoraketteihin, koska toimittajat on valittu jo kehittelyvaiheessa ja tuotantosopimukset on jo tehty. Toimenpiteellä kilpailuun olevaa vaikutusta koskevan arvioinnin on siksi perustuttava tuleviin tuotteisiin, jotka kehitetään ennakoitavissa olevassa tulevaisuudessa osana nykyisiä ja tulevia kehittelyohjelmia. (134) Nykyisten kehittelyohjelmien osalta näyttää siltä, että ainoa ennakoitavissa oleva toimi liittyy jokin aika sitten hyväksyttyyn ”Ariane-plus” -ohjelmaan, jolla on tarkoitus lisätä Ariane 5 -kantoraketin hyötykuormakapasiteettia ja jonka odotetaan jatkuvan vuoteen 2006. Kyseinen ohjelma koskee lähinnä uuden kryogeenisen ylemmän L 314/16 FI Euroopan unionin virallinen lehti 28. 11. 2003 vaiheen (ESC) kehittämistä Ariane 5 -kantorakettiin ja uuden tähän vaiheeseen tarkoitetun kryogeenisen moot- torin (VINCI) kehittämistä. (135) Päävastuut tästä ohjelmasta on jo jaettu (mukaan lukien ESC:n integroijan ja VINCIn toimittajan valinnat). Koska joidenkin alajärjestelmien ja laitetuotteiden toimittajat ovat vielä valitsematta, DASA on ESC:n integroija ja Aérospatiale-Matra on mukana joissakin vielä kesken olevissa alajärjestelmien ja laitteiden toimituksia (erityi- sesti uuden ylemmän vaiheen nestemäisen hapen säiliötä ja säiliöiden välistä rakennetta) koskevissa kilpailuissa, on tarpeen tutkia, voiko toimenpide johtaa siihen, että DASA valitsee Aérospatiale-Matran muiden kilpailuun osallistuvien toimittajien vahingoksi, ja voiko tämä valinta luoda määräävän aseman tai vahvistaa sellaista. (136) DASAlla näyttää kuitenkin olevan hyvin rajalliset mah- dollisuudet suosia Aérospatiale-Matraa. Tämä johtuu sii- tä, että DASAn suurimmat mahdollisuudet vääristää tällä tavoin kilpailua liittyisivät sisäisiä toimittajia suosivien tuote-eritelmien ja arviointiperusteiden määrittelyyn, mikä ei ole enää mahdollista, koska kyseiset määrittelyt on jo tehty. Lisäksi DASAn näyttäisi olevan vaikea muut- taa kyseisiä perusteita tai eritelmiä taikka muuttaa ar- vioinnin tuloksia. Laitetoimittajien valinta kehittely- vaiheessa on näet hyväksytettävä CNES:llä, jolla näyttää olevan kyseisten vääristymien havaitsemiseksi riittävä asiantuntemus. (137) Joka tapauksessa (ja myös muissa tulevaisuudessa mah- dollisesti toteutettavissa kantorakettien kehittelyohjelmis- sa) toimittajat ovat riippuvaisia hyvin pienestä määrästä teknisesti pitkälle kehittyneitä asiakkaita (nykyisin ole- massa on vain CNES ja Ariane-kantorakettien osalta Arianespace). Lisäksi kilpailu vaikuttaa laukaisupalvelu- jen alalla tehokkaalta, minkä markkinaosuuksien suuret vaihtelut ja yhdenmukaisten laukaisupalvelujen hintojen ilmeinen jyrkkä lasku vahvistavat. Näin ollen CNES:llä ja Arianespacella näyttää olevan riittävästi tasapainottavaa neuvotteluvoimaa, jolla ne voivat pakottaa toimittajansa kilpailemaan keskenään, ja vahvat kannustimet käyttää tätä neuvotteluvoimaa (tästä ovat osoituksena myös nykyiset pyrkimykset lisätä Ariane 5 -kantoraketin suori- tuskykyä ja supistaa sen kustannuksia), eikä toimittajilla näytä olevan mahdollisuuksia nostaa hintoja eikä asettaa kohtuuttomia sopimusehtoja. (138) Euroopalla saattaa olla ennakoitavissa olevassa tulevai- suudessa myös joitakin mahdollisuuksia kehittää uusi kantoraketti, joka täydentäisi Ariane-tuoteperhettä. Tois- taiseksi vakavimmin otettava mahdollisuus toteuttaa täl- lainen ohjelma liittyy pieneen Vega Spazio -kantoraket- tiin. Aérospatiale-Matra osallistuu tähän ohjelmaan käyt- tämällä jaettua määräysvaltaa (yhdessä Fiat Avion kanssa) Vega Spazio SpA -yhtiössä, jonka on tarkoitus kehittää kyseistä kantorakettia. Kuten edellä 128 kappaleessa on todettu, Vega Spazio -ohjelma on vakavassa vaarassa, koska merkittävä rahoittaja CNES on jokin aika sitten ilmoittanut vetäytyneensä hankkeesta. Lisäksi mikään ei viittaa siihen, että toimenpide voisi merkittävästi vaikut- taa kyseiseen ohjelmaan, koska mahdollisen uuden kan- torakettiohjelman hankinnoissa ja toimittajien valinnassa noudatettaisiin hyvin todennäköisesti oikeudenmukaisen palautuman periaatetta ja koska Ranska tai Saksa eivät kumpikaan enää osallistu kyseiseen ohjelmaan. Joka tapauksessa edellä esitetyt tehokasta kilpailua laukaisu- palvelujen tuotantoketjun loppupään markkinoilla kos- kevat näkökohdat näyttävät koskevan myös pieniä kan- toraketteja, ja siksi ne voisivat merkittävästi rajoittaa lai- tetoimittajan tai järjestelmän integroijan markkinavoi- man käyttöä. (139) Edellä esitetyn perusteella näyttää siltä, että ilmoitettu johda laukaisujärjestelmien, alajärjestel- toimenpide ei mien ja niiden laitteiden markkinoilla sellaisen määrää- vän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen, jonka seu- rauksena tehokas kilpailu estyisi olennaisesti Euroopan talousalueella tai sen merkittävällä osalla. D. MAASEGMENTTI MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT tukevat toimintaa avaruussegmentin (140) Maajärjestelmiin kuuluvat kaikki erityiset maassa sijaitse- yksiköt. vat toimintoja Avaruusinfrastruktuurin kannalta ovat logistiikka, ylläpito ja korjaukset, hyötykuorman integrointi ja käyttö sekä avaruusinfrastruktuurin hallin- ta. Satelliittien kannalta toimintoihin voi kuulua joko käskyjen välittäminen avaruusalukseen ja sen hallinta tai vaihtoehtoisesti ja datasignaalien välittämiseksi) kiertoradalla oleviin satel- liitteihin tai avaruusaluksiin. toimiminen yhteysvälineenä (ääni- tällaisia (141) Vaikka maajärjestelmiä voidaan ostaa yhdessä avaruus- segmentin kanssa erityisesti kokonaistoimituksia kos- kevien tarjousten yhteydessä, maajärjestelmiä ja satelliit- teja myydään myös erikseen. Esimerkiksi useita satelliit- teja jo käyttävät asiakkaat eivät usein osta uusia maajär- jestelmiä, vaan ajanmukaistavat olemassa olevia asemia tai uusivat vanhentuneita laitteita. Samoin sekä avaruus- segmentin että maasegmentin hankkivat asiakkaat voivat valita kummallekin segmentille eri toimittajat. Näin ollen vaikuttaa siltä, että maasegmentti ja avaruussegmentti kuuluvat eri tuotemarkkinoille. (142) Osapuolet esittävät, että avaruusinfrastruktuurin maajär- jestelmät ja satelliittien maajärjestelmät olisi erotettava 28. 11. 2003 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 314/17 toisistaan, koska avaruusinfrastruktuurin maasegmentin on täytettävä tietoliikenteeseen ja turvallisuuteen liittyvät hyvin tarkat vaatimukset (erityisesti silloin, kun kyse on järjestelmistä, jotka on tarkoitettu toimimaan yhteydessä ihmisen hoitamiin ympäristöihin) ja siksi ne käsittävät yleensä suurempia järjestelmiä, joiden toimivuus, sovel- lusohjelmistot, käyttöliittymät ja laitteet on suunniteltu tiettyä tarkoitusta varten. (143) Komission aiempien päätösten (16) mukaisesti osapuolet myös esittävät, että maa-asemat jakautuvat kahteen luok- kaan. Toiseen kuuluvat avaruusalusten komento- ja hal- linta-asemat ja toiseen yhteyksiä avaruussegmenttiin tar- joavat asemat (ääni- ja datasignaalien siirto). (144) Komission tutkimuksen tulokset ovat pääpiirteittäin vah- vistaneet nämä määritelmät. Tässä päätöksessä ei ole kuitenkaan tarpeen tarkemmin määritellä maasegmentin merkityksellisiä tuotemarkkinoita, koska tehokas kilpailu ei estyisi olennaisesti Euroopan talousalueella tai sen merkittävällä osalla yhdelläkään vaihtoehtoisella markki- noiden määritelmällä. MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT kaupallisten (145) Osapuolet ilmoittavat, että eurooppalaiset ja yhdysvalta- laiset toimittajat myyvät satelliitinvalmistajille tai satelliit- tioperaattoreille tietoliikennesatelliittien maajärjestelmiä, ja väittävät sen vuoksi, että kaupallisten tietoliikennesatelliittien maajärjestelmien markkinat ovat maailmanlaajuiset. Osapuolet väittävät myös, että koska avaruusinfrastruktuurin tai valvonta- ja tutkimussatelliit- tien toimituksissa ESA:lle noudatetaan oikeudenmukai- sen palautuman periaatetta, avaruusinfrastruktuurin tai valvonta- ja tutkimussatelliittien maajärjestelmien mark- kinat ovat yleensä ETA:n laajuiset. Osapuolet väittävät vielä, että sotilassektorin maajärjestelmät ostetaan tavalli- sesti maantieteellisesti rajoitetuin perustein, jotka voivat olla kansallisia tai tietyissä ohjelmissa monikansallisia. avaruustutkimusjärjestöistä (146) Tämä vastaa komission aiempia päätöksiä (17), joissa on todettu, ett siviilikäyttöisten maajärjestelmien tärkeim- mät asiakasryhmät koostuvat kansallisista tai kansainvä- lisistä -organisaatioista sekä yksityisistä satelliittioperaattoreista ja että sotilas- käyttöön tarkoitettujen maa-asemien tärkeimmät asiak- kaat ovat kansallisia puolustusministeriöitä. Avaruustut- kimusjärjestöt sotilasasiakkaat hankkivat maajärjestelmät tavallisesti kotimaisilta satellii- tinvalmistajilta, kun taas kaupalliset toimijat hankkivat järjestelmiään yleensä maailmanlaajuisesti. -organisaatiot sekä ja ja KILPAILULLINEN ARVIOINTI (147) Satelliittien hallintajärjestelmät koostuvat kahdesta suu- resta alajärjestelmästä. Ne ovat satelliitin hallintakeskus (joka sijaitsee tavallisesti satelliittioperaattorin tiloissa ja johon kuuluvat ohjelmistot, tietokoneet ja komentoliitty- mät) ja yksi tai useampi hallinta-asema (joka mahdollis- taa yhteydet satelliittiin ja johon kuuluu erityisesti radio- taajuuksia käyttäviä laitteita). (148) MMS toimii tällä sektorilla järjestelmänvalmistajana ja toimittaa integroituja hallintajärjestelmiä. Se toimii myös alajärjestelmien toimittajana tarjoamalla hallintakeskuk- sia liitettäväksi tietoliikennesatelliittien hallintajärjestel- miin. Myös DASA toimii alajärjestelmien toimittajana ja on tietoliikennesatelliittien hallinta-asemien radiotaajuuk- sien käyttöön perustuvan osan valmistaja Nortel Net- works Corporationin kanssa omistamansa Nortel DASA Network Systems -yhteisyrityksen välityksellä. (149) Näin ollen toimenpide johtaa MMS:n tietoliikennesatel- liittien hallintajärjestelmien toimittamiseen liittyvän toi- minnan ja DASAn radiotaajuuksien käyttöön perus- tuvaan hallintajärjestelmän osaan liittyvien toimintojen vertikaaliseen integroitumiseen. Tietoliikennesatelliittien toimituksia koskeva kilpailu (ja samalla pakettitarjouk- sissa tietoliikennesatelliittien maasegmenttejä koskeva kilpailu) on kuitenkin maailmanlaajuista. MMS:n osuus integroitujen maa-asemien markkinoilla ja DASAn osuus radiotaajuuksien käyttöön perustuvan osan markkinoilla jäävät kumpikin alle [5–15 prosenttiin]*. (150) Toimenpide voi johtaa myös alajärjestelmien tasolla MMS:n hallintakeskusten toimittamiseen liittyvän toi- minnan ja DASAn radiotaajuuksien käyttöön perus- tuvaan hallintajärjestelmien osaan liittyvien toimintojen integroitumiseen. Osapuolten markkinaosuudet eivät kuitenkaan ylitä yhdelläkään näistä segmenteistä [5–15 prosenttia]* Euroopassa eikä koko maailmassa. (151) Satelliittien käyttäjille tarkoitettujen järjestelmien markki- noilla toimenpiteestä aiheutuu joitakin päällekkäisyyksiä MMS:n ja Nortel DASA Network Systemsin välillä VSAT- laitteiden (yhteyspinta lopulliseen palvelun tilaajaan) ja liikkuvien terminaalilaitteiden (sama tarkoitus kuin VSAT-laitteilla, mutta liikkuvassa käytössä) alalla. Yhtiöi- den yhteenlasketut osuudet myynnistä yksilläkään näistä markkinoista eivät kuitenkaan ylitä [5–15 prosenttia]* koko maailmassa eivätkä Euroopassa. (16) Ks. esimerkiksi asia IV/M. 496 – Marconi-Finmeccanica (EYVL C 253, 10. 9. 1994, s. 10) tai asia IV/M. 1185 – Alcatel/Thomson-CSF- SCS (EYVL C 272, 1. 9. 1998, s. 5) (17) Ks. esimerkiksi asia IV/M. 1185 – Alcatel/Thomson-CSF-SCS, alaviite 16. (152) Edellä esitetyn perusteella näyttää siltä, että ilmoitettu toimenpide ei johda satelliittien maajärjestelmien mark- kinoilla sellaisen määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen, tehokas kilpailu estyisi olennaisesti Euroopan talousalueella tai sen mer- kittävällä osalla. seurauksena jonka L 314/18 FI Euroopan unionin virallinen lehti 28. 11. 2003 V SITOUMUKSET JA ARVIOINTI osapuolilla tai niiden emoyhtiöillä on määräysvallan antava omistusosuus Astriumissa tai sen emoyhtiöissä. (153) Osapuolet tarjosivat 24 päivänä tammikuuta 2000 tiet- tyjä sitoumuksia, jotka poistaisivat komission havaitse- mat kilpailuongelmat. Osapuolet toimittivat 25 päivänä helmikuuta 2000 muutetut sitoumukset, joissa oli otettu huomioon tietyt erityisesti markkinatutkimukseen perustuvat mukautukset. Sitou- musten koko teksti on tämän päätöksen liitteenä. komission edellyttämät, (154) Kuten edellä 84 ja 92 kappaleessa todetaan, kyseiset sitoumukset poistavat toteutettuina komission huolen siitä, että ehdotettu keskittymä johtaisi määräävään ase- maan sotilaskäyttöön tarkoitettujen tietoliikennesatelliit- tien Ranskan markkinoilla ja mekaanisten pyörien Euroopan markkinoilla. VII PÄÄTELMÄ (158) Komissio päättelee, että osapuolten antamat sitoumukset ovat riittävät komission toimenpidettä koskevan tutki- muksen aikana havaitsemien ja edellä kuvattujen kilpai- luongelmien poistamiseksi. (159) Sulautuma-asetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja edellyttäen, että edellä kuvattuja ja tämän päätöksen liit- teenä olevia sitoumuksia noudatetaan, toimenpide julis- tetaan näin ollen yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen luo tai vahvista toimintaan soveltuvaksi, koska se ei määräävää asemaa, jonka seurauksena tehokas kilpailu estyisi olennaisesti Euroopan talousalueella tai sen mer- kittävällä osalla, VI LIITÄNNÄISRAJOITUKSET ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla (155) Osapuolet (Lagardère, ja niiden varsinaiset emoyhtiöt Aérospatiale-Matra, DaimlerChrysler ja BAe) ovat teh- neet kilpailukieltosopimuksen, jossa ne sitoutuvat luopu- maan tietyistä Astriumin harjoittamista toiminnoista (kuten satelliittien, avaruusinfrastruktuurin ja tiettyjen satelliittikomponenttien sekä alajärjestelmien valmistuk- sesta). Tämä lauseke on voimassa niin kauan, kuin kysei- set yhtiöt omistavat osuuksia Astrium-yhtymästä tai jos- tain sen emoyhtiöstä. (156) Tämä rajoitus korostaa osapuolten ja niiden emoyhtiöi- den pysyvää vetäytymistä yksinomaan Astriumille vara- tuista liiketoiminnoista. Sopimuksen laajuus näyttää kui- tenkin ylittävän sen, mikä koskee suoraan ilmoitetun keskittymän toteuttamista ja on sen toteuttamisen kan- nalta tarpeellista, koska kilpailukieltosopimus jää voi- maan, vaikka osapuolilla tai niiden emoyhtiöillä olisi Astriumista tai sen emoyhtiöistä vain sellainen omistus- osuus, joka ei anna määräysvaltaa. Näin ollen sopimus olisi voimassa myös tapauksissa, joissa kyseisillä yhtiöillä ei ole mahdollisuutta käyttää ratkaisevaa vaikutusvaltaa Astriumissa. (157) Tämä kilpailukieltosopimus koskee suoraan ilmoitetun keskittymän toteuttamista ja on sen kannalta välttämä- tön. Sen vuoksi tämä päätös koskee sitä ainoastaan, jos Sillä edellytyksellä, että edellä tiivistetysti kuvailtuja ja liitteessä yksityiskohtaisesti määriteltyjä sitoumuksia noudatetaan täysin, 29 päivänä lokakuuta 1999 ilmoitettu keskittymä, jonka tulok- sena luodaan Astrium-yhtiö, julistetaan yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi. 2 artikla Tämä päätös on osoitettu seuraaville: Matra Marconi Space NV c/o Price Waterhouse Vooren Koninginnegracht NL-2514 AA Den Haag Alankomaat DaimlerChrysler D-70546 Stuttgart Saksa Tehty Brysselissä 21 päivänä maaliskuuta 2000. Komission puolesta Mario MONTI Komission jäsen 28. 11. 2003 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 314/19 LIITE SITOUMUS Dasa Dornier Raumfahrt Holding GmbH (jäljempänä 'DDRH') ja Matra Marconi Space NV (jäljempänä 'MMS') (jäljem- pänä yhteisnimityksellä 'osapuolet') antavat seuraavan sitoumuksen (jäljempänä 'sitoumus'), joka koskee komissiolle 29 päivänä lokakuuta 1999 ilmoitettua Astriumiin liittyvää toimenpidettä (jäljempänä 'toimenpide') ja jossa noudatetaan seuraavia määräyksiä niiden kuitenkaan rajoittamatta asiaa koskeviin lakeihin ja asetuksiin perustuvia osapuolten oikeuk- sia. Tämä sitoumus tulee voimaan heti, kun osapuolet ovat saaneet toimenpiteen hyväksymistä koskevan komission päätök- sen (jäljempänä 'voimaantulopäivä'). Osapuolet sitoutuvat varmistamaan seuraavaa: 1. Yhdenmukaiset työntöjärjestelmät Astrium NV ja sen kaikki tytäryhtiöt (jäljempänä 'Astrium') myöntävät erikoistuneelle alajärjestelmien/laitteiden val- mistajalle […]* liitteissä 1 ja 4 määritellyn menettelyn mukaisesti ei-yksinoikeudella pitkäaikaisen lisenssin, joka käsittää kaikki asiaan kuuluvat Dasan teollis- ja tekijänoikeudet (mukaan lukien teknologia, taitotieto, valmistuspro- sessit, menettelyt ja asiaan kuuluvat patentit) ja joka oikeuttaa valmistamaan ja myymään Dasan tai sen kanssa yhteistyössä toimivien yhtiöiden nykyisin valmistamia Spacebus 3000 -alustaan tarkoitettuja yhdenmukaisia työntö- järjestelmiä. Osana lisenssisopimusta osapuolet varmistavat, että Astrium toimittaa lisenssinsaajan pyynnöstä ja omakustannushintaan riittävän pitkän ajanjakson ajan lisenssin myöntämisestä kaiken kohtuudella tarvittavan tekni- sen avun, jotta lisenssinsaaja kykenee Astriumista riippumatta valmistamaan kyseistä tuotetta ja/tai tarjoamaan oman henkilöstönsä avulla integrointipalveluja. 2. Kemialliset rakettimoottorit alajärjestelmien/laitteiden valmistajalle Yhdenmukaisia työntöjärjestelmiä koskevan lisenssin täydentämiseksi tai siitä erillään Astrium myöntää erikois- tuneelle liitteissä 1 ja 4 määritellyn menettelyn mukaisesti ei-yksinoikeudella pitkäaikaisen lisenssin, joka käsittää kaikki asiaan kuuluvat Dasan teollis- ja tekijänoikeudet (mu- kaan lukien teknologia, taitotieto, valmistusprosessit, menettelyt ja asiaan kuuluvat patentit) ja joka oikeuttaa val- mistamaan ja myymään kahdella polttoainesäiliöllä varustettuja rakettimoottoreita edellä 1 kohdassa kuvattuun tar- koitukseen. Osana lisenssisopimusta osapuolet varmistavat, että Astrium toimittaa lisenssinsaajan pyynnöstä ja oma- kustannushintaan riittävän pitkän ajanjakson ajan lisenssin myöntämisestä kaiken kohtuudella tarvittavan teknisen avun, jotta lisenssinsaaja kykenee Astriumista riippumatta valmistamaan kyseistä tuotetta oman henkilöstönsä avul- la. […]* 3. Mekaaniset pyörät Astrium myy sopivalle ostajalle MMS:n Yhdistyneessä kuningaskunnassa harjoittaman liitteessä 2 kuvatun mekaa- nisiin pyöriin liittyvän liiketoiminnan. Myynnissä noudatetaan liitteissä 3 ja 4 kuvattua menettelyä. Myyntiin saakka Astrium huolehtii siitä, että MMS:n mekaanisiin pyöriin liittyvää liiketoimintaa harjoitetaan myös aikaisemmin nou- datettujen tavanomaisten liiketoiminnallisten periaatteiden mukaisesti ja huolellisen liikemiehen varovaisuutta nou- dattaen niin, että kaikki tarpeelliset toimenpiteet kyseiseen toimintaan liittyvien omaisuusarvojen suojaamiseksi ja säilyttämiseksi toteutetaan. Myynnin toteuduttua Astrium sitoutuu pidättäytymään […]* ajan kilpailusta kyseisen liiketoiminnan ostajan kanssa mekaanisten pyörien alalla ja olemaan houkuttelematta palvelukseensa ostajan työntekijöitä. 4. Satelliitteihin sijoitettavat hallintajärjestelmät Astrium myöntää erikoistuneelle alajärjestelmien/laitteiden valmistajalle […]* liitteissä 1 ja 4 määritellyn menettelyn mukaisesti ei-yksinoikeudella pitkäaikaisen lisenssin, joka käsittää asiaan kuuluvat Dasan teollis- ja tekijänoikeudet (mukaan lukien patentit) ja joka oikeuttaa valmistamaan (piirustusten mukaisesti ”build-to-print”-periaatteella) ja myymään Spacebus 3000 -alustassa käytettäviä Dasan asennon ja kiertoradan hallintajärjestelmiä Spacebus 3000 -alustaa varten, suunnitellut satelliitteihin sijoitettavat tietokonejärjestelmät ja sovellusohjelmistot mukaan lukien. Osana lisenssisopimusta osapuolet varmistavat, että Astrium toimittaa lisenssinsaajan pyynnöstä ja omakustannus- L 314/20 FI Euroopan unionin virallinen lehti 28. 11. 2003 hintaan riittävän pitkän ajanjakson ajan lisenssin myöntämisestä kaiken kohtuudella tarvittavan teknisen avun, jotta lisenssinsaaja kykenee Astriumista riippumatta valmistamaan kyseistä tuotetta oman henkilöstönsä avulla. Matra Marconi Space NV Dasa Dornier Raumfahrt Holding GmbH Nimi: Asema: Nimi: Asema: 28. 11. 2003 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 314/21 LIITE 1 LISENSSIT Edellä sitoumuksen 1, 2 ja 4 kohdassa mainittuja lisenssejä (jäljempänä 'lisenssit') myöntäessään osapuolet sitoutuvat noudattamaan seuraavaa menettelyä: Osapuolet varmistavat, että Astrium tekee kyseisen lisenssisopimuksen kohtuullista lisenssimaksua vastaan komission hyväksymän sopivan lisenssinsaajan (jäljempänä 'lisenssinsaaja') kanssa […]* kuluessa voimaantulopäivästä. 1. Lisenssinsaajan on kyettävä menestyksekkäästi tarjoamaan kyseessä olevia integrointipalveluja. Erityisesti potentiaalisella lisenssinsaajalla on oltava kyseiseltä alalta riittävä päte- vyys sekä tarpeelliset tuotanto- ja testaustilat. ja itsenäisesti valmistamaan kyseistä tuotetta ja/tai 2. Auttaakseen komissiota arvioimaan potentiaalisen lisenssinsaajan soveltuvuutta osapuolet toimittavat asiakirjojen tukeman ja täysin perustellun ehdotuksen, jonka perusteella komissio kykenee toteamaan, että i) osapuolilla ei ole lisenssinsaajan suhteen valvottavanaan aineellisia etuja (suoraan eikä välillisesti); ii) lisenssi mahdollistaa lisenssinsaajan toiminnan elinkelpoisena kilpailijana markkinoilla; ja iii) lisenssi on erityisesti kestoltaan ja sisältämänsä teknisen tuen suhteen asianmukainen ja riittävä, jotta lisenssin- saaja pystyy menestyksekkäästi ja itsenäisesti valmistamaan kyseistä tuotetta ja/tai tarjoamaan siihen liittyviä integrointipalveluja. 3. Osapuolet hankkivat asianmukaiselle lisenssiluonnokselle ennalta komission hyväksynnän, jonka antamisesta tämän ei tule aiheettomasti pidättäytyä. Hyväksyntää koskeva pyyntö on esitettävä samanaikaisesti lisenssinsaajan hyväksy- mistä koskevan pyynnön kanssa. 4. Osapuolet nimittävät kymmenen (10) päivän kuluessa voimaantulopäivästä riippumattoman ja kokeneen toimitsija- jonka tehtävänä on valvoa ja seurata, että osapuolet täyttävät miehen (jäljempänä väliaikainen 'toimitsijamies'), tämän sitoumuksen ehdot. 5. Jos osapuolet eivät ole myöntäneet kyseistä lisenssiä […]* kuluessa voimaantulopäivästä, osapuolet antavat liitteessä 4 olevien määräysten mukaisesti väliaikaiselle toimitsijamiehelle peruuttamattoman valtuutuksen myöntää lisenssi […]* kuluessa käytettävissä olevin parhain mahdollisin ehdoin. 6. Mahdollisimman pian väliaikaisen toimitsijamiehen nimittämisen jälkeen osapuolet varmistavat, että tämä hankkii osapuolten kanssa käytyjen alustavien keskustelujen perusteella laaditulle edellä 1 ja 2 kohdassa määritellyt perus- teet täyttävien potentiaalisten lisenssinsaajien luettelolle komission ennalta antaman hyväksynnän. Osapuolet var- mistavat, että väliaikainen toimitsijamies tiedottaa komissiolle säännöllisin väliajoin potentiaalisten lisenssinsaajien kanssa käytävistä mahdollisista neuvotteluista. 7. Väliaikaista toimitsijamiestä nimitettäessä noudatetaan liitteessä 4 määriteltyä menettelyä. L 314/22 FI Euroopan unionin virallinen lehti 28. 11. 2003 LIITE 2 (Liikesalaisuudet) MMS:N MEKAANISIIN PYÖRIIN LIITTYVÄN LIIKETOIMINNAN KUVAUS MMS:n mekaanisiin pyöriin liittyvä liiketoiminta käsittää: 1. MMS:n mekaanisiin pyöriin liittyvään liiketoimintaan (jäljempänä 'liiketoiminta') sidotun aineellisen käyttöomaisuu- den, johon sisältyy: — […]*. 2. Kaikki kyseiseen liiketoimintaan liittyvistä sopimuksista johtuvat oikeudet sekä asiakkaiden ja toimittajien yhteystie- dot. 3. Kaikki MMS:n omistamat mekaanisten pyörien malleihin ja pyörien valmistusta koskeviin mallikuvauksiin liittyvät teollis- ja tekijänoikeudet sekä valmistukseen liittyvät asiakirjat ja liiketoimintaprosessit. 4. […]*. 28. 11. 2003 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 314/23 LIITE 3 MYYNTI Osapuolet sitoutuvat täyttämään edellä sitoumuksen 3 kohdassa mainitut velvoitteet seuraavaa menettelyä noudattaen: 1. Osapuolet varmistavat, että Astrium myy komission hyväksymälle sopivalle ostajalle (jäljempänä 'ostaja') MMS:n mekaanisiin pyöriin liittyvän liiketoiminnan (jäljempänä 'liiketoiminta') […]* kuluessa voimaantulopäivästä (jäljem- pänä 'ajanjakso 1'). 2. Kyseisen ostajan on kyettävä menestyksekkäästi ja itsenäisesti valmistamaan kyseistä tuotetta. Erityisesti potentiaa- lisella ostajalla on oltava kyseisellä alalla riittävä pätevyys sekä tarpeelliset tuotanto- ja testaustilat. 3. Auttaakseen komissiota arvioimaan potentiaalisen ostajan soveltuvuutta osapuolet toimittavat asiakirjojen tukeman ja täysin perustellun ehdotuksen, jonka perusteella komissio kykenee toteamaan, että i) osapuolilla ei ole ostajan suhteen valvottavanaan aineellisia etuja (suoraan eikä välillisesti); ii) myynti antaa ostajalle mahdollisuuden valmistaa kyseistä tuotetta menestyksekkäästi ja itsenäisesti; ja iii) liiketoimintaa koskevan kauppasopimuksen tekohetkellä ostajalla on tai sen voidaan kohtuudella olettaa saavan kaikki tarvittavat kauppaa koskevat hyväksynnät Euroopan yhteisön toimivaltaisilta kilpailuviranomaisilta. 4. Osapuolet nimittävät kymmenen (10) päivän kuluessa voimaantulopäivästä riippumattoman ja kokeneen toimitsija- jonka tehtävänä on valvoa ja seurata, että osapuolet täyttävät miehen (jäljempänä 'väliaikainen toimitsijamies'), tämän sitoumuksen ehdot ajanjakson 1 kuluessa. 5. Jos komissio ei ole hyväksynyt kyseisen liiketoiminnan ostajaa […]* kuluessa voimaantulopäivästä, osapuolet anta- vat liitteessä 4 olevien määräysten mukaisesti väliaikaiselle toimitsijamiehelle peruuttamattoman valtuutuksen myydä liiketoiminta. Tämä valtuutus on voimassa […]* ajanjakson 1 päättymisestä (jäljempänä 'ajanjakso 2'). 6. Mahdollisimman pian nimittämisensä jälkeen väliaikainen toimitsijamies hankkii osapuolten kanssa käytyjen alus- tavien keskustelujen perusteella laaditulle potentiaalisten ostajien luettelolle komission ennalta antaman hyväksyn- nän. Väliaikainen toimitsijamies tiedottaa komissiolle säännöllisin väliajoin potentiaalisten ostajien kanssa käytävistä mahdollisista neuvotteluista. 7. Väliaikaista toimitsijamiestä nimitettäessä noudatetaan liitteessä 4 määriteltyä menettelyä. L 314/24 FI Euroopan unionin virallinen lehti 28. 11. 2003 LIITE 4 YLEISET MÄÄRÄYKSET 1. Osapuolet ehdottavat komissiolle riippumatonta ja kokenutta laitosta, jonka nimittämistä toimitsijamieheksi ne pitä- vät asianmukaisena. Ehdotus on tehtävä kymmenen (10) työpäivän kuluessa päivästä, jona toimitsijamiehen nimittä- misvelvollisuus syntyy. Komissiolla on harkintansa mukaan oikeus hyväksyä tai hylätä ehdotettu laitos jäljempänä 10 kohdan mukaisesti. Jos ehdotettu laitos hylätään, osapuolet toimittavat vähintään kahden muun laitoksen nimet viiden (5) työpäivän kuluessa siitä, kun tieto hylkäämisestä on saatu. Jos komissio hyväksyy useampia kuin yhden nimen, osapuolilla on oikeus valita nimitettävä toimitsijamies hyväksyttyjen joukosta. Jos komissio hylkää kaikki uudet nimet, se nimeää toimitsijamiehen, joka osapuolten on nimitettävä. 2. Toimitsijamies on nimitettävä viiden (5) työpäivän kuluessa siitä, kun komissio on antanut tämän liitteen 1, 8 ja 10 kohdan mukaisesti nimenomaisen hyväksyntänsä tai epäsuoran hyväksyntänsä. 3. Samanaikaisesti kun komissiolta pyydetään hyväksyntää ehdotetulle toimitsijamiehelle osapuolet toimittavat ehdo- tuksen valtuutusluonnokseksi, jossa määritellään tarkoin valtuutuksen laajuus (mukaan lukien kannustin, joka saa toimitsijamiehen pyrkimään pikaisesti arvoltaan mahdollisimman hyvään tulokseen) ja laitokselle valtuutuksen mukaisesti kuuluvat velvoitteet. Komission esittäessä kohtuullisen pyynnön osapuolet muuttavat ehdottamaansa val- tuutusta varmistaakseen, että se on tämän sitoumuksen määräysten mukainen. Valtuutuksen tultua voimaan osapuo- lilla ei ole oikeutta muuttaa sitä ilman komission ennalta antamaa suostumusta. 4. Toimitsijamiehen valtuutus sisältää seuraavat velvoitteet: i) ii) seurata, että osapuolet toteuttavat tyydyttävällä tavalla tässä sitoumuksessa määrätyt velvoitteet (sikäli kuin ne kuuluvat toimitsijamiehen valtuutuksen piiriin); toimittaa komissiolle edistymisestään valtuutuksen mukaisen tehtävän suorittamisessa kirjallisia raportteja, joiden suhteen toimitsijamies ei ole kyennyt suorittamaan tehtäväänsä. joissa mainitaan mahdolliset seikat, Raportit on toimitettava englannin kielellä kymmenen (10) työpäivän kuluessa toimitsijamiehen nimittämisestä kuluneiden kunkin kahden (2) kuukauden ajanjakson päättymisestä tai muina aikoina tai ajanjaksoina, jotka komissio mahdollisesti määrittelee, ja niissä on käsiteltävä viimeisten kahden kuukauden aikana tapahtunutta kehitystä. Osapuolille toimitetaan samanaikaisesti toimitsijamiehen raportista luottamuksellisia tietoja sisältämä- tön toisinto; ja iii) toimittaa komissiolle milloin tahansa sen pyynnöstä kirjallinen tai suullinen raportti toimitsijamiehen valtuutuk- sen piiriin kuuluvista asioista. Osapuolille toimitetaan samanaikaisesti tällaisista kirjallisista raporteista luotta- muksellisia tietoja sisältämätön toisinto ja niille ilmoitetaan pikaisesti mahdollisten suullisten raporttien luotta- muksellisia tietoja sisältämättömästä sisällöstä. 5. Jos tämä sitoumus edellyttää, että toimitsijamiehen valtuutukseen on kuuluttava velvollisuus käydä neuvotteluja ja ehdottaa lisenssinsaajaa tai tapauksen mukaan ostajaa, toimitsijamiehen tulee: i) ilmoittaa komissiolle mahdollisimman pian osapuolten kanssa käytyjen alustavien keskustelujen jälkeen mah- dollisten lisenssinsaajien tai ostajien henkilöllisyys ja ilmoittaa komissiolle syyt, joiden perusteella toimitsijamies pitää kyseisiä lisenssinsaajia tai ostajia edellä esitetyt arviointiperusteet huomioon ottaen sopivina; ii) päättää neuvottelut mahdollisten ostajien kanssa, jos komissio katsoo neuvottelukumppanin olevan sopimaton ostajaksi; ja iii) neuvotella sellaisen sitovan sopimuksen tekemiseksi (mikäli toimi hyväksytään), jossa otetaan huomioon osa- puolten taloudelliset edut (toisin sanoen toimitsijamiehen valtuutuksen puitteissa parhaan mahdollisen hinnan ja parhaiden mahdollisten ehtojen saamiseksi). 6. Osapuolet toimittavat toimitsijamiehelle kaiken tämän valtuutuksensa mukaisesti pyytämän kohtuullisen avun ja tie- dot mukaan lukien jäljennökset kaikista tarvittavista asiakirjoista. Turvallisuuden edellyttämien rajoitusten rajoissa toimitsijamiehellä on täydet ja rajoittamattomat oikeudet käyttää Astriumin henkilöstöä, kirjanpitoa, arkistoja, asia- kirjoja, tiloja ja teknisiä tietoja, jotka liittyvät kyseisten lisensioitavien tuotteiden valmistukseen, tai muita mahdolli- joita toimitsijamies voi kohtuudella pyytää ottaen aina huomioon, että käyttöoikeus sia asiaan kuuluvia tietoja, rajoittuu toimitsijamiehen valtuutuksen piiriin. 28. 11. 2003 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 314/25 7. Kun toimitsijamiehen tehtäväksi annettu korjaustoimenpide on toteutettu, toimitsijamiehen kyseistä toimenpidettä koskeva valtuutus päättyy, jos komissio on tämän ennalta hyväksynyt. Komissio voi kuitenkin milloin tahansa vaatia toimitsijamiehen nimittämistä uudelleen, jos jälkeen päin käy ilmi, että kyseistä korjaustoimenpidettä ei mahdolli- sesti ole toteutettu kokonaan ja asianmukaisesti. 8. 9. Jos komissio ei ole viidentoista (15) työpäivän kuluessa asiakirjojen tukeman ja täysin perustellun pyynnön vastaan- ottamisesta hylännyt kirjallisesti sille tämän sitoumuksen mukaisesti hyväksyttäväksi toimitettua ehdotusta, ehdotus katsotaan hyväksytyksi. Jos asetettujen määräaikojen noudattaminen käy poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi mahdottomaksi tai hyvin vaikeaksi ja osapuolet toimittavat komissiolle kohtuulliset todisteet kyseisistä poikkeuksellisista olosuhteista, sitou- muksen täyttämiseksi liitteissä 1 ja 3 asetettuja määräaikoja voidaan osapuolten ja komission yhteisestä sopimuk- sesta pidentää. 10. Kaikki komission hyväksyntää edellyttävät pyynnöt ja ehdotukset on osoitettava komission kilpailun pääosaston lin- jan B johtajalle osoitteella Avenue de Cortenberg 150, B-1000 Bryssel. Kaikki osapuolille tarkoitetut tiedonannot osoitetaan henkilöille, jotka on nimettävä ja ilmoitettava komissiolle ennen voimaantulopäivää