title: eEurope - Tietoyhteiskunta kaikille Seurantakertomus Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 pidettävälle Eurooppa-neuvoston erityiskokoukselle "Työllisyys, talousuudistus ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus - kohti innovaation ja tiedon Eurooppaa"

eurovoc_concepts:
Europe
information network
information technology
innovation
new technology

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 8. 3. 2000 KOM (2000) 130 lopullinen eEurope Tietoyhteiskunta kaikille SEURANTAKERTOMUS Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 pidettävälle Eurooppa-neuvoston erityiskokoukselle "Työllisyys, talousuudistus ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus - kohti innovaation ja tiedon Eurooppaa" Sisältö Johdanto 1. Palaute 2. Lisäarvio tilanteesta 3. Jatkotoimet Liite 1 Edistyminen Helsingin kokouksen jälkeen Liite 2 – Sähköinen talous 2 Johdanto joulukuuta 1999 Euroopan komission antamalla eEurope-aloite käynnistettiin 8. tiedonannolla eEurope – Tietoyhteiskunta kaikille1. Aloitteella pyritään nopeuttamaan digitaaliteknologian käyttöönottoa kaikkialla Euroopassa ja varmistamaan, että kaikilla eurooppalaisilla on niiden käyttämiseen tarvittavat taidot. Se on keskeisessä asemassa Euroopan taloudellisen ja yhteiskunnallisen uudistumisen asialistalla, jonka komissio on laatinut ennen Lissabonin Eurooppa-neuvoston kokousta. Aloitteen taustalta löytyy yhä selvempi käsitys siitä, että digitaaliteknologian soveltamisesta on tullut kasvun ja työllisyyden avaintekijä. Jatkuvasti saadaan todisteita siitä, että syntymässä on – lähinnä Internetin myötä – ns. uusi talous, jota kutsutaan myös "sähköiseksi taloudeksi" (e-economy). Eurooppa on pystynyt reagoimaan näihin mahdollisuuksiin ja haasteisiin suhteellisen hitaasti osittain siksi, että perinteisen teollisen yhteiskunnan lainalaisuudet ovat edelleen vahvassa asemassa Euroopassa. Lissabonin Eurooppa-neuvoston kokouksen avulla tätä tilannetta voitaisiin muuttaa. Hyväksymällä konkreettisia toimintatavoitteita kokouksessa voitaisiin antaa selkeä merkki siitä, että Euroopan johtajat ovat päättäneet muokata Euroopasta muutos- ja kilpailukykyisen talousalueen. Suuri osa tässä muutosprosessissa tarvittavasta liikevoimasta tulee markkinoilta ja yksityiseltä sektorilta. Tästä huolimatta julkisella ohjauksella on merkityksensä, varsinkin luotaessa selkeää sääntelyjärjestelmää, koulutettua tukevaa tietoyhteiskuntaa. Yhtä paljon Euroopassa tarvitaan huipputasolta alkaen vahvaa johtajuutta ja tiukkaa sitoutumista. osallistumismahdollisuuksia työvoimaa kaikkien ja eEurope-aloitteella pyritään edistämään tällaista kehitystä. Aloite suurta kannatusta Eurooppa-neuvoston kokouksessa Helsingissä 10. –11. joulukuuta 1999. ja valtionpäämiehet pyysivät komissiota tekemään yhdessä neuvoston Hallitukset kanssa Eurooppa-neuvoston kokouksessa Feirassa kesäkuussa ja laatimaan Eurooppa-neuvoston Lissabonin erityiskokoukselle asiasta seurantakertomuksen. eEurope-toimintasuunnitelman hyväksyttäväksi sai Tämä seurantakertomus on vastaus tuohon pyyntöön. Kertomus koostuu kolmesta osasta ja kahdesta liitteestä. Ensimmäisessä osassa tarkastellaan lyhyesti tahojen suhtautumista ja kannanottoja eEurope-aloitteeseen. jäsenvaltioiden, yritysten ja muiden Toisessa osassa arvioidaan uuden talouden kehitystä Euroopassa. Kolmannessa osassa hahmotellaan seuraavia askelia matkalla kohti eEurope- toimintasuunnitelmaa. tarkastellaan kehitystä joulukuussa tapahtuneen eEurope-aloitteen Liitteessä I käynnistämisen jälkeen. Siinä annetaan tietoja meneillään olevista ja suunnitelluista 1 http://europa. eu. int/comm/information_society/eeurope/index_en. htm 3 hankkeista, kartoitetaan tarpeita lisätoimenpiteille. jotka edesauttavat eEurope-aloitteen tavoitteiden saavuttamista, sekä sisältää selventävän analyysin 'uudesta taloudesta', sen vaikutuksista Liite II Euroopassa ja Euroopan asemasta tässä kehityksessä. Tämä analyysi tukee eEurope- aloitetta ja antaa vahvat perustelut pikaiselle toiminnalle. 4 1. Palaute eEurope-aloite on herättänyt varsin laajaa keskustelua monilla tahoilla. Saadut kannanotot voidaan jakaa Euroopan yhteisöjen toimielinten, jäsenvaltioiden ja muiden asiaan liittyvien tahojen esittämiin näkemyksiin. 1. 1. Euroopan yhteisöjen toimielimet Eurooppa-neuvoston komission kanssa laatimaan seurantakertomus ja eEurope-toimintasuunnitelma. kokouksessa Helsingissä neuvostoa pyydettiin yhdessä Euroopan parlamentti hyväksyy eEurope-aloitetta koskevan raporttinsa täysistunnossa 13. –17. maaliskuuta 2000. 1. 2. Jäsenvaltiot Lissabonissa pidettiin puheenjohtajavaltio Portugalin kutsusta 31. tammikuuta jäsenvaltioiden ja komission epävirallinen kokous. Jäsenvaltioihin on oltu myös kahdenvälisissä yhteyksissä. Yleisesti ottaen ne ovat kiinnostuksella. Tärkeimpiä esiin nousseita kysymyksiä ovat olleet seuraavat: (cid:1) suhtautuneet eEurope-aloitteeseen myönteisesti ja Monet haluaisivat asettaa asioita tärkeysjärjestykseen ja määritellä tavoiteaikoja jo halvempien Internet- Eurooppa-neuvoston Lissabonin kokouksessa yhteyksien ja sähköisen kaupan puitteiden osalta). (esim. (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) Jonkin verran eri mieltä ollaan asioiden tärkeysjärjestyksestä ja muista erityisen tärkeistä toimenpiteistä (esim. sisältö, tarvittavien taitojen opettaminen). Kaikki haluavat välttää luomasta jälleen uutta hidasta "prosessia". Kaikki haluaisivat tarkempia tietoja siitä, miten eEurope-aloitteen tavoitteisiin voitaisiin päästä. Useimmat jäsenvaltiot kehittelevät samanaikaisesti eEuropen kanssa kansallisia hankkeita. Tällaisia ovat esimerkiksi Germ@ny-hanke Saksassa2, Yhdistyneen kuningaskunnan hanke "Information age government"3 ja Ranskan hanke Internetin yhteissääntelystä4. 1. 3. Muilta tahoilta saatu palaute Aloitteelle luotiin oma sähköpostilaatikko (eeurope@cec. eu. int), johon sai lähettää palautetta ja ehdotuksia. Näkemyksiään esittivätkin hyvin monenlaiset eturyhmät 2 3 4 Deutsche Telecom -yrityksen yksityinen aloite yhteistyössä Saksan hallituksen kanssa. Ks. lehdistötiedote 11. 2. 2000. http://www. iagchampions. gov. uk/Strategy. htm http://www. internet. gouv. fr/francais/textesref/pagsi2/lsi/coregulation. htm 5 (lähes 200): yritykset, tutkimusyhteisöt, järjestöt, kansalliset viranomaiset, alue- ja paikallisviranomaiset sekä yksityishenkilöt. Määräajaksi asetettiin 1. helmikuuta, jotta palaute voitaisiin ottaa huomioon tässä seurantakertomuksessa. Laajempi arviointi eEurope-aloitteen saadusta osoitteesta http://europa. eu. int/comm/information_society/eeurope. verkkosivuilta palautteesta löytyy Mitä tulee eEurope-aloitteen varsinaisiin ehdotuksiin, hanke nähtiin tärkeänä pyrkimyksenä käsitellä Euroopan tulevan menestyksen kannalta keskeisiä asioita. Yleisesti ottaen esitetyt toimintalinjat saivat kannatusta, joskin painotuseroja esiintyi eturyhmittäin. sähköisen kaupankäynnin oikeudellisten puitteiden tarvetta, kun taas vammaisjärjestöt kaipasivat käyttömahdollisuuksien laajempaa huomioon ottamista aloitteen kaikilla aloilla. Aloitteeseen esitettiin myös lisättäväksi muutamia aihekokonaisuuksia, kuten vanhusten mahdollisuudet käyttää uutta teknologiaa sekä digitaaliteknologian käyttökoulutus. yritysmaailman Esimerkiksi korostivat edustajat Kommenteista kuulsi läpi voimakas halu edesauttaa eEurope-aloitteen tavoitteita. joissa Monet antoivat esimerkkejä meneillään olevista hankkeista ja ohjelmista, käsitellään aloitteen piiriin kuuluvia kysymyksiä. Jotkin ehdotuksista on jo otettu huomioon vastaavien toimintalinjojen kehittämisessä (esim. tarvittavien taitojen kehittäminen, tietoturva). eEurope-aloitteeseen kohdistunut arvostelu liittyi useimmiten vaikeuksiin päästä tutustumaan asiaan liittyviin asiakirjoihin, jotka eivät olleet näkövammaisten apuvälineille soveltuvassa muodossa. 2. Lisäarvio tilanteesta eEurope-aloitteen julkistamisen jälkeen kiinnostus Internetin vaikutuksia kohtaan ja tietoisuus "uudesta taloudesta" on lisääntynyt Euroopassa huomattavasti. Asia on saanut jäsenvaltioiden tiedotusvälineissä paljon huomiota, ja useissa yksityisen ja julkisen sektorin raporteissa ja selvityksissä on painotettu eEurope-aloitteessa kuvattuja kehityskulkuja. Komissio on arvioinut tilannetta lisää käyttäen apunaan uusimpia tietoja (ks. liite II), jotka tukevat eEurope-aloitteen taustalta löytyviä periaatteita. Arvioinnin tulokset voidaan tiivistää seuraavasti: • Internet tulee parantamaan eurooppalaisen talousjärjestelmän tuotantopotentiaalia lisäämällä kilpailua ja tuottavuutta. Se voisikin näin toimia menestyksekkään talouspolitiikan välineenä EU:ssa. • Eurooppa ei joistain vahvuuksistaan huolimatta (esim. matkaviestintä) riittävästi hyödynnä Internetin kaikkia mahdollisuuksia. • Tarvitaan dynaamisia tukevat uusyrityksiä, työvoimamarkkinoita, jotka tarjoavat ammattitaitoista ja joustavaa työvoimaa sekä kilpailtuja tuotemarkkinoita, jotka pitävät hinnat kurissa. pääomamarkkinoita, eurooppalaisia jotka 6 • Internetin levinneisyydessä on huomattavia eroja jäsenvaltioiden kesken. Tämä aiheuttaa ongelmia, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen sekä taloudellisen kasvun mahdollisuuksiin, koska verkottuneessa taloudessa saadaan eniten hyötyä liittämällä mahdollisimman moni verkkoon. liittyvät jotka Tämä lisäarvio vahvistaa yhdessä monilta eri tahoilta saatujen lausuntojen kanssa tämän alan toiminnan tärkeyden. 3. Jatkotoimet Tämän seurantakertomuksen ja komission muiden toimien tulisi edesauttaa Eurooppa-neuvoston Lissabonin kokouksessa käytävää keskustelua eEurope- aloitteen tavoitteista ja niiden toteuttamistavoista. Koska asia on kiireellinen, Lissabonissa olisi saavutettava jonkinlaista edistymistä. Jäsenvaltioita pyydetäänkin sopimaan selkeistä sitoumuksista näiden tavoitteiden edistämiseksi. Kuten Eurooppa-neuvoston Helsingin kokouksessa joulukuussa todettiin, täysimittainen toimintasuunnitelma on hyväksyttävä kesäkuuhun mennessä. eEurope-toimintasuunnitelmassa olisi määriteltävä käytännön tavoitteet kaikilla eEurope-aloitteen toiminta-aloilla ja keinot niiden saavuttamiseksi. Kehityksen seuraamiseksi on voimakkaasti pyrittävä parantamaan uuteen talouteen liittyvää tilastotietoa. Komissio perustaa sovittujen tavoitteiden seurantaa varten Internet-palvelun, joka tarjoaa ajantasaista ja vertailukelpoista tietoa keskeisistä indikaattoreista kaikissa jäsenvaltioissa sekä kansainvälisiä vertailukohtia. suhteessa Kehityksen nopeuttaminen joillain eEurope-aloitteen toiminta-aloilla (esim. koulutus- ja tutkimusverkot) merkitsee myös painopisteiden uudelleenarviointia. Komissio on eEurope-aloitteen tässä painopistealat ovat selkeästi esillä IST-ohjelman5 (Tietoyhteiskunnan tekniikat) työohjelmassa sekä rakennerahastojen kansallisia ohjelmia (2000–2006) koskevissa neuvotteluvaltuuksissa. Viimeksi mainituissa komissio painotti sellaisia eEurope- aloitteen tavoitteita, jotka voisivat saada yhteisrahoitusta rakennerahastoista. saavuttanut edistystä kahdella alalla. jo eEurope-aloitteen kehittyminen ja riippuu Eurooppa-neuvoston Lissabonin kokouksesta. Tästä syystä edistyminen edellyttää yksimielisyyttä seuraavista asioista: suunta a. On sovittava komission laatima taloudellisen ja yhteiskunnallisen uudistumisen asialista ottaen huomioon painopistealat ja niihin liittyvät aikataulut, jotta voidaan edistää uuden talouden nopeaa kehittymistä Euroopassa vahvistaen ja tukien eurooppalaisia arvoja ja monimuotoisuutta. b. On sovittava siitä, millä keinoin varsinainen eEurope-toimintasuunnitelma laaditaan. 5 Osa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidettä puiteohjelmaa. 7 LIITE I Edistyminen eEurope-aloitteen tavoitteissa Helsingin kokouksen jälkeen 8 1. Euroopan nuoriso digitaaliaikaan Tavoitteet Vuoden 2001 loppuun mennessä: • Kaikilla kouluilla tulisi olla pääsy Internetiin ja multimediatiedon lähteille. • Kaikkien opettajien ja oppilaitten käytettävissä tulisi olla tukipalveluja. • Kaikilla tulisi olla mahdollisuus Internetin ja multimedian käyttöön siihen varatuissa julkisissa tiloissa myös heikommassa asemassa olevilla alueilla. Vuoden 2002 loppuun mennessä: • Opettajilla tulisi olla tekniset mahdollisuudet ja taidot käyttää Internetiä ja multimediaa. • Oppilailla tulisi olla luokkahuoneessaan yhteydet Internetiin ja multimediatiedon lähteille. Vuoden 2003 loppuun mennessä: • Kaikilla oppilailla tulisi koulunsa päättäessään olla "digitaalinen lukutaito". Mitä on saatu aikaan? Tammikuussa 2000 komissio julkisti tarjouskilpailun tukipalvelun6 toteuttamisesta. Kyseessä on virtuaaliyhteisö ja kumppanuushanke oppimista tukevien tekniikoiden, sisältöjen alalla. ideoiden ja näkemysten Kohderyhmälle on järjestetty avoin lausuntokierros kokoamiseksi. koulutusalan multimediavälineiden palvelujen sekä ja liittyvistä kysymyksistä Alan edustajien ja jäsenvaltioiden kanssa on järjestetty tapaamisia sekä eEurope- raporttiin7 aloitteeseen Huomispäivän koulutus: Innovaation edistäminen uuden tekniikan avulla liittyvistä aiheista. Tältä pohjalta jäsenvaltiot ja komissio määrittelevät käytännön toimenpiteitä ja keinoja koulujen verkkoyhteyksien parantamiseksi ja koulutusalan korkealaatuisten multimedia-aineistojen ja -palvelujen käyttömahdollisuuksien lisäämiseksi sekä sen varmistamiseksi, että digitaaliseen lukutaitoon eli verkkolukutaitoon liittyvät tavoitteet varmasti saavutetaan. julkaistuun äskettäin että "Huomisen koulu" ja "Oppiva kansalainen" ovat keskeisiä teemoja tietoyhteiskunnan tekniikoita käsittelevässä IST-ohjelmassa. Sokrates-ohjelman Minerva-hankkeessa 6 7 PROMETEUS - PROmoting Multimedia access to Education and Training in the EUropean Society. Komission 27. 1. 2000 hyväksymä asiakirja KOM(2000) 23 lopullinen. 9 tarkastellaan näitä kysymyksiä strategisesti koulutuksellisesta, pedagogisesta ja organisatorisesta näkökulmasta. tukevan ammattitaitoisen työvoiman puute eEurope-aloitteeseen liittyvässä palautteessa huomautettiin usein, että digitaalialan kasvua ongelma Euroopassa. Tarvittavien koulutusmahdollisuuksien takaaminen auttaa vähentämään ammattitaidon koulutusjärjestelmän ulkopuolisia toimia. Tätä kysymystä tarkastellaan yksityiskohtaisemmin komission tiedonannossa Työllisyysstrategiat tietoyhteiskunnassa. Lisäksi siinä annetaan tuoretta tietoa Internetin yleistymisestä ja parhaista käytännöistä kouluissa. puutetta, mutta tarvitaan myös on merkittävä lisäksi Mitä on vielä tehtävä? käytäntöjen määrittelyyn Parhaiden - muun muassa ja opettajankoulutuksessa, käyttöönotossa tukipalveluissa - olisi pyrittävä yhteistyössä. Nykyistä eurooppalaista yhteistyötä (esim. EUN8) olisi laajennettava ja vahvistettava. Varsinkin alan yritysten, koulutusalan muiden toimijoiden ja käyttäjien välisiä yhteyksiä olisi edistettävä, jotta teknisistä ratkaisuista saadaan käyttäjäystävällisempiä ja kustannustehokkaampia. edistämiseen Internetin opetuskäytännöissä, ja edistymistä Kansallista tietoyhteiskunnan haasteisiin seurataan työllisyyttä ja tietoyhteiskunnan sosiaalisia ulottuvuuksia tarkastelevassa korkean tason työryhmässä. oppimisprosessien sopeuttamisessa tulee yhteistyössä jäsenvaltioiden olevan Komissio jolla pyritään lausuntoprosessin perusteella laatimaan tänä vuonna aloitteen, varmistamaan, koulutusalan innovaatiot lisääntyvät. Sekä tulevaisuuden koulutusjärjestelmien suunnitteluun että elinikäiseen oppimiseen liittyvien vertailuanalyysien kehittämisen pitäisi tukea tätä prosessia. eEurope-aloitteen ja meneillään saavutetaan tavoitteet kanssa että ja Yhteisön tukijärjestelmän olisi rakennerahastojen kautta autettava lisäämään Internet- liittymien määrää ja tehostamaan Internetin käyttöä koulutuksessa. 2. Halvemmat Internet-yhteydet Tavoitteet Vuoden 2000 loppuun mennessä: • Vakiintuneiden operaattorien olisi erillisenä palveluna tarjottava pääsyä tilaajayhteyksille. • Kiinteiden yhteyksien hintoja olisi huomattavasti laskettava. • Toimilupavaatimuksia olisi kevennettävä ja pyrittävä käyttämään niiden asemesta yleisvaltuutuksia. 8 Euroopan kouluverkko. 10 Vuoden 2001 loppuun mennessä: • Multimediaa välittäville langattomille järjestelmille olisi varattava tarvittavat taajuudet. Mitä on saatu aikaan? Portugalin telemarkkinat vapautettiin täydellisesti 1. tammikuuta 2000, minkä jälkeen ainoastaan Kreikassa alalla toimii valtionmonopoli (joka on lakkautettava viimeistään 1. tammikuuta 2001). Kiinteiden yhteyksien hinnoittelusta on annettu tiedonanto ja komissio on käynnistänyt tällä alalla kilpailuoikeudellisen alakohtaisen selvityksen. Tammikuussa 2000 komissio järjesti osanottajaa) osana sähköisen viestinnän tulevan sääntelyjärjestelmän valmistelua. julkisen kuulemistilaisuuden (noin 550 2000 komissio tilaajayhteyksien Helmikuussa eriyttämisestä. Asiasta järjestettiin julkinen kuulemistilaisuus 22. helmikuuta. Tarkoituksena eriytetystä tarjonnasta. kuulemisasiakirjan tilaajayhteyksien jäsenvaltioille suositus julkisti antaa on Komissio on toimittanut jäsenvaltioille kyselyn, jossa pyydetään tietoa langattomista kiinteistä yhteyksistä (taajuuksien saatavuudesta, toimilupaehdoista jne. ). Tietojen ja toiminnan perusteella laaditaan strategia riittävien taajuuksien vapauttamiseksi kehittämiseksi muissa asioissa, joissa tarvitaan EU:n tasoista yhdenmukaista lähestymistapaa. Mitä on vielä tehtävä? Komissio antaa tiedonannon viestintäalan uudelleentarkasteluun liittyvän kuulemisen tuloksista. Komissio antaa kaikki uudistuksesta johtuvat direktiiviehdotukset vuoden 2000 alkupuoliskolla. Neuvoston ja Euroopan parlamentin olisi käsiteltävä näitä direktiivejä kiireellisinä. Komissio seuraa tilaajayhteyksien eriyttämisen kehitystä jäsenvaltioissa ja julkistaa tulokset lainsäädännön täytäntöönpanoraporteissa. eEurope-aloitteen kotisivuilla vuotuisissa telealan ja Komissio arvioi kiinteitä yhteyksiä koskevan suosituksen vaikutuksia ja ryhtyy tarvittaessa muihin sääntelytoimiin kyseisten hintojen alentamiseksi. Telealan uudelleentarkastelua koskevassa julkisessa kuulemisessa oltiin laajasti samaa mieltä ehdotuksesta vähentää toimilupavelvoitteita. Näin pystyttäisiin vähentämään hallinnollisia esteitä ja tukemaan yleiseurooppalaisten palvelujen syntyä. Komissio tulee tarkentamaan ehdotuksiaan tulevaisuuden taajuuspolitiikaksi. Tähän kuuluvat muun muassa esitykset multimediajärjestelmien käyttämien kiinteiden langattomien yhteyksien taajuuksiksi. 11 Tarvitaan päätöksentekomekanismien aikaansaamiseksi. radiotaajuuksien päätös käyttöä koskevien tehokkaiden 3. Sähköisen kaupan edistäminen Tavoitteet Vuoden 2000 loppuun mennessä: • Varmistetaan, että loput sähköiseen kaupankäyntiin liittyvät direktiivit on saatettu voimaan. • Ehdotetaan muutoksia julkisia hankintoja koskevaan lainsäädäntöön sähköisten hankintamenettelyjen mahdollistamiseksi. • Edistetään vaihtoehtoisia kuluttajavalitusmenettelyjä ja verkkovälitteisiä riidanratkaisujärjestelmiä. • Käynnistetään kampanja pk-yritysten "digitalisoitumisen" edesauttamiseksi. • Tuetaan. eu-aluetunnuksen luomista Internetin nimijärjestelmään. Mitä on saatu aikaan? Neuvostossa ja Euroopan parlamentissa on käsiteltävänä neljä direktiiviä9 ja kaksi asetusta10, jotka koskevat sähköistä kaupankäyntiä. Sähköiseen rahaan ja sähköisen kaupankäynnin oikeudellisiin puitteisiin Euroopassa liittyviin direktiiveihin on jo hyväksytty yhteinen kanta. Julkisia hankintoja koskeviin nykyisiin direktiiveihin komissio aikoo huhtikuun loppuun mennessä ehdottaa muutoksia, joilla pyritään edistämään sähköisten yhteyksien käyttöä tietojenvaihdossa ja tarjousmenettelyissä. suuntaviivat, Komission yksiköt ovat aloittaneet itsesääntelyn ja yhteissääntelyn suhteisiin liittyvät selvitystyöt. Tämän työn tuloksena voitaisiin laajan julkisen kuulemisen perusteella sähköisen luoda kaupankäynnin käytännesääntöjä. Lisäksi yksiköt ovat aloittaneet toimet olemassa olevien kokoamiseksi yleiseurooppalaiseksi verkostoksi (EEJ, European Extra-Judicial network). kuluttajavalitusjärjestelmien vaihtoehtoisten puitteissa voitaisiin erilaisia joiden laatia Verkkovälitteisten rahoituspalvelujen alalla komission yksiköt tukevat rajat ylittäviä kuluttajavalituksia koskevan verkoston luomista. Tähän liittyen on järjestetty toistaiseksi kuluttajavalituselinten kaksi edustajien kanssa. rahoitusalan kansallisten tapaamista 9 10 ja lähioikeudet, Tekijänoikeudet sähköinen raha, rahoituspalvelujen etämyynti. Tuomioistuinten vientirajoitusjärjestelmä. toimivalta ja sähköisen kaupankäynnin oikeudelliset näkökohdat, tuomioiden toimeenpano, kaksikäyttötuotteiden 12 Teknisen taitotiedon siirtoa pk-yrityksille koskevan "digitalisointikampanjan" osalta on järjestetty kaksi kuulemistilaisuutta jäsenvaltioiden edustajien kanssa tarkempien ehdotusten laatimiseksi. Komissio julkisti 2. helmikuuta kuulemisasiakirjan. eu-aluetunnuksen luomisesta Internetin nimijärjestelmään. Ks. http://www. ispo. cec. be/eif/InternetPoliciesSite. Mitä on vielä tehtävä? Neuvoston ja Euroopan parlamentin olisi yhdessä komission kanssa pyrittävä kaikin keinoin hyväksymään edellä mainitut sähköisen kaupan direktiivit kiireellisesti. aloitettava olisi jo lähestymistapa täytäntöönpano Jäsenvaltioiden (samanaikainen vapauttamisen yhteydessä, jossa määräaikana oli vuosi 1998). Tavoitteena tulisi olla luoda pikaisesti todelliset sisämarkkinat ja suotuisat olosuhteet erityisesti pk-yritysten harjoittamalle sähköiselle kaupankäynnille Euroopan unionissa. tavoitteiden telealan direktiivien toimivaksi osoittautui Komission ja jäsenvaltioiden on vahvistettava kuluttajien luottamusta sähköistä kaupankäyntiä kohtaan tukemalla parhaita liiketoimintakäytäntöjä (edistämällä luotettavuusmerkintöjä, vaihtoehtoisia riidanratkaisujärjestelmiä, käytännesääntöjä ja tietoturvatoiminteita). Tarvittavien verkkovälitteisten ratkaisujen aikaansaamiseksi tarvitaan pikaisia toimia. Sähköisiä hankintamenettelyjä koskeva oikeudellinen kehys olisi hyväksyttävä nopeasti sen jälkeen, kun komissio on tehnyt sitä koskevan ehdotuksen. Viranomaisten, myös komission, olisi otettava sähköiset hankinnat käyttöön kiireellisesti. Komissio tukee sähköisten hankintamenettelyjen kehittämistä IST- ohjelmassa mm. käyttöönottoa edistävien toimenpitein. yksiköt Komission arvonlisäverojärjestelmään kaupankäynnille. ovat laatimassa tasavertaisen kohtelun lainsäädännöllisiä takaamiseksi muutoksia sähköiselle Komissio raportoi mahdollisimman nopeasti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. eu-ehdotuksen edistymisestä ja toimenpide-ehdotuksista. 4. Nopeita Internet-yhteyksiä tutkijoille ja opiskelijoille Tavoitteet Vuoden 2000 loppuun mennessä: • Tutkijoiden ja opiskelijoiden käytettävissä olevia Internet-yhteyksiä olisi parannettava. Vuoden 2001 loppuun mennessä: 13 • Vähintään yhdellä (ja nopeasti jokaisella muullakin) yliopistolla ja tieteellisellä joka pystyy tutkimuslaitoksella kussakin maassa tulisi olla oma verkko, välittämään multimedia-aineistoa. • Opiskelijoilla tulisi vuorovaikutteisia multimedialuentoja. olla mahdollisuus seurata verkon välityksellä Mitä on saatu aikaan? Vuoden 1999 lopulla järjestettiin asiantuntijakuuleminen kansallisten tutkimus- ja koulutusverkkojen yhteenliittämisestä. Komissio laatii parhaillaan asiantuntijaryhmän tekemän vaatimusmäärittelyn pohjalta päätöstä tutkimuksen verkottamistoiminnan käynnistämisestä viidennessä puiteohjelmassa. Kansallisella tasolla monet tutkimus- ja koulutusverkot (esim. Alankomaissa, Saksassa ja Ranskassa) on julkistaneet tarjouspyyntöjä siirtokapasiteettinsa kohottamiseksi gigabittiluokkaan. julkisti Komissio eurooppalaista tutkimuskäyttö tutkimusaluetta, eurooppalaisissa tutkimusyhteisöissä ja virtuaalisten osaamisen huippuyksiköiden luominen asetetaan strategisiksi tavoitteiksi. tiedonannon Kohti tehokkaampi 2000 tietoverkkojen tammikuussa sähköisten jossa Mitä on vielä tehtävä? Tällä hetkellä suunnitteilla on kansallisten tutkimus- ja koulutusverkkojen välisten entistä yhteyksien tehokkaampia ei muodostuisi kansainvälistä yhteistyötä haittaavaa pullonkaulaa. gigabitteihin, yhteyksistä useisiin yhdistävistä kasvattaminen kapasiteetin kansallisia verkkoja jotta Euroopan laajuisten tutkimus- ja koulutusverkkojen lisäksi on tehostettava myös joitakin kansallisia verkkoja ja pääsyä näihin verkkoihin. Komissio selvittää parhaillaan, pitäisikö rakennerahastoilla tukea tällaisia investointeja ja miten tämä olisi paras toteuttaa. Nopeat Internet-yhteydet ovat edellytys opiskelijoille ja tutkijoille suunnatuille uusille sovelluksille. Ne muodostavat myös erinomaisen testausympäristön uusien Internet- sekä varten. Yliopistoverkkoja sovellusten hyödyntämällä nopeampia verkkotekniikoita että pyrkimällä tarjoamaan opiskelijoille ja tutkijoille entistä kehittyneempiä sovelluksia. kehittämistä kehitettävä olisi Komissio tukee tähän liittyviä hankkeita tutkimusohjelmissaan, muun muassa IST- ohjelmassa. Lisäksi on pyrittävä kaikin tavoin tiedottamaan asiasta erilaisille tutkimusyhteisöille, laajoja varmasti mahdollisuuksia. hyödyntäisivät Internetin nämä jotta Jäsenvaltioiden olisi pohdittava uudelleen rahoitusjärjestelmiään nopeiden verkkojen tukemiseksi. Komissio pyrkii lisäksi kaikin tavoin tukemaan jäsenvaltioiden investointeja rakennerahastojen avulla. 5. Sähköisten yhteyksien tietoturva paremmaksi älykorttien avulla 14 Tavoitteet Vuoden 2000 loppuun mennessä: • Järjestetään älykortteja käsittelevä konferenssi. • Sovitaan yleiskäyttöisen älykorttirakenteen yhteisistä määritelmistä. Vuoden 2001 loppuun mennessä: • Aloitetaan sovittujen yhteisten määritelmien soveltaminen. Vuoden 2002 loppuun mennessä: • Laajennetaan käyttöä muihin sovelluksiin, joissa myös tarvitaan erityistä tietoturvaa ja/tai liikkuvuutta. Mitä on saatu aikaan? Lissabonissa Puheenjohtajamaa Portugali on yhteistyössä komission kanssa viimeistelemässä asialistaa ja osallistujaluetteloa älykortteja käsittelevää konferenssia varten, joka käsittelevän ja järjestetään ministerineuvoston kokouksen yhteydessä 10. –11. huhtikuuta). Konferenssiin kokoontuu korkean tason edustajia tärkeimmiltä älykortteihin liittyviltä aloilta aina korttivalmistajista ja kuluttajista pankkien ja joukkoliikenneyritysten kaltaisiin järjestelmäkäyttäjiin. osaamisyhteiskuntaa (tieto- Konferenssin osallistujien tulisi jossa kehotettaisiin osapuolia sopimaan yhteisistä älykortteihin liittyvistä näkökohdista. Tällaisen julistuksen hyväksyminen alan kaikkien eurooppalaisten toimijoiden keskuudessa käynnistäisi älykortteihin liittyvän varsinaisen toiminnan. Älykortteja koskeva julistus on parhaillaan valmisteilla. "älykorttijulistus", laatia Mitä on vielä tehtävä? Yleisesti olisi päästävä yksimielisyyteen yleiskäyttöisen älykorttirakenteen yhteisistä määritelmistä. Komissio pyrkii kaikin tavoin tukemaan alan toimintaa näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. vaatimukset Yhteiset määritelmät on tarkoitus saada valmiiksi vuoden 2000 loppuun mennessä. Niissä määritellään välttämättömille uudelleenkäytettäville peruskomponenteille. Lisäksi niissä selvennetään sovellusten yhteisiä piirteitä asetetaan käytettävyyteen liittyviä vaatimuksia, yksilöidään nykyisiä tai tulevia rakenteita, jotka tukevat hankkeen menestymistä, ja esitetään yksityiskohtainen työsuunnitelma muun muassa vastuunjaosta. sovelluksissa ja suhteita, useimmissa Vuonna 2001 työn tuloksena esitellään tarkat toteutusmääritelmät komponenteille, joita sähköisessä kaupankäynnissä tai matkaviestinnässä. perussovelluksissa ensimmäisissä esimerkiksi käytetään 15 Hanke päättyy vuonna 2002, jolloin yksityiskohtaisia määritelmiä laajennetaan myös muihin sovelluksiin. 6. Riskirahoitusta huipputeknologian pk-yrityksille Tavoitteet Maaliskuuhun 2000 mennessä: • Poliittinen katsaus käytettävissä oleviin tapoihin edistää alkuvaiheen rahoitusta. Vuoden 2000 loppuun mennessä: • Ehdotetaan innovatiivisia pääoman kokoamistapoja. Vuoden 2003 loppuun mennessä: • Poistetaan loput esteet yhtenäisten yleiseurooppalaisten riskipääomamarkkinoiden synnylle. • Kolminkertaistetaan alkuvaiheen rahoitus Euroopan unionissa. Mitä on saatu aikaan? Viimeaikainen kehitys alkupääoman saatavuus paranee Euroopassa. Tätä kehitystä olisi tuettava. rahoitusmarkkinoilla näyttäisi osoittavan, että riski- ja Komissio on epävirallisesti uudelleenarvioinut alustavasti omia toimintamallejaan. Arvioinnin tulokset muodostavat perustan keskusteluille jäsenvaltioiden kanssa toiminnan uudesta painottamisesta ja suuntaamisesta. Tiedonannossa Työllisyysstrategiat tietoyhteiskunnassa esiteltiin tämän alan parhaita indikaattoreita kehityksen käytäntöjä seuraamiseksi. ehdotettiin muutamia jäsenvaltioissa ja Mitä on vielä tehtävä? Komission alustavan uudelleentarkastelun tuloksista keskustellaan jäsenvaltioiden kanssa Eurooppa-neuvoston Feiran kokouksen valmistelujen yhteydessä. Samanaikaisesti kaikkia yhteisön toimintamuotoja olisi arvioitava tiukoin perustein syyskuuhun pohdittava arvioinnin mahdollisuutta yhdistellä, tarkistaa tai poistaa käytöstä nykyisiä toimintamuotoja: 2000 mennessä perusteella tulosten ja Julkisten tutkimusohjelmien ja rahoitusmaailman yhteyksiä on vahvistettava. Komission sisäistä ja muiden tahojen, kuten Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston kanssa tapahtuvaa koordinointia on parannettava. 16 Komission omaa riskipääomajärjestelmien hallintoa olisi sujuvoitettava, ja olisi esimerkiksi perustettava keskitetty palvelupiste kaikkia yhteisön riskipääomalähteitä varten. Uusia ajatusmalleja on pohdittava, esimerkiksi mikroluottoja ja audiovisuaali- ja sisältötuotannon tukemista. Päätavoitteena on oltava sisämarkkinoiden tehokkuuden parantaminen ja eri rahoituslähteiden välinen vuorovaikutus. 7. eParticipation – Vammaisten osallistumismahdollisuudet Tavoitteet Vuoden 2000 loppuun mennessä: • Tarkastellaan uudelleen osallistumismahdollisuuksiin liittyvää tietoyhteiskuntalainsäädäntöä ja asiaan liittyviä standardeja. • Suositus vammaisten huomioon ottamisesta tieto- ja viestintäteknisten tuotteiden ja palvelujen julkisissa hankinnoissa. Vuoden 2001 loppuun mennessä: • Sitoutuminen siihen, että kaikki viranomaisten www-sivustot ja niiden sisältö ovat vammaisten käytettävissä. Vuoden 2002 loppuun mennessä: • Luodaan osaamisen huippuyksiköitä jokaiseen jäsenvaltioon Design-for-All- periaatteisiin liittyvän opetussuunnitelman luomiseksi EU:hun. Mitä on saatu aikaan? Puheenjohtajamaa http://www. egroups. com/group/eeurope-pwd/ eEurope-aloitetta vammaisten näkökulmasta. Sivusto on saanut vastaanoton ja keskustelu jatkuu vilkkaana. luonut on Internet-sivuston, Portugali osoitteeseen jossa tarkastellaan innostuneen Alan keskeisten osapuolten, kuten käyttäjäjärjestöjen ja vammaisasioita käsittelevän korkean tason työryhmän kanssa on käyty jonkin verran epävirallisia keskusteluja. Euroopan standardointikomiteassa CENissä harjoitettava Design-for-All-periaatteiden standardointitoiminta on yhteydessä eEurope-aloitteeseen. Tiedonannossa Työllisyysstrategiat tietoyhteiskunnassa todettiin digitaaliteknologian ja uusien työtapojen lisäävän vammaisten osallistumismahdollisuuksia. Mitä on vielä tehtävä? jonka avulla voidaan seurata, ovatko asiaan liittyvät On luotava järjestelmä, säännökset ja standardit kaikille tasavertaisten käyttömahdollisuuksien periaatteen mukaisia ja jonka avulla voidaan yhdenmukaistaa kansallista toimintaa. Komissio 17 ehdottaa seurantajärjestelmää. jäsenvaltioita kuultuaan ensi kesäkuuhun mennessä koordinoitua Komissio laatii tiedonannon siitä, miten digitaaliteknisten tuotteiden ja palvelujen julkisissa hankinnoissa voidaan ottaa huomioon vammaisten tarpeet. Euroopan yhteisön toimielinten ja jäsenvaltioiden tulisi hyväksyä nykyiset WAI- hankkeen periaatteet (Web Accessibility Initiative, www. w3. org/tr/wai-webcontent) joilla pyritään siihen, soveltuvat suunnittelunsa ja sisältönsä puolesta myös vammaisille. julkisen sektorin verkkosivut että kaikki Verkkosivustojen laajan käytettävyyden varmistamiseksi olisi edistettävä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeita. luo eurooppalaisen virtuaalisen) Komissio vuorovaikutuksen optimoimiseksi kansallisten osaamiskeskusten välillä ja Design-for- All-periaatteisiin ja insinööreille. opetussuunnitelman suunnittelijoille luomiseksi verkoston liittyvän fyysisen (joko tai 8. Verkkovälitteinen terveydenhuolto Tavoitteet Vuoden 2000 loppuun mennessä: • Alueellisiin terveydenhuoltoverkostoihin liittyvät parhaat käytännöt ja onnistuneet toteutukset olisi tunnistettava ja verkkovälitteisille lääketieteellisille kirjastoille olisi määriteltävä painopistealueet. • Terveydenhuollon tietotekniikan standardoinnin tärkeimmät toimenpiteet toteutettava vuoden 2000 loppuun mennessä. Vuoden 2003 loppuun mennessä: • Toteutetaan -kasvatusverkostoja), sairauksien ehkäisyyn ja hoitoon. tietoteknisiä välineitä ja (terveyskortteja, joilla helpotetaan kansalaisten aktiivista osallistumista terveystieto- Vuoden 2004 loppuun mennessä: • Kaikilla terveydenhuollon ammattilaisilla tulisi olla yhteys terveydenhuollon telematiikkajärjestelmään. Mitä on saatu aikaan? 10. –12. järjestettiin Kreikassa terveydenhuollon telemaattisten sovellusten käyttäjäystävällisyydestä, jolla voidaan lisätä sovellusten asiantuntijoiden hyväksyttävyyttä yhteistyötä tukevista verkkovälitteisistä kirjastoista järjestetään seminaari Brysselissä 28. maaliskuuta 2000. Terveydenhuollon keskuudessa. joulukuuta käyttäjien seminaari 1999 18 Verkkovälitteisten lääketieteen kirjastojen, terveydenhuollon seuraavan sukupolven älykorttien ja käyttäjäystävällisempien järjestelmien kehittäminen kuuluu osana IST- ohjelman työohjelmaan vuodelle 2000. Tämä tuottaa kohdennettuja hankkeita tällä alalla. Mitä on vielä tehtävä? Komissio edistää terveydenhuollon tietoverkkojen käyttöönottoa jäsenvaltioissa ja kansainvälisellä tasolla ja ottaa huomioon terveystilanteen seurantaa koskevan ohjelman tulokset. Jäsenvaltioiden olisi telemaattisia järjestelmiä ja palveluja, esistandardeihin. toteutettava turvallisia terveydenhuollon jotka perustuvat CENin standardeihin ja tehokkaita ja Komissio tulee tarkastelemaan laajempia terveydenhuollon telematiikkajärjestelmien joita kansalaiset ovat pitäneet ja -palvelujen toteuttamiseen liittyviä kysymyksiä, luottamuksellisuus, ongelmallisina. Tällaisia ja lääketuotteiden palvelunlaatu lääketieteellisten ohjeiden aitous). Tämän toiminnan tukemiseksi puiteohjelmassa olisi tutkittava tietoyhteiskunnan eettisiä kysymyksiä. ovat palveluntarjoajien terveystietojen (esimerkiksi esimerkiksi vastuu ja 9. Älykkäät liikennejärjestelmät Tavoitteet Vuoden 2001 loppuun mennessä: • Täydet mahdollisuudet käyttää ja paikantaa 112-hätäpuheluja. Vuoden 2002 loppuun mennessä: • Euroopassa myydyissä uusissa autoissa tulisi olla aktiiviset turvajärjestelmät. • Liikenne- ja matkatietopalvelujen katettava puolet suurkaupungeista. • Tärkeimmissä eurooppalaisissa liikenneverkoissa oltava ruuhkien tiedotus- ja hallintajärjestelmät. Vuoden 2004 loppuun mennessä: • Lentoreiteillä oltava käytössä ruuhkautumista vähentävä infrastruktuuri. Mitä on saatu aikaan? Alan edustajien kanssa pidettiin seminaari yleiseurooppalaisen hätäpalvelun tilanteesta käyttöönotosta. Lisäksi jäsenvaltioissa. 112-hätänumeron käynnistettiin selvitys 19 Joulukuun 22. päivänä 1999 hyväksyttiin suositus 11 jäsenvaltioille ja alan yrityksille ajoneuvoihin asennettavista turvallisista ja tehokkaista tieto- ja viestintäjärjestelmistä. Telemaattisten matkatietopalvelujen käytöstä on valmisteilla suositus, jolla pyritään edistämään multimodaalisia tietopalveluja. autojen (erityisesti IST-ohjelmassa on käynnistetty joukko hankkeita älykkäiden liikennesovellusten liikenne- alalla /matkatietojärjestelmiin ehdotus eurooppalaiseksi satelliittinavigointijärjestelmäksi) on tekeillä neljä komission tukemaa määrittelyvaiheen selvitystä ja yksi Euroopan avaruusjärjestön ESAn tukema selvitys. liittyen). GNSS-2-hankkeessa turvajärjestelmiin aktiivisiin (Galileo ja – Mitä on vielä tehtävä? Jäsenvaltioiden suositusta asennettavista turvallisista ja tehokkaista tieto- ja viestintäjärjestelmistä. edellä mainittua noudatettava olisi ajoneuvoihin joilla voitaisiin nopeuttaa hätäpalvelujen järjestämistä, Liikenteen telematiikan korkean tason työryhmässä olisi keskusteltava ja sovittava langattomien toimista, ja paikantamisjärjestelmien ja onnettomuuksien eurooppalaisissa liikenneverkoissa. matkatietojärjestelmien suurkaupungeissa hallintajärjestelmien hyödyntämistä käyttöönottoa sekä Yhdessä jäsenvaltioiden ja alan edustajien kanssa on sovittava 112-hätäpuhelujen paikantamisesta langattomissa viestintäjärjestelmissä Euroopan laajuisesti. Lisäksi on pohdittava tähän liittyviä standardointi- ja sääntelytarpeita. 10. Sähköinen asiointi viranomaisten kanssa Tavoitteet Vuoden 2000 loppuun mennessä: • Taataan vähintään neljän tyyppisten julkisen sektorin keskeisten tietojen helppo saatavuus Euroopassa. • Varmistetaan Internetin käyttömahdollisuus koskevissa kuulemisissa ja palautepyynnöissä. tärkeimpiä poliittisia hankkeita • Varmistetaan kansalaisille sähköinen vuorovaikutusyhteys tärkeimpiä asiointipalveluja varten. Mitä on saatu aikaan? Komissio on alkanut selvittää jäsenvaltioiden kanssa, mikä on nykytilanne julkisen sektorin tiedon saatavuudessa ja sähköisessä kanssakäymisessä kansalaisten kanssa. 11 http://www. echo. lu/telematics/transp/transport. html 20 Samalla pohditaan, olisiko tarpeen luoda arvioimiseksi määrällisin ja tiedonannossa käytäntöjen esimerkkejä. Työllisyysstrategiat järjestelmä tilanteen kehittymisen laadullisin perustein. Tässä käytetään perustana parhaiden tietoyhteiskunnassa esitettyjä Käytännön esimerkki tietojen saatavuuden paranemisesta on lähiviikkoina Internetiin luotava arkisto, joka koostuu komission puheenjohtajan ulkoisesta kirjeenvaihdosta. jonka tarkoituksena on kehittää Europa- Lisäksi on käynnistetty verkkokysely, palvelimen toimintaa vastaamaan paremmin käyttäjien tarpeita. Varsinainen eEurope- aloitekin on ollut luettavissa ja kommentoitavissa verkossa sähköisessä muodossa. Komissio julkisti 15. helmikuuta 2000 asiakirjan Vuoropuhelu Euroopasta, jolla se julkisen keskustelun kansalaisten kanssa yhteisön toimielinten päätti avata uudistuksesta. antavat kansalaisyhteiskunnassa kaikille mahdollisuuden osallistua tähän vuoropuheluun (ks. http://europa. eu. int/comm/igc2000/dialogue/index_en. htm). videoneuvottelut) (Internet, tekniikat Uudet Nykyisiin direktiiveihin ehdotetaan huhtikuun loppuun mennessä muutoksia, joilla ja pyritään tarjousmenettelyissä. tietojenvaihdossa edistämään yhteyksien sähköisten käyttöä Sisäistä hallinnonuudistusta koskevassa valkoisessa kirjassaan komissio päätti 1. maaliskuuta toteuttaa joukon toimenpiteitä komission toiminnan mukauttamiseksi sähköiseen toimintaympäristöön. Komissio pyrkii sopeuttamaan ja kehittämään tiedotus- ja viestintäperiaatteitaan parempien palvelujen tarjoamiseksi kansalaisille käyttäen mahdollisimman paljon hyväksi Internetiä. Mitä on vielä tehtävä? Olisi perustettava korkean tason työryhmä antamaan neuvoja yhteisön tasolla toteutettavista (sääntelyllisistä ja muunlaisista) joilla voitaisiin varmistaa, että Internetin avulla voidaan mahdollistaa julkisen tiedon riittävä saatavuus ja leviäminen. Tällainen työryhmä, joka olisi tärkeässä osassa julkisen sektorin tiedon saantia ja hyödyntämistä tietoyhteiskunnassa koskevan vihreän kirjan seurantatoimissa, muodostaisi myös perustan parhaita käytäntöjä koskevalle tiedonvaihdolle tällä alalla. toimenpiteistä, Viranomaisten on tarkistettava verkkotoimintaan liittyviä strategioitaan. Komissio pyrkii voimakkaasti sovittamaan toimintaansa sähköiseen toimintaympäristöön. Edellä mainitun selvityksen tulosten ja muualta saatujen parhaita käytäntöjä koskevien esimerkkien pohjalta on kehitettävä tehokkaampia ja kansalaiset paremmin huomioon ottavia lähestymistapoja. 21 Liite 2 – Sähköinen talous Tässä liitteessä esitetään alustava analyysi siitä, miten digitaaliteknologia muuttaa pääpiirteissään teollista yhteiskuntaa ohjanneita vanhoja sääntöjä kohti uutta sääntöympäristöä eli ns. tietoyhteiskuntaa. tarjoaa jotka osoittavat, miten tämä Tarkoituksena on tarkastella muutamia tekijöitä, jota kutsutaan myös sähköiseksi taloudeksi (e- siirtyminen ns. uuteen talouteen, economy) taloudellisen kasvun mahdollisuuksia hyödyntämällä uusia toimintamuotoja ja parantamalla nykyisen toiminnan tuottavuutta. Analyysissä näiden mahdollisuuksien nostetaan hyödyntämisessä, mutta osoitetaan myös maanosamme vahvuudet, joita voidaan käyttää perustana nopeutettaessa Euroopan talousalueen nykyaikaistumista. Euroopan nykyiset puutteet esiin Mitä on uusi talous? Käsitteellä uusi talous kuvataan taloudellisen toiminnan muutosta, joka on käynnissä digitaaliteknologian tehdessä tiedon hakemisesta, prosessoinnista ja tallentamisesta entistä halvempaa ja helpompaa. Tiedon valtava määrä muuttaa markkinoiden toimintaa, johtaa yritystoiminnan rakennemuutoksiin ja tarjoaa mahdollisuuksia tuottaa lisäarvoa saatavilla olevaa tietoa jalostamalla. Parhaillaan väitellään siitä, ovatko nämä muutokset riittävän mullistavia, jotta voidaan puhua uudesta taloudesta. Tämä on nyt nähtävissä eurooppalaisissa tiedotusvälineissä ja poliittisissa kannanotoissa, mutta keskustelu lähti alunperin käyntiin Yhdysvalloista maan poikkeuksellisen talouskehityksen ansiosta: kahdeksan vuoden jatkuva kasvu, viime vuosina yli neljän prosentin vuotuinen kasvu, alle kahden prosentin hallittu inflaatio ja alle viiden prosentin työttömyysaste – siis käytännössä täystyöllisyys. Uuden talouskäsitteen kannattajat pitävät digitaaliteknologian aiheuttamaa muutosta yhteiskuntamuodon samanlaisena mullistuksena virstanpylväät, keksiminen. Varauksellisemmin asiaan suhtautuvat myöntävät kyllä tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvien alojen nopean kasvun, mutta eivät näe samankaltaista tuottavuuden kasvua muilla aloilla. Yleisesti ottaen epäilevämmissä näkemyksissä katsotaan, ettei asiaa vielä ole näytetty toteen pikemminkin kuin että ilmiö ei olisi lainkaan totta. On syytä huomata, että uuden talouden kannattajat Yhdysvalloissa painottavat voimakkaasti joustavien markkinoiden tarvetta. teollisen polttomoottorin aikaisemmat ja sähkön höyryvoiman, kuten kuin Internetin asema uudessa taloudessa Digitaaliteknologiaa on ollut saatavilla jo yli kolmekymmentä vuotta ja yritykset ovat suunnanneet siihen valtavia investointeja. Tästä huolimatta (tuotannontekijöiden) kokonaistuottavuus on vasta viime aikoina lähtenyt kasvuun Yhdysvalloissa eikä vielä lainkaan EU:ssa. Tämä saattaa johtua siitä, että teknologian hyödyt näkyvät vasta, kun liiketoiminta on uudelleenjärjestetty siten, että teknologiaa voidaan hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti. Tämä on jo lähtökohtaisesti pitkä prosessi. Tuottavuuden nopeutunut kasvu Yhdysvalloissa alkoi vuoden 1995 paikkeilla, jolloin myös www-palvelut tekemään Internetistä joukkoviestintävälineen. Vaikka asiaa onkin vaikea todistaa, on esitetty, Juuri nämä palvelut auttoivat saivat alkunsa. 22 että Internetin ansiosta vuosikymmenien teknologinen kehitys pääsi vihdoin parantamaan tuottavuutta. Tätä näkemystä tukevat perustellut ennakko-olettamukset, että Internet on merkittävässä asemassa alennettaessa liiketoimintakustannuksia, luotaessa tehokkaampia ja kilpaillumpia markkinoita ja parannettaessa näin talouden tuottavuutta. että lisäksi myös Yksi tärkeimpiä Internetin piirteitä, ja syy siihen, että asiantuntijat pitävät sitä tulevan tuntuneet hyvinvoinnin moottorina, on se, huipputeknologia-alojen ja palveluntarjonnan muilla aloilla. Yrityksiä kaikilta aloilta on siirtynyt sähköiseen liiketoimintaan. Itse asiassa menestyksekkäimpiä ja nopeimmin kasvavia yrityksiä ovat olleet juuri ne, jotka ovat onnistuneet sisällyttämään Internetin koko tuotantoonsa ja jakeluketjuunsa. Internetin kyky alentaa kustannuksia ja parantaa tuottavuutta käy ilmi seuraavasta taulukosta ja johtuu lähinnä seuraavista tekijöistä: Internetin vaikutukset ovat teollisuuden kaikilla laajalti Sähköinen kauppa alentaa liiketoiminnan kustannuksia Ala Yritysten välisestä sähköisestä k kaupasta aiheutuva säästö Ilmailuteollisuus Kemianteollisuus Hiiliteollisuus Viestintätekniikka Tietotekniikka Elektroniikkakomponentit Ruokateollisuus Metsätuotteet Rahtiliikenne Terveydenhuolto Biotieteet Konetekniikka (metalli) Tiedotusvälineet ja mainonta Öljy- ja kaasuteollisuus Paperiteollisuus Terästeollisuus 11% 10% 2% 5-15% 11-20% 29-39% 3-5% 15-25% 15-20% 5% 12-19% 22% 10-15% 5-15% 10% 11% Lähde:GoldmanSachs • Alhaisemmat lähtökustannukset: Välituotteiden ja -palvelujen hankkiminen Internetin välityksellä alentaa huomattavasti kustannuksia, koska näin voidaan tavoittaa useampia alihankkijoita ja kilpailuttaa tarjontaa enemmän. • Alhaisemmat varastokustannukset: Internetin käyttö yrityksissä tukemassa oikea- alentaa näin jakelua pienentää varastointitarvetta ja aikaista tarjontaa ja kustannuksia. • Markkinoille saaminen nopeutuu: Internetin ansiosta yritykset voivat lyhentää jakeluaikojaan, koska tilausten ja tuotannon välille voidaan luoda suora yhteys ja jakelupalveluja voidaan käyttää entistä tehokkaammin. • Alhaisemmat maksuliikenne- ja yhteyskustannukset: maksuliikenne hoituu halvemmin verkossa; asiakkailla on enemmän valinnanvaraa ja käytettävissään paremmat tuotetiedot; yritysverkkoja käytetään yhä enemmän hallintokustannusten alentamiseen ja tehokkuuden lisäämiseen. • Laajempi toimintakenttä: Internet mahdollistaa uudet laajemmat kohdemarkkinat. 23 • Alhaisemmat markkinoilletulon kustannukset: On verkkosivusto kuin käyttää perinteisiä markkinointimuotoja. halvempaa perustaa Internetin ovat monet kehittämisestä yhteistyökumppanuuksista keskeisestä merkityksestä viimeaikaiset Osoitus autonvalmistajien, lentoyhtiöiden ja pankkien ilmoitukset sähköisen kaupankäynnin Internet-strategioiden Internet- ja palveluntarjoajien kanssa. Osakemarkkinoilla tällaisten strategioiden hyödyt ovat näkyneet osakkeen hinnan nousuna välittömästi yrityksen ilmoitettua Internet- strategiastaan. On olemassa monia esimerkkejä uusista yrityksistä, jotka ovat nousseet Internetiä hyödyntämällä maailman markkinajohtajiksi perinteisillä aloilla kuten kirjojen vähittäismyynnissä tai arvopaperivälityksessä. Rautaa on kuitenkin taottava silloin kun se on kuuma. Pian markkinoille tulo on hyvin kallista tiettyjen sähköisen kaupan palvelujen tuotekuvan saavuttaman vahvan markkina-aseman vuoksi. Tämä oli itse asiassa yksi syy eEurope-aloitteen käynnistämiselle. Elämme Internetin hyödyntämisen kannalta kriittisiä aikoja, sillä nämä mahdollisuudet eivät ole tarjolla enää kauaa. Sen lisäksi että Internet on muuttanut nykyisiä yrityksiä, se on luonut uusia palveluja ja tätä kautta uusia työpaikkoja. Varsinkin yritysten välinen sähköinen kauppa kukoistaa ja sen odotetaan kasvavan maailmanlaajuisesti 40-kertaiseksi vuosina 1998–2003 kaikesta kaupankäynnistä. 12 Markkinatutkijoiden ennusteet, joilla yleensä on taipumus olla optimistisia, ovat jopa ylittyneet. sekä muodostavan prosenttia vuonna 2003 yli 15 Digitaalialat hallitsevat taloutta Markkina-arvo - 100 huippuyritystä EU/USA €9,260 miljardia Tieto- tekniikka Televiestintä Internet Media € 5,094 miljardia Tietotekn. Televiestintä Muut Muut USA EU 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Lähde: Tietoyhteiskunnan pääosaston laskelma FT:n pörssilistausten perusteella (12/99) Internet ja sähköinen kauppa ovat johtamassa myös uusien yritysten huomattavaan lisääntymiseen. Tälle löytyy vahvistusta Internet-yhtiöiden markkina-arvosta. Kasvu ja on ollut poikkeuksellisen voimakasta Yhdysvaltain arvopaperimarkkinoilla erityisesti NASDAQ-listalla, jolle monet huipputeknologiayritykset ovat listautuneet. Vastaava perustettu osakemarkkinoita (esim. Neuer Markt, Nouveau Marché, EASDAQ) nopean kasvun ja yrityksille, kaupankäynti vähäistä verrattuna NASDAQiin. joskin listautuneiden yritysten määrä on vielä suhteellisen pieni nähtävissä Euroopassa, johon myös kehitys on on 12 Sähköisen kaupan seurantakeskuksen (Electronic Commerce Observatory) arvio, jonka on laatinut Gartner Consulting yhteistyössä EITOn (Euroopan tietotekniikan seurantakeskus) ja Euroopan komission kanssa. 24 ja viestintätekniikan yritykset Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että tieto- muodostavat jo merkittävän osan Euroopan ja USA:n markkinoiden arvosta. Euroopassa nämä alat vastaavat jo 35 prosentista 100 tärkeimmän eurooppalaisen yrityksen markkina-arvosta. Yhdysvalloissa vastaava luku on jo 50 prosenttia. Silmiinpistävä ero on se, että Euroopassa markkinoita hallitsevat viestintätekniikan yritykset, kun taas Yhdysvalloissa kärjessä olevat tietotekniikka- ja Internet-osakkeet ovat Euroopassa harvemmassa. määrä sijaitsevien työpaikkojen Internetin onnistunut kehittäminen merkitsee vääjäämättä toiminnan siirtymistä sekä alojen sisällä että niiden välillä. Tämä on näkynyt jo esimerkiksi pankkialalla, jolla laskenut paikalliskonttoreissa verkkopankkitoiminnan lisääntyessä. Myös näiden siirtymien vuoksi on tärkeää luoda Eurooppaan uutta toimintaa, jotta työpaikat nettomääräisesti varmasti lisääntyvät. Euroopan on toimittava kasvualoilla päättäväisesti, jotta työpaikat eivät siirry EU:n ulkopuolelle. Yhdysvalloissa tehdyn tutkimuksen13 mukaan siellä oli vuonna 1999 2,3 miljoonaa Internetiin liittyvää työpaikkaa. Euroopasta ei ole saatavilla tilastoja, mutta Internet-työpaikkojen määrä on todennäköisesti huomattavasti pienempi. Internet tarjoaa siis päätöksentekijöille lupaavan keinon työllisyyden parantamiseen. Lisäksi Internetin luotava että talouden tietoyhteiskuntaa kaikille – sekä vanhoilla että uusilla aloilla toimiville. rakenteita merkitsee, kyky muuttaa on on Lyhyesti voidaan todeta, että verkostotalous parantaa tuottavuutta, joka taas lisää joka voidaan saavuttaa ilman talouden tuotantomahdollisuuksia eli kasvuastetta, inflaatiota. Tuottavuuden parantuminen saattaisi lyhyellä aikavälillä aiheuttaa työttömyyttä, elleivät pääoma-, työvoima- ja tuotemarkkinat toimi tehokkaasti ja luo uutta toimintaa jalostamaan tuotantomahdollisuuksia todelliseksi kasvuksi. Tarvitaan dynaamisia uusyrityksiä, pääomamarkkinoita, työvoimamarkkinoita, jotka tarjoavat ammattitaitoista ja joustavaa työvoimaa sekä kilpailtuja tuotemarkkinoita, jotka pitävät hinnat kurissa. eurooppalaisia tukevat jotka Mikä on Euroopan nykytilanne? Edellä olevassa jaksossa kuvailtiin, miten uusi talous rakentuu Internetin ympärille. Tästä syystä Euroopan asema uudessa taloudessa riippuu eniten Internetin sisällöstä ja käytöstä Euroopassa. Internetin yleisyysaste Euroopassa 12 prosentilla kotitalouksista on Internet-liittymä, eli verkkoyhteys on noin 20 prosentilla väestöstä. Yhdysvaltoihin verrattuna, joka on hyvä vertailukohta Internetin käytössä, luku on suhteellisen alhainen, koska siellä yleisyysaste on 2–3 kertaa korkeampi. Kuten alla olevasta taulukosta näkyy, Eurooppa ei ole edes saavuttamassa etumatkaa. Joitain poikkeuksia kuitenkin on, esimerkiksi Pohjoismaat, joissa on paikoin suurempi todellinen Internetin yleisyysaste kuin Yhdysvalloissa. Haasteena on lisätä käyttöä kaikkialla EU:ssa, sillä uuden talouden edut toteutuvat vasta silloin, kun Internet yleistyy riittävästi koko yhtenäismarkkinoilla. Ellei tähän päästä, vaarana on kahtiajakautuminen, koska edut kasautuvat lähinnä edistyneisiin joissa Internetin käyttö on maihin. Tällaiset erot haittaisivat luonnollisesti maita, 13 Sähköisen kaupan tutkimuskeskus, Austinin yliopisto, lokakuu 1999. 25 vähäistä, mutta myös koko Eurooppaa, väestöstä koituvat edut. joka menettäisi laajasta verkottuneesta Internetin yleisyysaste kodeissa EU:ssa (%) (lokakuu 1999) EU keskim. 12% 60 50 40 30 20 10 0 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK US Lähde: Tietoyhteiskunnan pääosasto / Gallup / USA:n viestintäministeriö Internetin käyttäjiä 1000 asukasta kohti Pohjois-Amerikka Länsi- Eurooppa Koko maailma 800 700 600 500 400 300 200 100 0 1995 1998 2000 2005 Lähde: Computer Industry Almanac Inc. Internetin sisältö on Euroopassa sisältötuotanto Perinteinen Internetin sisältötuotannossa tilanne on paljon huonompi. Eurooppalaisten Internet-palvelinten määrä – joka kuvaa myös eurooppalaisten www-sivustojen määrää – on alle kolmannes Yhdysvaltain vastaavasta luvusta. Hyvin harvat eurooppalaiset sivustot yltävät eniten vierailtujen listalle. Ainoita poikkeuksia ovat eurooppalaisten Internet- palveluntarjoajien sivustot. vahvoilla, mutta Riskipääoman puute EU:ssa merkitsee, että Euroopassa on vähemmän uusyrityksiä sekä vähemmän palveluja ja www-sivustoja, jotka on suunnattu eurooppalaisten käyttäjien tarpeisiin. Yhtenä syynä tähän on se, että Euroopassa suurempi osa rahoituslaitosten hallussa olevasta pääomasta on varmoissa pitkän aikavälin sijoituksissa, kun taas Yhdysvalloissa yksityissijoittajilla on yleensä suuremmat mahdollisuudet vaikuttaa osakesalkkunsa sisältöön ja rahastojen painotuksiin sekä yleensä myös halukkuutta riskinottoon. Tilanne Euroopassa tukahduttaa uusia ideoita ja uusia yrityksiä, jotka voisivat hyötyä uudesta taloudesta. Internet-yhteyksien hinta Internet-yhteyksien kustannukset ovat keskeinen käyttöä ohjaava tekijä. Maiden väliset vertailut osoittavat, että käyttökustannusten ja Internetin levinneisyyden välillä 26 on vahva yhteys, kuten kuviosta näkyy. Piakkoin julkistettavassa, tätä suhdetta tarkastelevassa tutkimuksessa14 todetaan, että "käytännöllisesti kaikissa korkeiden yhteyskustannusten maissa on alhainen yleisyysaste. " Tästä syystä hintojen alentaminen kilpailua lisäämällä on erittäin tärkeää. Euroopalla on dynaaminen ja nopeasti kasvava teleala, joka tuotti vuonna 1999 238 miljardia euroa. Kasvua kertyi 13,2 prosenttia vuodesta 1998. 15 Hinnat ja asiakkailla on enemmän valinnanvaraa. Tällaisesta edistymisestä huolimatta on edelleen hyvin tärkeää lisätä kilpailua tilaajayhteyksillä paikallisissa liityntäverkoissa, joiden antaa markkinoiden ohjata kilpailua kuin soveltaa Yhdysvaltain tapaan tuettuja kiinteitä hintoja, koska tällaiset hintavääristymät tukahduttavat investointeja vaihtoehtoisiin Internet-liityntätekniikoihin. 16 Nämä vaihtoehdot, esimerkiksi jatkuvasti auki olevan yhteyden tarjoavat xDSL-tekniikat tai digitaaliset kaapelitelevisioverkkoyhteydet, tarjoavat paljon nopeamman yhteyden, joka pidemmällä aikavälillä saattaa olla jopa halvempi kuin puhelinverkkoa käyttävä modeemiyhteys. laskevat, palvelut monimuotoistuvat paikalliskeskukseensa. On asiakkaat parempi liittyvät kautta Internetin yleisyys/yhteyskustannukset % e t s a s y y s i e l y n i t e n r e t n I 60 50 40 30 20 10 0 CAN FIN USA SWE DK CH NL UK JAP F A B IRE IT LUX D ESP P GR 0 20 40 60 80 100 Yhteyskustannukset Yhdysvaltain dollareina Internet ja uuden tyyppiset päätelaitteet Tähän saakka Internetiä on pääasiassa käytetty mikrotietokoneelta, mutta tilanne on muuttumassa. Teknisen kehityksen ansiosta ja yksinkertaistuvat. Markkinoilla on jo pieniä matkaviestimiä, joilla saadaan nopeasti yhteys tietoon ajasta ja paikasta riippumatta. Tällaiset laitteet ovat vasta alkua. Tekniikka mahdollistaa hyvin monenlaisten uusien laitteiden liittämisen Internetiin. Tällaisia ovat esimerkiksi ruuhkatietokeskuksiin yhteydessä olevat, ajoneuvoihin asennettavat tarkoitetut tai lääketieteelliset välineet, jotka pystyvät "raportoimaan" seurantatuloksista lääkärille. liikennetietojärjestelmät liityntävaihtoehdot lisääntyvät seurantaan kehon tilan 14 15 16 ICT Benchmarking Study, Booz Allen & Hamilton. Telepalvelujen ja -laitteiden markkinatuottotiedot, EITO 2000. Yhdysvalloissa Internetin käyttöä tukevat kiinteähintaiset paikallispuhelut, joiden ansiosta yhteyden pituudesta ei siellä aiheudu käyttäjälle lainkaan lisäkustannuksia. Tämä on mahdollista vain siten, tuetaan voimakkaasti kaukopuhelujen hinnoittelulla. (Komission arvioiden mukaan tämä tuki on vuosittain noin 18 miljardia dollaria. ) että paikallispuheluja 27 saada yhteys Matkaviestintä on viime aikoina kasvattanut merkitystään sekä puheensiirrossa että keinona Internetiin. Eurooppalaisesta matkaviestintästandardista, GSM:stä, on tullut johtava maailmanstandardi. Tilaajien määrä Euroopassa kasvaa nopeasti ja sen oletetaan olevan 200 miljoonaa tämän vuoden loppuun mennessä. Matkaviestinnän tilaajamäärät ovat luvut. Euroopalla on myös etunaan digitaalijärjestelmä, josta voi tulla merkittävä Internet- liityntäperusta. Tästä ovat osoituksena GSM-tekniikan kehitys, esimerkiksi GPRS- ja EDGE-tekniikat, kolmannen sukupolven matkaviestintäjärjestelmien käyttöönotto ja erilaiset langattomat tilaajayhteystekniikat. jo ylittäneet Yhdysvaltain vastaavat Matkapuhelinten yleisyysaste Miljoonaa tilaajaa Matkaviestinnän vapauttaminen EU EU:ssa USA 160 140 120 100 80 60 40 20 0 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Lähde: FT Mobile Communications USA: Cellular Telecoms Industry Association Matkaviestinnän tilaajat/100 asukasta (joulukuu 1999) EU keskim. 70 60 50 40 30 20 10 0 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK USA Lähde: FT Mobile Communications USA: Cellular Telecoms Industry Association Uuden talouden yhteiskunnallinen kattavuus Uusi talous on taloudellisen kasvun keskeinen edistäjä, joten liityntämahdollisuuksiin liittyviä sosiaalisia ja alueellisia eroja ei voida jättää huomiotta. Tietokoneiden yleisyysaste kodeissa vaihtelee 11 prosentista 65 prosenttiin (keskiarvo 33 prosenttia) ja Internetin yleisyysaste 3 prosentista 51 prosenttiin (keskiarvo 12 prosenttia). Sama pätee tulotasoon: yleisyysaste alle 500 euron tuloluokassa on tietokoneilla 10 prosenttia ja Internet-liittymillä 3 prosenttia. Jakauman toisessa päässä, eli yli 4000 euron tuloluokassa, vastaavat luvut ovat 76 prosenttia tietokoneilla ja 47 prosenttia Internet-liittymien Internet-liittymillä. Haja-asutusalueilla on tietokoneiden ja yleisyysaste keskimäärin huomattavasti alhaisempi kuin taajamissa ja kaupungeissa. 28 yhteenkuuluvuuden kannalta, Nämä suuret erot Internetin käyttöönotossa Euroopassa kuvastavat niitä haasteita, joita kaikille mahdollisen ja tasavertaisen tietoyhteiskunnan rakentaminen merkitsee. Internetin vähäinen käyttö joissain osissa EU:ta ei kuitenkaan ole ongelma pelkästään talouden sosiaalisen kasvumahdollisuuksia. Verkostotalouden hyödyt kasvavat verkon laajetessa, ja uuden talouden ulottaminen mahdollisimman laajalle alueelle lisää saavutettavissa olevia etuja. Kaikille yhteisen tietoyhteiskunnan rakentamisella on keskeinen merkitys luotaessa suurempia markkinoita, korkeampaa tulotasoa ja parempia mahdollisuuksia kasvuun ja hyvinvointiin. vähentää myös vaan se Matkapuhelinten, tietokoneiden ja Internetin yleisyysaste (%) kodeissa EU:ssa kaupungistumisen mukaan 50 45 40 35 30 25 20 15 10 5 0 Maaseutu Taajama Suurkaupunki Matkapuhelimet Tietokoneet Internet-liittymät Lähde: EOS Gallupin komissiolle tekemä tutkimus Matkapuhelinten, tietokoneiden ja Internet-liittymien yleisyysaste (%) kodeissa EU:ssa tulotason mukaan Pienituloiset Alempi keskitaso Ylempi keskitaso Suurituloiset 70 60 50 40 30 20 10 0 Tietokoneet Internet-liittymät Matkapuhelimet Lähde: EOS Gallupin komissiolle tekemä tutkimus 29