title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0866/00 från Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen. Konsumentskydd mot brister i ljudanläggningar försedda med den nya DAB-tekniken.

text: 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/67 (2001/C 46 E/070) SKRIFTLIG FR¯GA E-0866/00 fr(cid:229)n Erik Meijer (GUE/NGL) till kommissionen (22 mars 2000) ˜mne: Konsumentskydd mot brister i ljudanl(cid:228)ggningar f(cid:246)rsedda med den nya DAB-tekniken ˜r kommissionen f(cid:246)rtrogen med de senaste artiklarna i (cid:148)New Scientist(cid:148) fr(cid:229)n den 12 februari 2000 1. och (cid:148)HiFi Choice(cid:148) fr(cid:229)n februari 2000 d(cid:228)r det betr(cid:228)ffande uts(cid:228)ndningar som gjorts med den nya tekniken f(cid:246)r digital radio (Digital Audio Broadcasting, DAB), rapporteras att: a) k(cid:246)pare av DAB-radioapparater lovas en (cid:148)n(cid:228)stan CD-kvalitet(cid:148), medan kvaliteten av vissa typer av musik i sj(cid:228)lva verket (cid:228)r s(cid:228)mre (cid:228)n p(cid:229) FM-radio; b) DAB-tekniken tar bort en del av ljudet och l(cid:228)gger ibland till brus, varigenom ljud som inte direkt upptagits vid den ursprungliga inspelningen p(cid:229) en CD-skiva eller ett DAB-band kan drabbas av kraftig distorsion; c) DAB-radioapparater kostar f(cid:246)r n(cid:228)rvarande (cid:229)tminstone 800 euro och kan (cid:246)verstiga 1 600 euro; d) f(cid:246)rorsakas av att man (cid:228)r beroende av en internationell standard p(cid:229) en stor del av problemet 48 kiloherz och chips som anpassats enligt denna standard och anv(cid:228)nds i radioapparater medan, tv(cid:228)rtom vad man ursprungligen f(cid:246)rv(cid:228)ntat sig, 32 kiloherz skulle ge ett b(cid:228)ttre resultat? 2. Delar kommissionen min f(cid:246)rhoppning om att den f(cid:246)r tillf(cid:228)llet (cid:228)nnu dyra DAB-tekniken inom (cid:246)versk(cid:229)dlig tid blir tillg(cid:228)nglig f(cid:246)r en allt st(cid:246)rre grupp konsumenter och att denna stigning av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen kan leda till att allt flera k(cid:246)pare st(cid:228)lls inf(cid:246)r nackdelarna av denna teknik, s(cid:229) att det nu finns goda sk(cid:228)l att inte l(cid:228)ngre v(cid:228)nta med (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att skydda konsumenten mot vidare spridning av denna bristf(cid:228)lliga produkt? 3. a) ˜r kommissionen villig att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder som medf(cid:246)r att: konsumenter som redan har investerat i den nya DAB-tekniken (cid:129) i f(cid:246)rhoppning om att d(cid:228)rmed ha skaffat en h(cid:246)gre kvalitet i sina hem (cid:129) blir kompenserade av producenten f(cid:246)r sina ink(cid:246)p; b) (cid:229)tg(cid:228)rder vidtas som leder till anpassning eller f(cid:246)rb(cid:228)ttring av denna teknik; c) radios(cid:228)ndare anpassar signalerna s(cid:229) att mottagningskvaliteten f(cid:246)rb(cid:228)ttras? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 maj 2000) 1. Kommissionen (cid:228)r medveten om de fr(cid:229)gest(cid:228)llningar som parlamentsledamoten tar upp. Artiklarna fokuserar p(cid:229) det system f(cid:246)r digital radios(cid:228)ndning (Digital Audio Broadcasting, DAB) som utvecklats av forskarlaget Eureka 147 och som standardiserats av Europeiska institutet f(cid:246)r telekommunika- tionsstandarder (ETSI) (1). Det problem de lyfter fram (cid:228)r emellertid av mer allm(cid:228)n natur. Varje (cid:246)verf(cid:246)rings- system som anv(cid:228)nder sig av digital komprimering f(cid:229)r samma problem om programmens k(cid:228)llmaterial redan komprimerats under produktions- eller redigeringsarbetet. De digitala komprimeringssystemens s(cid:229) kallade sammanl(cid:228)nkning reducerar kvaliteten p(cid:229) det program som n(cid:229)r slutanv(cid:228)ndaren. Brister tillkommer och ackumuleras f(cid:246)r varje l(cid:228)nk i kedjan. Resultatet kan bli att det som till sist n(cid:229)r lyssnaren har s(cid:228)mre kvalitet (cid:228)n ursprungsmaterialet. C 46 E/68 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 Inom omr(cid:229)det f(cid:246)r digital television har man redan uppm(cid:228)rksammat problemet och tagit sig an det. Det (cid:228)r numera m(cid:246)jligt att anv(cid:228)nda komprimering f(cid:246)r produktion och efterproduktion, och att sedan dekomp- rimera f(cid:246)re den digitala (cid:246)verf(cid:246)ringen, utan att kvaliteten blir m(cid:228)rkbart lidande. Det (cid:228)r t(cid:228)nkbart att en liknande teknik skulle kunna anv(cid:228)ndas f(cid:246)r digitala radios(cid:228)ndningar, men s(cid:229) vitt kommissionen k(cid:228)nner till existerar det inga f(cid:228)rdiga, skr(cid:228)ddarsydda l(cid:246)sningar f(cid:246)r radio. 2. N(cid:228)r det g(cid:228)ller aspekter s(cid:229)som konsumentskydd (cid:228)r kommissionens uppfattning att det inte (cid:228)r p(cid:229)kallat att kompensera kunderna. DAB (cid:228)r fortfarande den teknik som radiobolagen vill anv(cid:228)nda. P(cid:229) dynamiska och konvergerande kommunikationsmarknader (cid:228)r kommissionens inst(cid:228)llning till teknologi och standarder att den b(cid:246)r begr(cid:228)nsa sina interventioner p(cid:229) marknaden till ett absolut minimum. Det (cid:228)r upp till marknaderna och konsumenterna att g(cid:246)ra sina egna val. Trots att DAB (cid:228)r en europeisk standard finns det ingen reglering p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) som p(cid:229)bjuder den. 3. Kommissionen anser att radiobolagen b(cid:246)r komma fram till tekniska l(cid:246)sningar p(cid:229) problemet med sammanl(cid:228)nkad komprimering s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt. Man skulle t. ex. kunna f(cid:246)rs(cid:246)ka n(cid:229) en l(cid:246)sning genom att presentera ett passande projekt inom ramen f(cid:246)r femte ramprogrammet. Samtidigt finns det s(cid:228)kerligen andra (cid:229)tg(cid:228)rder som branschen skulle kunna tillgripa f(cid:246)r att h(cid:246)ja medvetandet om problemet och f(cid:246)rb(cid:228)ttra sina rutiner. (1) ETS 300 401 osv. : DAB specifikationer. (2001/C 46 E/071) SKRIFTLIG FR¯GA E-0874/00 fr(cid:229)n Lucio Manisco (GUE/NGL) till r(cid:229)det (23 mars 2000) ˜mne: Embargot mot Irak och oljepriset De senaste 12 m(cid:229)naderna har priset p(cid:229) raffinerade oljeprodukter stigit kraftigt i Europa (i Italien med 21,1 procent) och de senaste dagarna har priset p(cid:229) r(cid:229)olja stigit till (cid:246)ver 32 dollar/fat p(cid:229) b(cid:246)rsen i New York. Denna orov(cid:228)ckande h(cid:246)jning av priset p(cid:229) br(cid:228)nnbara (cid:228)mnen och produkter som framst(cid:228)lls av dessa beror uteslutande p(cid:229) att OPEC:s medlemsstater har minskat sin f(cid:246)rs(cid:228)ljning av produkterna i fr(cid:229)ga. Samtidigt bevittnar vi hur Irak lider under det embargo som forts(cid:228)tter att drabba befolkningens svagaste grupper (V(cid:228)rldsh(cid:228)lsoorganisationen p(cid:229)pekade redan (cid:229)r 1996 att sanktionerna direkt hade orsakat mer (cid:228)n en miljon d(cid:246)dsfall, d(cid:228)ribland en halv miljon barn). Anser inte r(cid:229)det att ett embargo som uteslutande drabbar befolkningens svagaste grupper (cid:229)sidos(cid:228)tter de mest grundl(cid:228)ggande m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna? Anser inte r(cid:229)det att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att ta upp fr(cid:229)gan med F(cid:246)renta Nationerna f(cid:246)r att detta organ skyndsamt skall se (cid:246)ver behovet av embargot mot Irak? Anser inte r(cid:229)det att OPEC:s omedg(cid:246)rliga inst(cid:228)llning skulle kunna lindras om Irak (cid:229)ter b(cid:246)rjade s(cid:228)lja r(cid:229)olja? Svar (10 juli 2000) Europeiska unionen kommer att forts(cid:228)tta att till(cid:228)mpa det embargo som inf(cid:246)rts genom resolutioner i FN:s s(cid:228)kerhetsr(cid:229)d. De viktigaste (cid:246)verv(cid:228)gandena f(cid:246)r Europeiska unionen (cid:228)r varaktig s(cid:228)kerhet och stabilitet i omr(cid:229)det samt det irakiska folkets levnadsvillkor. Europeiska unionen (cid:228)r oroad (cid:246)ver den humanit(cid:228)ra situationen i Irak och f(cid:246)rs(cid:246)ker lindra denna inom ramen f(cid:246)r de relevanta resolutionerna fr(cid:229)n FN:s s(cid:228)kerhetsr(cid:229)d. Trots de positiva effekterna f(cid:246)r Irak av den mycket stora h(cid:246)jningen av oljepriset under de senaste tolv m(cid:229)naderna, konstaterar Europeiska unionen ocks(cid:229) vikten av att den irakiska regeringen till fullo f(cid:246)ljder dessa resolutioner och samarbetar f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra den humanit(cid:228)ra situationen


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0976/00 von Ursula Schleicher (PPE-DE) an die Kommission. Fortsetzung der Bauvorhaben im Naturpark Sintra-Cascais/Portugal.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Lisbon and the Tagus Valley
Portugal
protected area
urbanisation

formats: html pdf print

text: C 374 E/194 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/227) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0972/00 von Ilda Figueiredo (GUE/NGL) an die Kommission (31. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Beihilfen aus Gemeinschaftsmitteln (cid:220)ber 150 Arbeitnehmer des Unternehmens (cid:132)LISNAVE (cid:129) Estaleiros Navais de Lisboa, Sarl(cid:147) warten seit 15 Jahren auf ihre Wiedereingliederung in das Unternehmen, nachdem sie ihren Arbeitsplatz im Rahmen einer Massenentlassung verloren hatten, was diese Arbeitnehmer niemals akzeptiert haben. Inzwischen gibt es Informationen, denen zufolge LISNAVE, d. h. GESTNAVE (cid:129) Servi(cid:231)os Industriais, S. A. , das Nachfolgeunternehmen, Beihilfen aus Gemeinschaftsmitteln erhalten hat. Daher wird die Kommission um folgende Ausk(cid:252)nfte gebeten: 1. Welche Gemeinschaftsmittel wurden diesen Unternehmen zugewiesen? 2. Wurde bei der Zuweisung der Gemeinschaftsbeihilfen daf(cid:252)r Sorge getragen, da(cid:223) die Aufrechterhaltung der Arbeitspl(cid:228)tze gew(cid:228)hrleistet ist? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (26. Mai 2000) Die Kommission holt gegenw(cid:228)rtig die zur Beantwortung der Frage erforderlichen Informationen ein. Sie wird das Ergebnis ihrer Nachforschungen unverz(cid:252)glich mitteilen. (2000/C 374 E/228) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0976/00 von Ursula Schleicher (PPE-DE) an die Kommission (22. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Fortsetzung der Bauvorhaben im Naturpark Sintra-Cascais/Portugal In der Antwort auf meine schriftliche Anfrage E-1977/99 (1) hat Frau Wallstr(cid:246)m mitgeteilt, da(cid:223) sie die von mir genannten F(cid:228)lle registriert und die portugiesischen Beh(cid:246)rden um Aufkl(cid:228)rung gebeten habe. Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) die genannten Bauvorhaben insbesondere in den Gebieten Cabo Raso und Abano (cid:129) trotz anderslautender Aussagen der zust(cid:228)ndigen nationalen Beh(cid:246)rden (cid:129) weiterhin fortge- setzt werden und bereits zu erheblichen Beeintr(cid:228)chtigungen des Naturparks gef(cid:252)hrt haben, die f(cid:252)r jeden sichtbar sind und auf die auch die portugiesischen Medien mehrfach aufmerksam gemacht haben? (1) ABl. C 219 E vom 1. 8. 2000, S. 57. Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (19. April 2000) Der von der Frau Abgeordneten angesprochene Fall der beiden Bauvorhaben in den Gebieten Cabo Raso und Abano, die innerhalb des von der portugiesischen Regierung als Gebiet von gemeinschaftlicher Bedeutung vorgeschlagenen Naturparks Sintra/Cascais liegen, ist unter der Aktennummer 1999/2275 registriert. Nach Pr(cid:252)fung des Sachverhalts hat die Kommission die portugiesische Regierung per Schreiben vom 4. Januar 2000 auf ihre Verpflichtungen aufgrund der Richtlinien 92/43/EWG (Habitat-Richtlinie) (1) und 85/337/EWG (UVP-Richtlinie) (2) hingewiesen. Im gleichen Schreiben hat die Kommission die portugiesi- sche Regierung aufgefordert mitzuteilen, wie sie die Situation beurteilt. Die portugiesische Regierung hat der Kommission nicht auf dieses Schreiben geantwortet. 28. 12. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 374 E/195 Auf ihrer Sitzung vom 21. M(cid:228)rz 2000 hat die Kommission beschlossen, ein Verfahren gem(cid:228)(cid:223) Artikel 226 (ex-Artikel 169) EG-Vertrag einzuleiten, da bei den betreffenden Vorhaben gegen die Bestimmungen der oben genannten Richtlinien versto(cid:223)en wird. (1) ABl. L 206 vom 22. 7. 1992. (2) ABl. L 175 vom 5. 7. 1985. (2000/C 374 E/229) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0977/00 von Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) an die Kommission (22. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Situation im europ(cid:228)ischen Schiffbau Im Februar und M(cid:228)rz dieses Jahres legte eine Delegation der Europ(cid:228)ischen Kommission den koreanischen Beh(cid:246)rden erneut die gro(cid:223)en Bef(cid:252)rchtungen dar, die der europ(cid:228)ische Schiffbausektor angesichts der unlauteren Methoden hegt, die dieses Land allem Anschein nach anwendet und die den europ(cid:228)ischen Schiffbau an den Rand des Abgrunds gedr(cid:228)ngt haben. Kann die Kommission erl(cid:228)utern, welche Themen angesprochen wurden und aus welchen Gr(cid:252)nden es zu keiner Einigung gekommen ist? Der Kommission ist die verzweifelte Lage dieses Sektors bekannt. Welche Ma(cid:223)nahmen wird sie als n(cid:228)chstes ergreifen? Schlie(cid:223)en sich die Vereinigten Staaten und Japan den Beschwerden der Europ(cid:228)ischen Union an, zumal dies eine Frage ist, die nicht nur Europa betrifft? Wird die Kommission f(cid:252)r den Fall, da(cid:223) Korea unnachgiebig bleibt, dieses Thema mit Unterst(cid:252)tzung des europ(cid:228)ischen Schiffbaus der Welthandelsorganisation vorlegen? Antwort von Herrn Lamy im Namen der Kommission (18. April 2000) Die Kommission teilt die vom Herrn Parlamentarier angef(cid:252)hrten Bef(cid:252)rchtungen (cid:252)ber die Lage des europ(cid:228)ischen Schiffbausektors. Auf der Grundlage der Schlu(cid:223)folgerungen des Rates (cid:132)Industrie(cid:147) vom 9. November 1999 nahm die Kommission Gespr(cid:228)che mit Korea auf, um den unlauteren Praktiken der koreanischen Werften ein Ende zu machen. Es fanden drei bilaterale Treffen statt, das erste in Paris im Dezember 1999, das zweite in Seoul im Februar 2000 und das dritte in Br(cid:252)ssel vom 14. bis 16. M(cid:228)rz 2000. Die Kommission bem(cid:252)hte sich bei diesen Gespr(cid:228)chen um klare Zusagen Koreas zur Stabilisierung des internationalen Schiffbau- sektors im Interesse einer Anhebung der Preise. Die Erreichung dieser Ziele setzt voraus, da(cid:223) sich Korea dazu verpflichtet, nicht zugunsten seiner angeschlagenen Werften zu intervenieren und den Sektor weder direkt noch indirekt zu subventionieren. Auch Zusagen bez(cid:252)glich der finanziellen Transparenz und der Einhaltung der internationalen Rechnungslegungsgrunds(cid:228)tze sind erforderlich. Am 29. M(cid:228)rz 2000 unterbreitete Korea eine (cid:132)Vereinbarte Niederschrift(cid:147), in der es bis auf wenige Ausnahmen die Vorschl(cid:228)ge der Kommission akzeptierte. Sollte die Vereinbarung in absehbarer Zeit in Kraft treten, so wird die Kommission zusammen mit der europ(cid:228)ischen Industrie und den Mitgliedstaaten die Einhaltung der koreanischen Verpflichtungen sehr genau (cid:252)berwachen. Wenn diese Verpflichtungen nicht erf(cid:252)llt werden oder sich die Marktlage nicht erkennbar verbessert, hat der betroffene Wirtschaftszweig der Gemeinschaft die Absicht, auf der Grundlage der Verordnung (cid:252)ber Handelshemmnisse (Verordnung (EG) Nr. 3286/94 des Rates vom 22. Dezember 1994 zur Festlegung der Verfahren der Gemeinschaft im Bereich der gemeinsamen Handelspolitik zur Aus(cid:252)bung der Rechte der Gemeinschaft nach internationalen Handelsregeln, insbesondere den im Rahmen der Welthandelsorganisa- tion (WTO) vereinbarten Regeln (1)) bei der Kommission ein Eingreifen gegen die koreanischen Sub- ventionspraktiken zu beantragen. Sollte der Antrag ausreichende Beweise enthalten, so w(cid:252)rde die


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0858/00 von Carles-Alfred Gasòliba i Böhm (ELDR) an die Kommission. Streitigkeit in Verbindung mit der Nutzung einer Marke.

eurovoc_concepts:
Cuba
TRIPS
United States
trade agreement (EU)
trade dispute
trademark law

text: C 53 E/32 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 20. 2. 2001 Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (25. Mai 2000) Die auf Initiative der Kommission ins Leben gerufene Aktionsgruppe Start, deren Arbeiten 1994 abge- schlossen wurden, hatte die Aufgabe, Ma(cid:223)nahmen zur Erlangung eines ausreichenden Niveaus der Interoperabilit(cid:228)t und der Dienste im transeurop(cid:228)ischen Stra(cid:223)ennetz (TERN) zu bewerten. Unter dieser Perspektive hatte die Gruppe Empfehlungen f(cid:252)r die Harmonisierung von Stra(cid:223)enverkehrszeichen aus- gesprochen. Die w(cid:228)hrend der franz(cid:246)sischen Ratspr(cid:228)sidentschaft im ersten Halbjahr 1995 gef(cid:252)hrten Er(cid:246)rterungen haben gezeigt, da(cid:223) der Rat weder diese Empfehlungen noch andere gleichwertige oder erg(cid:228)nzende Ma(cid:223)nahmen auf dem Gebiet der Harmonisierung von Stra(cid:223)enverkehrszeichen als priorit(cid:228)r erachtet. Dennoch beabsichtigt die Kommission, diese Frage anl(cid:228)(cid:223)lich der Erstellung eines Berichts (cid:252)ber die (cid:220)berpr(cid:252)fung der Leitlinien f(cid:252)r das transeurop(cid:228)ische Verkehrsnetz (TEN-V) erneut zu pr(cid:252)fen. Dieser Bericht soll dem Rat und dem Europ(cid:228)ischen Parlament im Sommer vorgelegt werden. Hinsichtlich der Harmonisierung der Geschwindigkeitsbegrenzungen hatte die Kommission 1988 einen Vorschlag f(cid:252)r eine Richtlinie des Rates (cid:252)ber Geschwindigkeitsbegrenzungen f(cid:252)r bestimmte Kraftfahrzeug- klassen in der Gemeinschaft vorgelegt (1). Dieser Vorschlag wurde nicht angenommen, da es nicht m(cid:246)glich war, eine Einigung unter den Mitgliedstaaten (cid:252)ber die zu harmonisierenden Werte und die Klassifizierung der Autobahnen, f(cid:252)r die die allgemeinen Geschwindigkeitsbegrenzungen gelten sollten, zu erzielen. Zudem beriefen sich einige Mitgliedstaaten auf das Subsidiarit(cid:228)tsprinzip. Zwischenzeitlich wurde durch die Richtlinie 92/6/EWG des Rates vom 10. Februar 1992 (cid:252)ber Einbau und Benutzung von Geschwindigkeitsbegrenzern f(cid:252)r bestimmte Kraftfahrzeugklassen in der Gemeinschaft (2) f(cid:252)r Lastkraftwagen mit einem H(cid:246)chstgewicht von (cid:252)ber 12 Tonnen und Kraftomnibussen mit einem H(cid:246)chst- gewicht von (cid:252)ber 10 Tonnen eine Alternativl(cid:246)sung f(cid:252)r die Einf(cid:252)hrung allgemeiner Geschwindigkeits- begrenzungen f(cid:252)r Lastkraftwagen in Europa geschaffen. Die Kommission hat in ihrer Mitteilung (cid:252)ber die Sicherheit des Stra(cid:223)enverkehrs (3) vom 17. M(cid:228)rz 2000 die Ausweitung des Geltungsbereichs dieser Richtlinie auf leichtere Nutzfahrzeuge als eine Priorit(cid:228)t angegeben. Aus diesen Gr(cid:252)nden beabsichtigt die Kommission, den alten Vorschlag f(cid:252)r eine Harmonisierung der Geschwindigkeitsbegrenzungen nach den geltenden Verfahren zur(cid:252)ckzuziehen. Die Kommission beabsich- tigt nicht, in absehbarer Zeit einen neuen Vorschlag hierzu zu unterbreiten. (1) ABl. C 33 vom 9. 2. 1989. (2) ABl. L 57 vom 2. 3. 1992. (3) KOM(2000) 125 endg. (2001/C 53 E/036) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0858/00 von Carles-Alfred Gas(cid:242)liba i B(cid:246)hm (ELDR) an die Kommission Betrifft: Streitigkeit in Verbindung mit der Nutzung einer Marke (22. M(cid:228)rz 2000) Die Kommission zieht in Erw(cid:228)gung, ein Panel bei der Welthandelsorganisation vorzuschlagen, um eine m(cid:246)gliche Kontroverse mit den Vereinigten Staaten von Amerika in Verbindung mit einer Vorschrift der USA von 1998, der Sektion 211 des (cid:132)Omnibus Appropriation Act(cid:147), beizulegen. Dieser Vorschlag steht tats(cid:228)chlich in Verbindung zu einer Streitigkeit, die sich auf die Nutzung der Marke (cid:132)Havana Club(cid:147) bezieht und in die zum einen eine Gesellschaft, die zu 50 % einer franz(cid:246)sischen Gruppe und zu 50 % der kubanischen Regierung geh(cid:246)rt, und zum anderen das Unternehmen, das das rechtm(cid:228)(cid:223)ige Eigentum an der genannten Marke verteidigt, verflochten sind. Welche Gr(cid:252)nde rechtfertigen die Intervention der Kommission bei einer h(cid:246)chst privaten Streitigkeit? L(cid:228)(cid:223)t sich davon ausgehen, da(cid:223) die Kommission, wenn sie letztlich das genannte Panel vorschl(cid:228)gt, die derzeitige kubanische Regierung zu unterst(cid:252)tzen w(cid:252)nscht? Ber(cid:252)cksichtigt die Kommission, da(cid:223) die kubanische Regierung enteignete G(cid:252)ter und enteignete Rechte nutzt, ohne da(cid:223) die sich f(cid:252)r einen Rechtsstaat geb(cid:252)hrende angemessene Entsch(cid:228)digung ersichtlich w(cid:228)re? 20. 2. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 53 E/33 Antwort von Herrn Lamy Im Namen der Kommission (19. April 2000) Der derzeitige Streit im Rahmen der Welthandelsorganisation (WTO) betrifft eine amerikanische Rechts- vorschrift (Abschnitt 211 des (cid:132)United States Omnibus Appropriations Act(cid:147) von 1998), die nach Auffas- sung der Gemeinschaft und ihrer Mitgliedstaaten gegen mehrere Bestimmungen des WTO-(cid:220)bereinkom- mens (cid:252)ber handelsbezogene Aspekte der Rechte an geistigem Eigentum (TRIPS-(cid:220)bereinkommen) verst(cid:246)(cid:223)t. Da die Anwendung dieser Rechtsvorschrift f(cid:252)r alle europ(cid:228)ischen Unternehmen Folgen haben k(cid:246)nnte, die in Kuba Gesch(cid:228)fte t(cid:228)tigen, besteht das Hauptziel der Kommission darin, die ordnungsgem(cid:228)(cid:223)e Umsetzung und Anwendung des TRIPS-(cid:220)bereinkommens durch die USA sicherzustellen. Es sollte im Interesse der Gemeinschaft und ihrer Mitgliedstaaten liegen, die Einhaltung der Bestimmungen des TRIPS-(cid:220)berein- kommens durch alle Mitglieder der WTO zu gew(cid:228)hrleisten. In diesem WTO-Streit geht es nicht um die Frage, ob entsch(cid:228)digungslose Enteignungen in einem Land von anderen Staaten anerkannt werden m(cid:252)ssen oder nicht. Denn Abschnitt 211 betrifft amerikanische Handelsmarken, die von der kubanischen Regierung nicht enteignet worden sind bzw. nicht enteignet werden konnten. Von der kubanischen Regierung enteignete Privatpersonen und Unternehmen behielten Insbesondere ihre in den Vereinigten Staaten eingetragenen au(cid:223)erhalb Kubas ihre Eigentumsrechte. Markenrechte blieben von der kubanischen Revolution unber(cid:252)hrt. Der WTO-Streit bezieht sich vielmehr auf die Behandlung von Handelsmarken in den Vereinigten Staaten, die mit den Handelsmarken identisch sind bzw. ˜hnlichkeiten aufweisen, die einst kubanische B(cid:252)rger oder jedoch nicht bei den amerikanischen Beh(cid:246)rden erneut eintragen lie(cid:223)en. Infolge Unternehmer besa(cid:223)en, dieses Vers(cid:228)umnisses der vormaligen kubanischen Eigent(cid:252)mer, das mit der Enteignung ihrer Verm(cid:246)gen in Kuba durch die kubanische Regierung in keinerlei Verbindung steht, verloren sie ihre Eigentumsrechte an den entsprechenden Handelsmarken, die somit Eigentum der Allgemeinheit wurden. Dies gilt auch f(cid:252)r die Handelsmarke (cid:132)Havana Club(cid:147), auf die sich der Herr Abgeordnete bezieht. Unter bestimmten Bedingungen k(cid:246)nnen die neuen Eigent(cid:252)mer ihre Rechte an solchen Handelsmarken in den Vereinigten Staaten anmelden, erneuern und durchsetzen. Diese Bedingungen sind in Abschnitt 211 des (cid:132)United States Omnibus Appropriations Act(cid:147) enthalten, das fast 40 Jahre nach der kubanischen Revolution vom US- Kongre(cid:223) verabschiedet wurde. (2001/C 53 E/037) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0865/00 von W. G. van Velzen (PPE-DE) an die Kommission (22. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: Durchf(cid:252)hrung der Elektrizit(cid:228)tsrichtlinie In Kapitel IV der Elektrizit(cid:228)tsrichtlinie 96/92/EG (1) ist der Betrieb des (cid:220)bertragungsnetzes geregelt. In Artikel 7 Abs(cid:228)tze 5 und 6 hei(cid:223)t es: (cid:132)Der Netzbetreiber enth(cid:228)lt sich jeglicher Diskriminierung gegen(cid:252)ber den Netzbenutzern oder den Kategorien von Netzbesuchern, insbesondere zugunsten seiner Tochterunter- nehmen oder Aktion(cid:228)re. Wenn das (cid:220)bertragungssystem nicht ohnehin unabh(cid:228)ngig von der Erzeugung und der Verteilung ist, mu(cid:223) der Netzbetreiber zumindest auf Verwaltungsebene unabh(cid:228)ngig von den (cid:252)brigen T(cid:228)tigkeiten sein, die nicht mit dem (cid:220)bertragungssystem zusammenh(cid:228)ngen. (cid:147) In Artikel 9 hei(cid:223)t es weiter: (cid:132)Der Betreiber des (cid:220)bertragungsnetzes hat wirtschaftlich sensible Informationen, von denen er bei der Aus(cid:252)bung seiner Gesch(cid:228)ftst(cid:228)tigkeit Kenntnis erlangt, vertraulich zu behandeln. (cid:147) Im Sinne einer optimalen Wirkung der Vereinbarungen zwischen der Europ(cid:228)ischen Kommission, den Mitgliedstaaten und den Betreibern von (cid:220)bertragungsnetzen (TSO) wird die Kommission um Beantwortung folgender Fragen gebeten: 1. Kann die Kommission eine (cid:220)bersicht dar(cid:252)ber geben, wie die Unabh(cid:228)ngigkeit der Betreiberunter- nehmen in den einzelnen EU-Mitgliedstaaten gew(cid:228)hrleistet ist? 2. Falls es in einem oder mehreren Mitgliedstaaten Betreiberunternehmen gibt, die physisch oder juristisch oder in beiden Hinsichten immer noch von dem Mutterunternehmen abh(cid:228)ngig sind, ist die Kommission dann bereit, so rasch wie m(cid:246)glich den einzelstaatlichen (cid:220)berwachungsbeh(cid:246)rden eine Anweisung zu erteilen, die dazu f(cid:252)hrt, da(cid:223) das Betreiberunternehmen de jure und de facto von dem Mutterunternehmen unabh(cid:228)ngig wird?


title: Komission asetus (EY) N:o 612/2000, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2000, melassin edustavien hintojen ja sen tuonnissa sovellettavien lisätullien vahvistamisesta sokerialalla

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: 23. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 74/3 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 612/2000, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2000, melassin edustavien hintojen ja sen tuonnissa sovellettavien lisätullien vahvistamisesta sokerialalla EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 13 päivänä syyskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2038/1999 (1), ottaa huomioon melassin tuontia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sokerialalle ja asetuksen (ETY) N:o 785/68 muutta- misesta 23 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1422/95 (2) ja erityisesti sen 1 artiklan 2 kohdan ja 3 artiklan 1 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) Asetuksessa (EY) N:o 1422/95 säädetään, että melassin cif-tuontihinta, jäljempänä ”edustava hinta”, vahvistetaan komission asetuksen (ETY) N:o 785/68 (3) mukaisesti. Kyseinen hinta on vahvistettu edellä mainitun asetuksen 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle. Melassin edustava hinta lasketaan yhteisön rajanylitys- paikalla, joka on tässä tapauksessa Amsterdam; tämän hinnan laskennan on perustuttava maailmanmarkkin- oiden edullisimpiin ostomahdollisuuksiin, jotka määritel- lään vakiolaadun poikkeamiin mukautettujen pörssikurs- sien tai markkinahintojen perusteella. Melassin vakio- laatu määritetään asetuksessa (ETY) N:o 785/68. edullisimpia ostomahdolli- Maailmanmarkkinoiden suuksia määritettäessä on otettava huomioon kaikki tiedot, jotka koskevat maailmanmarkkinoilla tehtyjä tarjouksia, tärkeiden kolmansien maiden markkinoiden hintoja ja kansainvälisessä kaupassa tehtyjä myynti- toimia, joista komissio on saanut tiedon joko jäsenval- tion tai omien kanaviensa kautta. Asetuksen (ETY) N:o 785/68 7 artiklan mukaisesti tämä määritys voi perustua usean hinnan keskiarvoon siinä tapauksessa, että tämän keskiarvon katsotaan edustavan markkinoiden todellista suuntausta. (4) Tietoja ei oteta huomioon silloin, kun tavara ei ole virheetöntä, kunnollista ja myyntikelpoista tai silloin, kun tarjouksessa ilmoitettu hinta koskee ainoastaan (1) EYVL L 252, 25. 9. 1999, s. 1. (2) EYVL L 141, 24. 6. 1995, s. 12. (3) EYVL L 145, 27. 6. 1968, s. 12. pientä määrää, joka ei anna edustavaa käsitystä markkin- oista; tarjoushinnat, joiden ei voida katsoa edustavan markkinoiden todellista suuntausta, on myös hylättävä. Jotta melassin vakiolaatua koskevat tiedot olisivat verrat- tavissa, tarjotun melassin laadun huomioon ottaen hintoja on laskettava tai nostettava asetuksen (ETY) N:o 785/68 6 artiklan soveltamisesta saatujen tulosten mukaisesti. Edustava hinta voidaan jättää rajoitetuksi ajaksi poik- keuksellisesti muuttamatta, jos edellisessä edustavan hinnan laskennassa perustana käytetty tarjoushinta ei ole tullut komission tietoon ja jos saatavissa olevat tarjous- hinnat, joiden ei voida katsoa edustavan markkinoiden todellista suuntausta, aiheuttaisivat edustaviin hintoihin äkillisiä ja huomattavia muutoksia. Jos kyseessä olevan tuotteen käynnistyshinta ja edustava hinta eroavat toisistaan, tuonnille olisi vahvistettava lisä- tulli asetuksen (EY) N:o 1422/95 3 artiklassa tarkoitetuin edellytyksin. Jos tuontitullien kantaminen keskeytetään asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti, näille tulleille olisi vahvistettava tietyt määrät. Näiden säännösten soveltamisesta seuraa, että kyseisten tuotteiden edustavat hinnat ja niiden tuonnissa sovellet- tavat lisätullit olisi vahvistettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti. (5) (6) (7) (8) (9) Tässä asetuksessa säädetyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat sokerin ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1422/95 1 artiklassa tarkoitet- tujen tuotteiden edustavat hinnat ja niiden tuonnissa sovellet- tavat lisätullit liitteen mukaisesti. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 23 päivänä maaliskuuta 2000. L 74/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 23. 3. 2000 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 22 päivänä maaliskuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen melassin edustavien hintojen ja sen tuonnissa sovellettavien lisätullien vahvistamisesta sokerialalla annettuun komission asetukseen LIITE CN-koodi Edustava hinta 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta Lisätulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta (EUR) Tuontitulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta sillä perusteella että tullien kantaminen keskeytetään asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 7,76 7,94 0,00 — — 0,27 (1) Vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 785/68, sellaisena kuin se on muutettuna, 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle. (2) Tämä määrä korvaa, asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti, näille tuotteille vahvistetun yhteisen tullitariffin tullin


title: PERGUNTA ESCRITA E-0889/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) à Comissão. Avaliação da crise de dioxinas na Bélgica.

eurovoc_concepts:
Belgium
European social policy
animal feedingstuffs
food safety
toxic substance

text: 13. 2. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 46 E/71 Resposta dada por David Byrne em nome da Comissªo (23 de Maio de 2000) O actual quadro regulamentar da Comunidade relativo aos alimentos para animais contØm, em geral, requisitos suficientes para garantir a seguran(cid:231)a de matØrias-primas para alimenta(cid:231)ªo animal. A Comissªo informa o Senhor Deputado de que se estabeleceram normas estritas no que se refere (cid:224) comercializa(cid:231)ªo e (cid:224) rotulagem de matØrias-primas para alimenta(cid:231)ªo animal e de alimentos para animais, (cid:224) presen(cid:231)a de subst(cid:226)ncias e produtos indesejÆveis nestes alimentos, (cid:224)s condi(cid:231)ıes que os produtores de alimentos para animais devem cumprir e aos controlos a efectuar a fim de garantir a seguran(cid:231)a dos alimentos para animais. Como Ø (cid:243)bvio, estes requisitos devem aplicar-se adequadamente para serem eficazes, e a legisla(cid:231)ªo, se nªo for correctamente aplicada, nunca evitarÆ o aparecimento de todos os incidentes ou actividades fraudu- lentas que afectam a seguran(cid:231)a da cadeia alimentar animal e humana. A falta de controlos internos (boas prÆticas de fabrico, autocontrolos e planos de emergŒncia) e a falta de mecanismos de rastreabilidade permitem o desenvolvimento e a propaga(cid:231)ªo da contamina(cid:231)ªo em toda a cadeia alimentar. (cid:201), por conseguinte, necessÆrio estabelecer requisitos e controlos adequados que permitam a detec(cid:231)ªo precoce dos problemas e uma actua(cid:231)ªo correctiva rÆpida. Tornou-se evidente que a indœstria de fabrico e fornecimento de alimentos para animais devia estar sujeita a requisitos e a controlos mais rigorosos, incluindo a aprova(cid:231)ªo oficial de todas as instala(cid:231)ıes de produ(cid:231)ªo de alimentos para animais. TambØm devem ser refor(cid:231)adas as disposi(cid:231)ıes relativas aos controlos oficiais a n(cid:237)vel nacional e comunitÆrio, bem como os requisitos relativos (cid:224)s matØrias-primas para alimenta(cid:231)ªo animal que podem ser utilizadas na alimenta(cid:231)ªo animal e os limites e controlos das subst(cid:226)ncias indesejÆveis. EstÆ actualmente a examinar-se esta lista nªo exaustiva de possibilidades de melhoria do quadro legislativo em vigor no contexto do seguimento do Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos (1). (1) COM(1999) 719 final. (2001/C 46 E/075) PERGUNTA ESCRITA E-0889/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (22 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Avalia(cid:231)ªo da crise de dioxinas na BØlgica A crise de dioxinas na BØlgica demonstrou novamente a vulnerabilidade da cadeia alimentar e do seu controlo. Uma avalia(cid:231)ªo como a que foi feita pela chamada comissªo «dioxinas» da C(cid:226)mara dos Representantes pode contribuir para eliminar as dificuldades. Tanto a Uniªo Europeia como os 15 Esta- dos-membros tŒm um papel importante a desempenhar a este respeito. Nas nove pÆginas dedicadas (cid:224)s deficiŒncias, a frase que mais chama a aten(cid:231)ªo Ø a que diz que o sistema de notifica(cid:231)ªo obrigat(cid:243)ria dos Estados-membros da Uniªo Europeia em caso de aparecimento de subst(cid:226)ncias contaminantes das forragens Ø amb(cid:237)guo. A Comissªo considera, tal como a comissªo «dioxinas», que a regulamenta(cid:231)ªo relativa (cid:224) obriga(cid:231)ªo de notifica(cid:231)ªo das autoridades da UE nªo Ø eficaz? a) b) Em caso negativo, que argumentos apresenta o Conselho para justificar a eficÆcia da regulamenta(cid:231)ªo relativa (cid:224) obriga(cid:231)ªo de notifica(cid:231)ªo, em oposi(cid:231)ªo (cid:224)s constata(cid:231)ıes da comissªo «dioxinas»? Em caso afirmativo, estÆ a Comissªo disposta a proceder (cid:224)s altera(cid:231)ıes necessÆrias (cid:224) regulamenta(cid:231)ªo relativa (cid:224) obriga(cid:231)ªo de notifica(cid:231)ªo, com vista a conseguir uma melhor preven(cid:231)ªo e/ou gestªo de crises? C 46 E/72 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 13. 2. 2001 Resposta dada por David Byrne em nome da Comissªo (4 de Maio de 2000) A Directiva 95/53/CE do Conselho, de 25 de Outubro de 1995, que fixa os princ(cid:237)pios relativos (cid:224) organiza(cid:231)ªo dos controlos oficiais no dom(cid:237)nio da alimenta(cid:231)ªo animal (1) constitui a base legal para a notifica(cid:231)ªo imediata (cid:224) Comissªo de infrac(cid:231)ıes no dom(cid:237)nio da nutri(cid:231)ªo animal, tanto no caso de as irregularidades serem detectadas no (cid:226)mbito dos controlos na importa(cid:231)ªo e levarem (cid:224) rejei(cid:231)ªo de uma remessa, como no caso de o procedimento de resolu(cid:231)ªo de diferendos entre os Estados-membros nªo bastar para resolver um problema e serem detectadas assiduamente irregularidades nos controlos no destino. A Directiva 1999/29/CE do Conselho, de 22 de Abril de 1999, relativa (cid:224)s subst(cid:226)ncias e produtos indesejÆveis nos alimentos para animais (2) prevŒ tambØm disposi(cid:231)ıes para a notifica(cid:231)ªo obrigat(cid:243)ria (cid:224) Comissªo da contamina(cid:231)ªo de alimentos para animais. Todavia, a obrigatoriedade da notifica(cid:231)ªo apenas Ø aplicÆvel em situa(cid:231)ıes que envolvem diversos Estados-membros. AlØm disso, a Directiva 90/425/CEE do Conselho, de 26 de Junho de 1990, relativa aos controlos veterinÆrios e zootØcnicos aplicÆveis ao comØrcio intracomunitÆrio de certos animais vivos e produtos, na perspectiva da realiza(cid:231)ªo do mercado interno (3), estipula que os Estados-membros devem notificar de imediato aos outros Estados-membros e (cid:224) Comissªo qualquer surto de doen(cid:231)a ou outra ocorrŒncia observados no seu territ(cid:243)rio que possam determinar riscos elevados para os animais ou para a saœde humana. As circunst(cid:226)ncias previstas pela legisla(cid:231)ªo comunitÆria em vigor nas quais se deve proceder a notifica(cid:231)ıes sªo, pois, inequ(cid:237)vocas, embora apresentem limites. AlØm disso, de modo a completar e aperfei(cid:231)oar as disposi(cid:231)ıes em vigor, em conformidade com o calendÆrio estabelecido no Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos (4), a Comissªo adoptou em 21 de Mar(cid:231)o de 2000 uma proposta (5) de altera(cid:231)ªo das Directivas do Conselho 95/53/CE e 1999/29/CE. De acordo com a proposta, caso se verifique uma situa(cid:231)ªo de emergŒncia ligada a produtos utilizados na alimenta(cid:231)ªo animal, o interc(cid:226)mbio de informa(cid:231)ıes deve ser efectuado atravØs do sistema de alerta alimentar rÆpido estabelecido pela Directiva 92/59/CEE do Conselho, de 29 de Junho de 1992, relativa (cid:224) seguran(cid:231)a geral dos produtos (6). Os Estados-membros devem, nomeadamente, informar a Comissªo de imediato, de forma harmonizada, sobre qualquer contamina(cid:231)ªo ou risco graves detectados que tenham atingido as cadeias alimentares animal ou humana ou possam alastrar a outros pa(cid:237)ses. Os Estados-membros devem tambØm informar a Comissªo em caso de aumento da frequŒncia de uma determinada contamina(cid:231)ªo ou risco. No Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos, a Comissªo indicou tambØm a sua inten(cid:231)ªo de apresentar uma proposta de sistema de alerta rÆpido que abranja os sectores da alimenta(cid:231)ªo animal e humana, que constituirÆ um novo progresso de acordo com a perspectiva «do produtor ao consumidor». JO L 265 de 8. 11. 1995. JO L 115 de 4. 5. 1999. JO L 224 de 18. 8. 1990. (1) (2) (3) (4) COM(1999) 719 final. (5) COM(2000) 162 final. (6) JO L 228 de 11. 8. 1992. (2001/C 46 E/076) PERGUNTA ESCRITA P-0899/00 apresentada por Theresa Villiers (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (16 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Grupo «Pol(cid:237)tica fiscal» 1. Pode a Comissªo indicar quais as competŒncias e a composi(cid:231)ªo do Grupo «Pol(cid:237)tica fiscal»? Que foi debatido na DØcima Reuniªo do Grupo «Pol(cid:237)tica fiscal», realizada em 2 de Mar(cid:231)o de 2000, 2. quais as conclusıes desta reuniªo e quem nela participou?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0872/00 från Alejandro Agag Longo (PPE-DE) till kommissionen. Internet i skolan.

eurovoc_concepts:
European social policy
Internet
access to information
educational institution
free service
medical centre
medical institution
telephone charges
universal service
university

text: 20. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53 E/35 Kommissionen h(cid:229)ller med parlamentsledamoten om att det f(cid:246)r att en fungerande konkurrens skall 3. kunna utvecklas p(cid:229) den inre marknaden f(cid:246)r el (cid:228)r av avg(cid:246)rande betydelse att kommersiellt k(cid:228)nslig aff(cid:228)rsinformation h(cid:229)lls hemlig. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r best(cid:228)mmelsen i artikel 9 i direktivet s(cid:229) viktig. Kommissionen kommer att se till att denna best(cid:228)mmelse genomf(cid:246)rs i medlemsstaternas nationella lagstiftning, och man kommer (cid:228)ven att tillgripa konkurrenslagstiftningen om ett missbruk av dominerande st(cid:228)llning skulle avsl(cid:246)jas. (2001/C 53 E/038) SKRIFTLIG FR¯GA P-0867/00 fr(cid:229)n Michael Cashman (PSE) till kommissionen (16 mars 2000) ˜mne: Charterfartyg i grekiska vatten Jag f(cid:246)rst(cid:229)r att Grekland har undantag fr(cid:229)n till(cid:228)mpningen av r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 3577/92 (1), enligt artikel 6. 3, till den 1 januari 2004. Betyder detta att Grekland har r(cid:228)tt att till(cid:229)ta charterfartyg i grekiska vatten enbart om de (cid:228)r registrerade i Grekland (g(cid:229)r under grekisk flagg) och kaptenen (cid:228)r grekisk? (1) EGT L 364, 12. 12. 1992, s. 7. Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 april 2000) Grekland har till den 1 januari 2004 beviljats tillf(cid:228)lligt undantag fr(cid:229)n r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) 3577/92 av den 7 december 1992 om till(cid:228)mpning av principen om frihet att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster p(cid:229) sj(cid:246)transport- omr(cid:229)det inom medlemsstaterna (cabotage). Undantaget g(cid:228)ller tv(cid:229) cabotagesektorer, n(cid:228)mligen regulj(cid:228)r passagerar- och f(cid:228)rjetrafik samt tj(cid:228)nster som tillhandah(cid:229)lls med fartyg p(cid:229) mindre (cid:228)n 650 bruttoton (bt) i cabotagetrafik mellan (cid:246)ar. Detta inneb(cid:228)r att grekiska myndigheter kan besluta att dessa tj(cid:228)nster endast f(cid:229)r tillhandah(cid:229)llas av grekiskregistrerade fartyg som f(cid:246)r grekisk flagg. Charterfartyg p(cid:229) mindre (cid:228)n 650 bt som (cid:228)r registrerade i en annan medlemsstat och f(cid:246)r en annan medlemsstats flagg kan s(cid:229)ledes utest(cid:228)ngas fr(cid:229)n cabotagetrafiken mellan de grekiska (cid:246)arna fram till ovann(cid:228)mnda datum. Kommissionen anser inte att kravet p(cid:229) att bef(cid:228)lhavaren (cid:228)r av grekisk nationalitet (cid:228)r of(cid:246)renligt med gemenskapslagstiftningen. Med h(cid:228)nsyn till det faktum att bef(cid:228)lhavaren p(cid:229) ett fartyg har suver(cid:228)na befogen- heter ombord (t. ex. n(cid:228)r det g(cid:228)ller att utreda brott som beg(cid:229)tts ombord och se till att best(cid:228)mmelser respekteras, men (cid:228)ven befogenheter n(cid:228)r det g(cid:228)ller passagerarnas civilst(cid:229)nd) menar kommissionen att denna befattning omfattas av f(cid:246)rbeh(cid:229)llet i artikel 39. 3 (f. d. artikel 48) i EG-f(cid:246)rdraget (jmf. kommissionens kommentar i m(cid:229)l C-334/94, kommissionen mot Frankrike, (dom av den 7 mars 1996)). (2001/C 53 E/039) SKRIFTLIG FR¯GA E-0872/00 fr(cid:229)n Alejandro Agag Longo (PPE-DE) till kommissionen (22 mars 2000) ˜mne: Internet i skolan Den 28 februari s(cid:228)nde kommissionen sitt bidrag till r(cid:229)dets ordf(cid:246)rande inf(cid:246)r n(cid:228)sta toppm(cid:246)te i Lissabon om reformer och syssels(cid:228)ttning. Som en prioritering angavs bland andra aspekter att alla skolor skall ha tillg(cid:229)ng till Internet 2001. C 53 E/36 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 2. 2001 Tror kommissionen att det (cid:228)r realistiskt att tillg(cid:229)ngen till n(cid:228)tet blir till en samh(cid:228)llsomfattande tj(cid:228)nst i medlemsstaterna, s(cid:229) att den erbjuds till ett (cid:246)verkomligt pris? I linje med detta har vissa l(cid:228)nder lagt fram idØn om att ge skolor, universitet, bibliotek, sjukhus och andra v(cid:229)rdcenter kostnadsfri tillg(cid:229)ng till Internet, f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att olika inkomstniv(cid:229)er inom unionen skall leda till ett Europa med tv(cid:229) olika hastigheter n(cid:228)r det g(cid:228)ller informationssamh(cid:228)llet. Vad anser kommissionen om detta? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (25 maj 2000) I sitt initiativ eEurope (1) satte kommissionen upp m(cid:229)let att alla europeiska skolor b(cid:246)r ha tillg(cid:229)ng till Internet och multimedieresurser senast vid utg(cid:229)ngen av 2001. Det (cid:228)r en prioritet f(cid:246)r kommissionen att se till att alla medborgare har m(cid:246)jlighet att delta i det framv(cid:228)xande informationssamh(cid:228)llet. Kommissionens strategi att uppmuntra medlemsstaterna att koppla skolor till Internet b(cid:246)r skiljas fr(cid:229)n telekommunikationslagstiftningen (2). Enligt begreppet samh(cid:228)llsomfattande tj(cid:228)nster, som det anv(cid:228)nds i denna lagstiftning m(cid:229)ste medlemsstaterna g(cid:246)ra det obligatoriskt f(cid:246)r n(cid:228)toperat(cid:246)rer att se till att ett minsta antal tj(cid:228)nster av specificerad kvalitet finns tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r alla, oberoende av deras geografiska placering, till (cid:246)verkomligt pris. Den g(cid:228)llande definitionen av samh(cid:228)llsomfattande tj(cid:228)nster inbegriper tillhandah(cid:229)llande av taltelefoni, fax och datastyrd talfrekvens(cid:246)verf(cid:246)ring via modem, dvs. tillg(cid:229)ng till Internet. Tillg(cid:229)ng till Internet f(cid:246)r skolor ing(cid:229)r d(cid:228)remot inte i den nuvarande r(cid:228)ckvidden f(cid:246)r samh(cid:228)llsomfattande tj(cid:228)nster. G(cid:228)llande gemenskapslagstiftning (3) g(cid:246)r det d(cid:228)remot m(cid:246)jligt att inf(cid:246)ra s(cid:228)rskilda taxor f(cid:246)r v(cid:228)l avgr(cid:228)nsade anv(cid:228)ndargrupper, som t. ex. skolor. I m(cid:229)nga medlemsstater har monopoloperat(cid:246)rer redan inf(cid:246)rt s(cid:228)rskilda taxor f(cid:246)r tillg(cid:229)ng till Internet f(cid:246)r skolor. Dessa s(cid:228)rskilda (anv(cid:228)ndar)taxor b(cid:246)r inte inneb(cid:228)ra en snedvridning av konkurrensen och operat(cid:246)rerna b(cid:246)r inte missbruka sin monopolposition genom att inf(cid:246)ra (cid:246)verdrivet h(cid:246)ga taxor. De nationella tillsynsmyndigheterna har medverkat f(cid:246)r att se till att konkurrerande operat(cid:246)rer eller tilhandah(cid:229)llare av tj(cid:228)nster ocks(cid:229) har m(cid:246)jlighet att ge s(cid:229)dana specialerbjudanden. Dessutom st(cid:229)r det medlemsstaterna fritt att inf(cid:246)ra en skyldighet att tillhandah(cid:229)lla ytterligare tj(cid:228)nster p(cid:229) nationell niv(cid:229), ut(cid:246)ver de samh(cid:228)llsomfattande tj(cid:228)nsterna. S(cid:229)dana tj(cid:228)nster, till exempel tillg(cid:229)ng f(cid:246)r skolor till Internet, kan finansieras genom den allm(cid:228)nna budgeten s(cid:229) l(cid:228)nge de (cid:228)r i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med kon- kurrenslagstiftningen. Kommissionen uppmuntrar medlemsstaterna att utrusta skolor, sjukhus och bibliotek med datorer och tillg(cid:229)ng till Internet, s(cid:228)rskilt i samband med insatserna inom ramen f(cid:246)r strukturfonderna f(cid:246)r 2000(cid:141)2006. S(cid:229)dana investeringar (cid:228)r i sj(cid:228)lva verket n(cid:246)dv(cid:228)ndiga om man vill skapa ett informationssamh(cid:228)lle f(cid:246)r alla. (1) KOM(1999) 687. (2) (cid:148)Taltelefonidirektivet(cid:148), Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 98/10/EG av den 26 februari 1998 om tillhandah(cid:229)l- lande av (cid:246)ppna n(cid:228)tverk (ONP) f(cid:246)r taltelefoni och samh(cid:228)llsomfattande tj(cid:228)nster f(cid:246)r telekommunikation i en konkurrensutsatt milj(cid:246) (cid:129) EGT L 101, 1. 4. 1998 och (cid:148)samtrafikdirektivet(cid:148), Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 97/33/EG av den 30 juni 1997 om samtrafik inom telekommunikation i syfte att s(cid:228)kerst(cid:228)lla samh(cid:228)llsomfattande tj(cid:228)nster och samverkan genom till(cid:228)mpning av principerna om tillhandah(cid:229)llande av (cid:246)ppna n(cid:228)t (ONP) (cid:129) EGT L 199, 26. 7. 1997. (3) Enligt taltelefonidirektivet kr(cid:228)vs (cid:246)ppenhet och kostnadsorientering (f(cid:246)r organisationer med betydande inflytande p(cid:229) marknaden) n(cid:228)r det g(cid:228)ller taxor. Enligt samma direktiv f(cid:229)r man inf(cid:246)ra s(cid:228)rskilda (eller rabatterade) I samtrafikdirektivet (i artikel 5 och bilaga III) fastst(cid:228)lls vad som ing(cid:229)r i samh(cid:228)llsomfattande tj(cid:228)nster och vad som eventuellt kan t(cid:228)ckas eller finansieras via bidrag om nettokostnad kan p(cid:229)visas. taxor


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0891/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Belgian dioksiinikriisin arviointi.

eurovoc_concepts:
EC Decision
European Commission
domestic waste
legislative drafting
manufactured feedingstuffs

text: 28. 12. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 374 E/179 Mario Montin komission puolesta antama vastaus (10. toukokuuta 2000) Komissio ei ole saanut Saksan hallitukselta ilmoitusta arvoisan parlamentinj(cid:228)senen mainitsemista Commer- cial Hydraulicsin suunnitelmista siirt(cid:228)(cid:228) toimintonsa. Komissio ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n ole saanut muista l(cid:228)hteist(cid:228) tietoja siit(cid:228), ett(cid:228) Saksan hallitus olisi my(cid:246)nt(cid:228)nyt varoja siirron toteuttamiseksi. Siten komissio ei voi p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), onko EY:n perustamissopimuksen valtiontukis(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) noudatettu siin(cid:228) tapauksessa, ett(cid:228) ne soveltuisivat kyseiseen tapaukseen. Komissio itse ei ole my(cid:246)nt(cid:228)nyt varoja mainittua siirtoa varten. Komissiolla ei ole tarkkoja tietoja toimenpiteist(cid:228), joihin Ultra Hydraulic Ltd tai Commercial Hydraulics ovat ryhtyneet ilmoittaakseen ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden edustajille Cheltenhamin toimipaikan sulkemisesta ja t(cid:228)st(cid:228) seuraa- vista irtisanomisista sek(cid:228) kuullakseen heit(cid:228) asiasta. Ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden joukkov(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228) koskevan j(cid:228)senval- tioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/59/ EY (1) ja sen t(cid:228)ynt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanemiseksi annettujen kansallisten s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)sten nojalla Ultra Hydraulic Ltd on kuitenkin velvollinen tiedottamaan ja kuulemaan ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) ennen irtisanomisten toteuttamista. Siten on ensisijaisesti Iso-Britannian viranomaisten asia arvioida, onko velvoitetta noudatettu. Toimipaikan siirt(cid:228)miseen tai sulkemiseen ei sin(cid:228)ns(cid:228) kohdistu yhteis(cid:246)n oikeudesta johtuvaa suoraa ennak- koilmoitus- ja kuulemisvelvoitetta. Nimenomaan t(cid:228)m(cid:228)n puutteen korjaamiseksi komissio esitteli marras- kuussa 1998 ehdotuksen ty(cid:246)ntekij(cid:246)ille tiedottamista ja heid(cid:228)n kuulemistaan koskevista yleisist(cid:228) puitteista yhteis(cid:246)ss(cid:228) (2). Puitteet perustuvat ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden jatkuvaan ja s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)lliseen osallistumiseen yrityksen strate- giseen kehitt(cid:228)miseen samoin kuin ty(cid:246)paikkojen kehityksen ennakointiin yrityksess(cid:228). Komissio pyrkii aktiivisesti siihen, ett(cid:228) ehdotus hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n mahdollisimman pian. (1) EYVL L 225, 12. 8. 1998. (2) EYVL C 2, 5. 1. 1999. (2000/C 374 E/211) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0891/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (22. maaliskuuta 2000) Aihe: Belgian dioksiinikriisin arviointi Belgian dioksiinikriisi on j(cid:228)lleen osoittanut ravintoketjun ja sen valvonnan haavoittuvuuden. Sellaisen selvityksen laatiminen, jollaisen Belgian kansanedustuslaitoksen niin kutsuttu dioksiinikomitea on tehnyt, on keino, jolla ongelmakohtia voidaan poistaa. Euroopan unionilla ja sen j(cid:228)senvaltioilla on siin(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228) osa. Komitean j(cid:228)senet kirjoittavat muun muassa, ett(cid:228) unionissa on k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) lietett(cid:228) koskevia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), jotka eroavat toisistaan sen mukaan, mill(cid:228) kielell(cid:228) ne on laadittu ja joita on joka tapauksessa t(cid:228)ydennett(cid:228)v(cid:228) ja tarkennettava. Katsooko komissio, ett(cid:228) unionissa on k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) lietett(cid:228) koskevia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), jotka eroavat toisistaan sen mukaan, mill(cid:228) kielell(cid:228) ne on laadittu, kuten dioksiinikomitea v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228)? a) Jos vastaus on my(cid:246)nteinen, miten komissio aikoo huolehtia kyseisten eroavaisuuksien poistamisesta? b) Jos vastaus on kielteinen, onko dioksiinikomitea v(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ss(cid:228) v(cid:228)itt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) lietett(cid:228) koskevat erikieliset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset eroavat toisistaan? C 374 E/180 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 David Byrnen komission puolesta antama vastaus (2. toukokuuta 2000) Kansanterveyden ja kuluttajansuojan korkean tason varmistamiseksi rehuseoksissa kiellettyjen ainesten luettelosta 9 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1991 tehdyn komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 91/516/ETY liitteen 5 kohdassa 91/ 516/ETY (1) kiellet(cid:228)(cid:228)n nimenomaan j(cid:228)tevesipuhdistamojen lietteen k(cid:228)ytt(cid:246). T(cid:228)m(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246) ei sis(cid:228)ll(cid:246)lt(cid:228)(cid:228)n poikkea eri kieliversioissa. j(cid:228)isi ep(cid:228)selv(cid:228)ksi, komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sluonnoksesta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 91/516/ETY muuttamiseksi pyydettiin pysyv(cid:228)n rehukomitean lausuntoa 29. helmikuuta 2000. T(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sluonnoksessa, josta komitea antoi my(cid:246)nteisen lausunnon, todetaan, ett(cid:228) kaikki yhdyskunta-, kotitalous- ja teollisuusj(cid:228)tevesien k(cid:228)sittelyn eri vaiheissa muodostuva j(cid:228)te, riippumatta sen jatkok(cid:228)sittelyst(cid:228) ja my(cid:246)s j(cid:228)tevesien alkuper(cid:228)st(cid:228), kiellet(cid:228)(cid:228)n ravintoyhdisteiss(cid:228). Jotta kiellon soveltamisala ei (1) EYVL L 281, 9. 10. 1991. (2000/C 374 E/212) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0895/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (22. maaliskuuta 2000) Aihe: Belgian dioksiinikriisin arviointi Belgian dioksiinikriisi on j(cid:228)lleen osoittanut ravintoketjun ja sen valvonnan haavoittuvuuden. Sellaisen selvityksen laatiminen, jollaisen Belgian kansanedustuslaitoksen niin kutsuttu dioksiinikomitea on tehnyt, on keino, jolla ongelmakohtia voidaan poistaa. Euroopan unionilla ja sen j(cid:228)senvaltioilla on siin(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228) osa. Komitean j(cid:228)senet korostavat useaan otteeseen el(cid:228)inj(cid:228)tteiden asianmukaista k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevien selkeiden ja yhdenmukaisten direktiivien merkityst(cid:228). Katsooko neuvosto, ett(cid:228) nykyiset direktiivit ovat riitt(cid:228)v(cid:228)n selke(cid:228)t ja yhdenmukaiset el(cid:228)inj(cid:228)tteiden asianmu- kaista k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ajatellen? a) b) Jos vastaus on my(cid:246)nteinen, miten neuvosto perustelee luottamuksensa el(cid:228)inj(cid:228)tteiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevien direktiivien asianmukaisuuteen, selkeyteen ja yhdenmukaisuuteen, kun dioksiinikomitea ei niihin luota? Jos vastaus on kielteinen, aikooko komissio laatia ehdotuksia el(cid:228)inj(cid:228)tteiden asianmukaista k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevan selke(cid:228)n ja yhdenmukaisen j(cid:228)rjestelm(cid:228)n luomiseksi? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (12. toukokuuta 2000) Komissio on samaa mielt(cid:228) Belgian kansanedustuslaitoksen dioksiinikomitean kanssa el(cid:228)inj(cid:228)tteit(cid:228) koskevasta kysymyksest(cid:228). Tiettyjen el(cid:228)inj(cid:228)tteiden mahdollisesta poistamisesta ruokintaketjusta on k(cid:228)yty jo jonkin aikaa poliittisia, teknisi(cid:228) ja tieteellisi(cid:228) keskusteluja. N(cid:228)iden keskustelujen perusteella vaikuttaa aiheelliselta kielt(cid:228)(cid:228) suuririski- sen el(cid:228)inj(cid:228)tteen k(cid:228)ytt(cid:228)minen ruokintaketjussa. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi ollaan valmistelemassa ehdotusta neuvoston ja Euroopan parlamentin asetukseksi, jossa annetaan uudet s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t el(cid:228)inj(cid:228)tteen h(cid:228)vitt(cid:228)mist(cid:228) ja k(cid:228)sittely(cid:228) varten. Se on tarkoitus j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) neuvostolle ja parlamentille kes(cid:228)kuussa 2000


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-0929/00 υποβολή: Christoph Konrad (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Πριμοδοτήσεις αγρανάπαυσης στις επιχειρήσεις RWE και Rheinbraun (Γερμανία).

eurovoc_concepts:
EU aid
Germany
lignite
set-aside

text: C 280 E/220 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 3. 10. 2000 li·rew Aggli·aw ethsi·vw, ua pre·pei na orgv·noyn toyw agroy·w me·xri tiw zv·new diaxvrismoy· kai, endexome·nvw, na kladey·oyn toyw uamnv·deiw fra·ktew poy tiw periba·lloyn. H ene·rgeia ayth· ua bla·cei thn a·gria xlvri·da kai pani·da, ua afaire·sei ekta·seiw poly·timew gia thn apotroph· thw dia·brvshw toy eda·foyw se apo·toma pranh·, env· e·rxetai kai se anti·uesh me toyw periballontikoy·w sto·xoyw poy e·xei ue·sei h EE. To HB e·xei zhth·sei apo· thn Epitroph· na ayjh·sei to o·rio thw «zv·nhw diaxvrismoy·» sta tri·a me·tra gia to HB. Me gnv·mona thn prostasi·a toy periba·llontow, den ua mporoy·se a·rage h Epitroph· na anauevrh·sei thn apo·fash· thw, toyla·xisto gia thn peri·ptvsh tvn gevrgv·n poy paradosiaka· diathroy·n platie·w zv·new diaxvrismoy·; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (29 Marti·oy 2000) H Epitroph· sygkentrv·nei tiw plhrofori·ew poy apaitoy·ntai gia thn apa·nthsh sthn erv·thsh poy te·uhke. De ua paralei·cei na gnvstopoih·sei to syntomo·tero to apote·lesma tvn ereynv·n thw. (2000/C 280 E/264) GRAPTH ERVTHSH P-0929/00 ypobolh·: Christoph Konrad (PPE-DE) prow thn Epitroph· (22 Marti·oy 2000) Ue·ma: Primodoth·seiw agrana·payshw stiw epixeirh·seiw RWE kai Rheinbraun (Germani·a) Alhuey·ei o·ti oi epixeirh·seiw thw Germani·aw RWE kai Rheinbraun e·laban primodoth·seiw agrana·payshw ek 1. me·royw thw EE gia thn ejo·ryjh ligni·th; Ea·n nai, me poia· nomikh· ba·sh, gia poio· xroniko· dia·sthma kai poioy· mege·uoyw h·san ta posa· poy 2. kateblh·uhsan; 3. Pro·keitai gia kat(cid:146) apokoph·n plhrvme·w h· synexi·zontai ayte·w; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (31 Marti·oy 2000) H Epitroph· parathrei· o·ti h erv·thsh ayth· tayti·zetai me th grapth· erv·thsh yp(cid:146) E-0667/00 thn opoi·a ei·xe ypoba·lei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy. Kata· syne·peia h Epitroph· parakalei· to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy na anatre·jei sthn apa·nthsh poy e·xei h·dh douei·(1) sthn en lo·gv erv·thsh. (1) ble·pe seli·da 218


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-0977/00 υποβολή: Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Ευρωπαϊκός ναυπηγικός τομέας.

eurovoc_concepts:
Japan
South Korea
United States
common commercial policy
restriction on competition
shipbuilding
tariff negotiations

text: 28. 12. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 374 E/195 Sth synedri·ash poy pragmatopoih·uhke stiw 21 Marti·oy 2000, h Epitroph·, kri·nontaw o·ti gia thn ekte·lesh tvn en lo·gv e·rgvn den throy·ntai oi diata·jeiw tvn odhgiv·n poy proanafe·ruhkan, apofa·sise na ejeta·sei thn ypo·uesh ba·sei toy a·ruroy 226 (prv·hn a·ruro 169) thw synuh·khw EK. (1) (2) EE L 206 thw 22. 7. 1992. EE L 175 thw 5. 7. 1985. (2000/C 374 E/229) GRAPTH ERVTHSH P-0977/00 ypobolh·: Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) prow thn Epitroph· (22 Marti·oy 2000) Ue·ma: Eyrvpai¤ko·w nayphgiko·w tome·aw Kata· ton Febroya·rio kai ton Ma·rtio toy tre·xontow e·toyw mia antiprosvpei·a thw Epitroph·w pragmatopoi·hse synanth·seiw me tiw koreatike·w arxe·w gia na toyw ekfra·sei, ek ne·oy, th baueia· anhsyxi·a poy epikratei· ston eyrvpai¤ko· nayphgiko· tome·a o·son afora· tiw aue·mitew praktike·w poy, sy·mfvna me o·lew tiw endei·jeiw, efarmo·zei h xv·ra ayth· kai poy e·xoyn ue·sei se ki·ndyno thn i·dia thn y·parjh· toy. Mporei· h Epitroph· na maw plhroforh·sei poia ue·mata eui·ghsan kai gia poioyw lo·goyw den katalh·jame se symfvni·a; Gnvri·zontaw thn apelpistikh· kata·stash toy en lo·gv tome·a, poiew dra·seiw skopey·ei na anala·bei h Epitroph·; Dedome·noy o·ti pro·keitai gia e·na zh·thma poy den afora· mo·non thn Eyrv·ph, oi HPA kai h Iapvni·a symmeri·zontai tiw anhsyxi·ew thw EE; Se peri·ptvsh poy h Kore·a paramei·nei ametaki·nhth stiw ue·seiw thw, ske·ptetai h Epitroph· na parape·mcei, me thn yposth·rijh thw eyrvpai¤kh·w nayphgikh·w biomhxani·aw, to en lo·gv ue·ma sthn Pagko·smia Orga·nvsh Empori·oy; Apa·nthsh toy k. Lamy ej ono·matow thw Epitroph·w (18 Aprili·oy 2000) H Epitroph· symmeri·zetai tiw anhsyxi·ew tiw opoi·ew mete·fere to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy sxetika· me ton eyrvpai¤ko· nayphgiko· tome·a. Meta· ta sympera·smata toy Symboyli·oy Biomhxani·aw thw 9hw Noembri·oy 1999, h Epitroph· jeki·nhse e·nan dia·logo me thn Kore·a prokeime·noy na teuei· te·rma stiw aue·mitew praktike·w tvn nayphgei·vn thw Kore·aw. H Epitroph· pragmatopoi·hse treiw dimerei·w synedria·seiw, thn prv·th sto Pari·si to Deke·mbrio toy 1999, th dey·terh sth Seoy·l to Febroya·rio toy 2000 kai thn tri·th stiw Bryje·llew apo· 14 e·vw 16 Marti·oy 2000. Sto·xow tvn syzhth·sevn aytv·n h·tan na anala·bei h Kore·a isxyre·w desmey·seiw me skopo· th staueropoi·hsh thw pagko·smiaw agora·w toy nayphgikoy· tome·a, pra·gma to opoi·o ua bohuoy·se sthn a·nodo tvn timv·n. Gia thn epi·teyjh tvn sto·xvn aytv·n, h Kore·a ua pre·pei na anala·bei thn ypoxre·vsh na mhn enisxy·ei ta problhmatika· nayphgei·a thw, oy·te na epidotei· ton tome·a ayto·n ei·te me a·meso ei·te me e·mmeso tro·po. Epi·shw, ua pre·pei na analhfuoy·n desmey·seiw o·son afora· th xrhmatodotikh· diafa·neia kai thn th·rhsh tvn dieunv·n logistikv·n proty·pvn. Stiw 29 Marti·oy 2000 h Kore·a ape·steile e·na kei·meno «symfvnhue·ntvn praktikv·n» me to opoi·o apode·xetai, me orisme·new ejaire·seiw, tiw prota·seiw thw Epitroph·w. Ea·n ypa·rjei symfvni·a me·sa se sy·ntomo xroniko· dia·sthma, h Epitroph·, se synergasi·a me thn eyrvpai¤kh· biomhxani·a kai ta kra·th me·lh, ua mporei· na askei· mia poly· aysthrh· parakoloy·uhsh gia na ele·gxei thn th·rhsh tvn ypoxrev·sevn thw Kore·aw. Se peri·ptvsh mh th·rhshw tvn ypoxrev·sevn aytv·n h· apoysi·aw sygkekrime·nvn apotelesma·tvn sthn agora·, h eyrvpai¤kh· biomhxani·a anh·ggeile o·ti, dyna·mei toy kanonismoy· sxetika· me ta empo·dia sto empo·rio, dhladh· toy kanonismoy· (EK) ariu. 3286/94 toy Symboyli·oy thw 22aw Dekembri·oy1994, poy kauori·zei koinotike·w diadikasi·ew ston tome·a thw koinh·w emporikh·w politikh·w gia na diasfalistei· h a·skhsh tvn dikaivma·tvn thw Koino·thtaw sto plai·sio tvn kano·nvn toy dieunoy·w empori·oy, idi·vw aytv·n poy e·xoyn uespistei· sto plai·sio toy Pagko·smioy Organismoy· Empori·oy (POE) (1), mporei· na probei· se kataggeli·a env·pion thw Epitroph·w sxetika· me tiw praktike·w epidoth·sevn thw Kore·aw. Efo·son ta apodeiktika· stoixei·a poy perie·xontai sto fa·kelo thw C 374 E/196 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 28. 12. 2000 kataggeli·aw kriuoy·n eparkh·, h Epitroph· ua ei·nai se ue·sh na probei· sthn e·narjh e·reynaw h opoi·a ua mporoy·se na katalh·jei env·pion toy orga·noy dieyue·thshw diaforv·n toy POE. (cid:201)tsi, h Koino·thta ua mporoy·se na ejey·rei ly·sh sxetika· me thn epibolh· kyrv·sevn stiw en lo·gv praktike·w. H Epitroph·, sto plai·sio thw th·rhshw tvn dieunv·n thw ypoxrev·sevn, ei·nai e·toimh na protei·nei th xrh·sh o·lvn tvn diaue·simvn orga·nvn emporikh·w politikh·w prokeime·noy na breuei· ly·sh sta problh·mata toy en lo·gv tome·a. Sthn Iapvni·a, h biomhxani·a toy nayphgikoy· tome·a, h opoi·a e·xei epi·shw plhgei· apo· ton epiuetiko· antagvnismo· thw Kore·aw, ane·fere th dynato·thta ana·lhchw dra·shw kata· thw Kore·aw se epi·pedo POE. Oi arxe·w thw Iapvni·aw ane·feran epi·shw o·ti proti·uentai na symmeta·sxoyn se mia endexo·menh dra·sh thw Koino·thtaw env·pion toy POE. H amerikanikh· biomhxani·a, apo· thn pleyra· thw, apeyuy·nuhke stiw armo·diew arxe·w prokeime·noy na zhth·sei mia emporikh· pare·mbash aytoy· toy ei·doyw kata· thw Kore·aw. H Epitroph· apodi·dei idiai·terh prosoxh· sto ue·ma ayto· kauv·w kai stiw epiptv·seiw tiw opoi·ew e·xei o aue·mitow antagvnismo·w tvn nayphgei·vn thw Kore·aw sthn kata·stash thw koinotikh·w biomhxani·aw. (1) EE L 349 thw 31. 12. 1994. (2000/C 374 E/230) GRAPTH ERVTHSH E-0978/00 ypobolh·: Niels Busk (ELDR) prow thn Epitroph· (31 Marti·oy 2000) Ue·ma: (cid:201)ggrafa T5 Se syne·xeia thw yp(cid:146) ariu. R-2817/99 (1) erv·thsh·w moy, mporei· h Epitroph·, sthn apa·nthsh· thw, na la·bei vw afethri·a to gegono·w o·ti h eyuy·nh ejakoloyuei· na bary·nei ton ejagvge·a, env· to e·ggrafo, afoy· sfragisuei·, parame·nei sthn katoxh· tvn arxv·n, kai epome·nvw ypo· ton e·legxo· tvn arxv·n kai mo·no. Ei·nai diateueime·nh h Epitroph· na anala·bei prvtoboyli·a, prokeime·noy h eyuy·nh gia thn epistrofh· tvn eggra·fvn T5 na metabiba·zetai stiw arxe·w o·tan oi teleytai·ew e·xoyn anala·bei th fy·lajh· toyw; (1) EE C 225 E thw 8. 8. 2000, sel. 209. Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (19 Mai(cid:138)oy 2000) H Epitroph· ei·nai thw gnv·mhw o·ti den ei·nai anagkai·o na metaferuei· stiw armo·diew arxe·w h eyuy·nh thw epistrofh·w tvn eggra·fvn T5, efo·son h eyuy·nh ayth· toyw epiba·lletai h·dh ek toy no·moy. Den e·xei epi·shw plhroforhuei· gia to o·ti h kata·stash poy perigra·fei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy e·xei prosla·bei geniko· xarakth·ra se e·na h· perisso·tera kra·th me·lh. (cid:211)tan anafe·retai o·ti se mi·a sygkekrime·nh peri·ptvsh den e·xei thrhuei· apo· tiw armo·diew arxe·w h ypoxre·vsh epistrofh·w toy prvto·ty·poy toy eggra·foy ele·gxoy T5, o ejagvge·aw, o·pvw anafe·retai sthn apa·nthsh thw Epitroph·w sth grapth· erv·thsh P. 2817/99 toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy, na zhth·sei epibebai·vsh thw th·rhshw thw xrh·shw h· toy problepo·menoy proorismoy· gia ta emporey·mata. Te·low, o i·diow e·xei pa·nta th dynato·thta na yposthri·zei ta dikaiv·mata· toy, katafey·gontaw ako·ma kai sth dikaiosy·nh, idi·vw se endexo·menh parabi·ash apo· kra·tow me·low tvn koinotikv·n toy ypoxrev·sevn kai, idiai·tera, efo·son o i·diow ype·sth zhmi·a apo· to gegono·w ayto·. Ea·n kai den ei·nai armodio·thta thw Epitroph·w na pare·mbei se paro·moiew memonvme·new periptv·seiw, h i·dia ei·nai, vsto·so, diateueime·nh na ypenuymi·sei sta kra·th me·lh, sto geniko·tero plai·sio toy sebasmoy· toy koinotikoy· dikai·oy, tiw sxetike·w me to ue·ma ypoxrev·seiw toyw


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0871/00 υποβολή: Alejandro Agag Longo (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Ίδρυση επιχειρήσεων.

eurovoc_concepts:
EU policy
administrative formalities
business start-up
joint competence

text: C 374 E/176 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/207) GRAPTH ERVTHSH E-0871/00 ypobolh·: Alejandro Agag Longo (PPE-DE) prow thn Epitroph· (22 Marti·oy 2000) Ue·ma: Ίδρυση επιχειρη΄σεων Συ΄µφωνα µε στοιχει΄α του ΟΟΣΑ, ο αριθµο΄ς των κανονιστικω΄ν πρα΄ξεων που απαιτου΄νται για την ι΄δρυση µιας επιχει΄ρησης κυµαι΄νεται µεταξυ΄ 2 η΄ 3 στη ∆ανι΄α και ε΄ως 28 στην Ελλα΄δα. Πιστευ΄ει η Επιτροπη΄ ο΄τι οι διαφορε΄ς αυτε΄ς µεταξυ΄ των κρατω΄ν µελω΄ν ευνοου΄ν τη συ΄σταση νε΄ων επιχειρη΄σεων και κυρι΄ως απο΄ τους νε΄ους; Σκοπευ΄ει η Επιτροπη΄ να αναλα΄βει συγκεκριµε΄να πρωτοβουλι΄α για να εξαλειφθει΄ αυτη΄ η εµφανη΄ς στρε΄βλωση της ενιαι΄ας αγορα΄ς; Apa·nthsh toy k. Liikanen Ej ono·matow thw Epitroph·w (26 Aprili·oy 2000) Η Επιτροπη΄ συµµερι΄ζεται απο΄λυτα την ανησυχι΄α του αξιο΄τιµου βουλευτη΄ σχετικα΄ µε το ρυθµιστικο΄ φο΄ρτο που εξακολουθει΄ να συνεπα΄γεται η συ΄σταση επιχει΄ρησης σε ορισµε΄να κρα΄τη µε΄λη και θεωρει΄ ο΄τι προε΄χει η απλου΄στευση των διατυπω΄σεων που συνεπα΄γεται η φα΄ση εκκι΄νησης. Για το λο΄γο αυτο΄ η Επιτροπη΄, ενω΄ θεωρει΄ ο΄τι το θε΄µα αυτο΄ αφορα΄ πρωταρχικα΄ τις εθνικε΄ς κυβερνη΄σεις, στην ε΄κθεση BEST (1) ενθαρρυ΄νει τα κρα΄τη µε΄λη να ασχοληθου΄ν µε το προ΄βληµα αυτο΄ και στηρι΄ζει της προσπα΄θειε΄ς τους να εξευ΄ρουν απλου΄στερες και πιο ενδεδειγµε΄νες λυ΄σεις. Στην ε΄κθεση BEST τα κρα΄τη µε΄λη καλου΄νται να διευκολυ΄νουν τη συ΄σταση επιχειρη΄σεων. Συ΄µφωνα µε τη συνε΄χεια που δο΄θηκε στην εν λο΄γω ε΄κθεση (2), η Επιτροπη΄ παρακολουθει΄ και αξιολογει΄ την προ΄οδο που σηµειω΄νουν τα κρα΄τη µε΄λη και ενηµερω΄νεται για τις ορθε΄ς πρακτικε΄ς. Η Επιτροπη΄ θα εκδω΄σει ε΄κθεση σχετικα΄ µε τις εξελι΄ξεις αυτε΄ς σε ε΄να µεταγενε΄στερο στα΄διο στη δια΄ρκεια του ε΄τους. Επιπλε΄ον η Επιτροπη΄, στο πλαι΄σιο των συντονισµε΄νων ενεργειω΄ν της (3), υποστηρι΄ζει τα κρα΄τη µε΄λη στη διαδικασι΄α ανταλλαγη΄ς ορθω΄ν πρακτικω΄ν. Ένα καλο΄ παρα΄δειγµα γι(cid:146)αυτο΄ αποτελου΄ν τα γαλλικα΄ κε΄ντρα «Centres de formalitØs d(cid:146)entreprises», που ε΄χουν απλουστευ΄σει σε µεγα΄λο βαθµο΄ τις διαδικασι΄ες εκκι΄νησης. Εξα΄λλου, υπα΄ρχουν ενθαρρυντικε΄ς ενδει΄ξεις απο΄ ορισµε΄να κρα΄τη µε΄λη που αξιοποιου΄ν την εµπειρι΄α των υπολοι΄πων. Για παρα΄δειγµα, το πορτογαλικο΄ δι΄κτυο «Centro de Formalidades das Empresas», που επε΄τυχε να µειω΄σει το συνη΄θη χρο΄νο εκκι΄νησης επιχειρη΄σεων απο΄ ε΄ξι µη΄νες που η΄ταν αρχικα΄ σε περι΄που δεκαπε΄ντε ηµε΄ρες, αξιοποι΄ησε τη γαλλικη΄ εµπειρι΄α. Η διαδικασι΄α συγκριτικη΄ς αξιολο΄γησης (benchmarking) αποτελει΄ σηµαντικο΄ εργαλει΄ο για την επιση΄µανση των διαφορω΄ν και της πραγµατοποιου΄µενης προο΄δου, και η Επιτροπη΄ θα εξακολουθη΄σει να την εφαρµο΄ζει στον τοµε΄α του επιχειρηµατικου΄ πνευ΄µατος και της καινοτοµι΄ας, ως σηµει΄ο αναφορα΄ς µεταξυ΄ των διαφο΄ρων κρατω΄ν µελω΄ν. (1) Έκθεση της οµα΄δας για την απλου΄στευση του επιχειρηµατικου΄ περιβα΄λλοντος. ∆ιατι΄θεται στην ακο΄λουθη διευ΄θυνση στο Internet: http://europa. eu. int/comm/dg 23/gen_policy. (2) Σχε΄διο δρα΄σης για την προω΄θηση του επιχειρηµατικου΄ πνευ΄µατος και της ανταγωνιστικο΄τητας. ∆ιατι΄θεται στην ακο΄λουθη διευ΄θυνση στο Internet: http://europa. eu. int/comm/dg 23/gen_policy. (3) Παρουσια΄ζεται στην προ΄σφατη ε΄κθεση σχετικα΄ µε τις συντονισµε΄νες ενε΄ργειες που εκδο΄θηκε απο΄ την Επιτροπη΄ στις 9 Νοεµβρι΄ου 1999 και υποβλη΄θηκε στο Συµβου΄λιο και το Κοινοβου΄λιο, COM(1999)569 τελικο΄. (2000/C 374 E/208) GRAPTH ERVTHSH P-0877/00 ypobolh·: Karin Riis-Jørgensen (ELDR) prow thn Epitroph· (16 Marti·oy 2000) Ue·ma: Μη θεµιτη΄ κρατικη΄ ενι΄σχυση του Οργανισµου΄ Σιδηροδρο΄µων ∆ανι΄ας (DSB) Οι δηµο΄σιες συγκοινωνι΄ες µεταξυ΄ της Κοπεγχα΄γης και της νη΄σου ˘rł διασφαλι΄ζονται απο΄ δυ΄ο φορει΄ς παροχη΄ς υπηρεσιω΄ν, απο΄ µια ιδιωτικη΄ εταιρι΄α εκµετα΄λλευσης που΄λµαν αφενο΄ς, και απο΄ τον κρατικο΄ οργανισµο΄ σιδηρο- δρο΄µων της ∆ανι΄ας (DSB) που διασφαλι΄ζει τη σιδηροδροµικη΄ συ΄νδεση αφετε΄ρου


title: Verordening (EG) nr. 613/2000 van de Commissie van 22 maart 2000 tot wijziging van de restituties bij uitvoer van witte en ruwe suiker in onveranderde vorm

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

text: 23. 3. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 74/5 VERORDENING (EG) Nr. 613/2000 VAN DE COMMISSIE van 22 maart 2000 tot wĳziging van de restituties bĳ uitvoer van witte en ruwe suiker in onveranderde vorm DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 2038/1999 van de Raad van 13 september 1999 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector suiker (1), en met name op artikel 18, lid 5, derde alinea, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) De bĳ uitvoer van witte en ruwe suiker toe te passen restituties zĳn vastgesteld bĳ Verordening (EG) nr. 558/ 2000 van de Commissie (2). De toepassing van de in Verordening (EG) nr. 558/2000 neergelegde gegevens waarover de Commissie op het huidige tĳdstip beschikt, geeft aanlei- ding tot wĳziging van de op dit tĳdstip geldende restitu- regels op de ties bĳ uitvoer in de zin als vermeld in de bĳlage bĳ deze verordening, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De restituties bĳ uitvoer in onveranderde vorm van de in artikel 1, lid 1, onder a), van Verordening (EG) nr. 2038/1999 bedoelde producten, welke niet gedenatureerd zĳn, die vastge- steld zĳn in de bĳlage bĳ Verordening (EG) nr. 558/2000, worden gewĳzigd overeenkomstig de bedragen aangegeven in de bĳlage. Deze verordening treedt in werking op 23 maart 2000. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 22 maart 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 252 van 25. 9. 1999, blz. 1. (2) PB L 68 van 16. 3. 2000, blz. 10. L 74/6 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 23. 3. 2000 bĳ de verordening van de Commissie van 22 maart 2000 tot wĳziging van de restituties bĳ uitvoer van witte en ruwe suiker in onveranderde vorm BĲLAGE Productcode Restitutiebedrag 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 — in EUR/100 kg — 43,23 42,81 43,23 42,81 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4699 — in EUR/1 % sacharose × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — in EUR/100 kg — 46,99 48,75 46,54 1701 99 90 9100 0,4699 — in EUR/1 % sacharose × 100 kg — (1) Dit bedrag geldt voor ruwe suiker met een rendement van 92 %. Indien het rende- ment van 92 %, wordt het bedrag van de toe te passen restitutie berekend overeenkomstig het bepaalde in artikel 19, lid 4, van Verordening (EG) nr. 2038/1999. geëxporteerde van de afwĳkt suiker ruwe (2) Vaststelling geschorst door Verordening (EEG) nr. 2689/85 van de Commissie (EEG) gewĳzigd bĳ Verordening (PB L 255 van 26. 9. 1985, blz. 12), nr. 3251/85 (PB L 309 van 21. 11. 1985, blz. 14)


title: PERGUNTA ESCRITA E-0893/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) à Comissão. Avaliação da crise de dioxinas na Bélgica.

eurovoc_concepts:
Belgium
animal nutrition
animal product
food additive
food inspection
food safety
foodstuffs legislation
toxic substance

text: 13. 3. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 81 E/7 Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas E-0886/00, E-0888/00, E-0890/00, E-0892/00 e E-0894/00 (29 de Setembro de 2000) Apesar de o relat(cid:243)rio a que o Sr. Deputado se refere nªo ser dirigido ao Conselho e nªo ter sido por esta examinado, Ø poss(cid:237)vel comentar, em termos genØricos, algumas das observa(cid:231)ıes formuladas pelo Sr. Deputado. Os inœmeros problemas, em que se inclui a crise das dioxinas na BØlgica, surgidos em diversas fases da cadeia alimentar durante os œltimos anos, indicam claramente que a legisla(cid:231)ªo relativa (cid:224) seguran(cid:231)a alimentar da CE precisa de ser revista e refor(cid:231)ada por forma a restabelecer a confian(cid:231)a do consumidor nªo apenas na seguran(cid:231)a dos alimentos, mas tambØm nas autoridades responsÆveis por essa seguran(cid:231)a. O Livro Branco sobre a Seguran(cid:231)a dos Alimentos apresentado pela Comissªo em Janeiro tra(cid:231)a e apresenta uma sØrie de medidas destinadas a evitar no futuro crises como as acima referidas. Em Anexo ao Livro Branco Ø apresentado um plano de ac(cid:231)ªo de 84 medidas concretas (na sua maioria propostas legislativas). Estas medidas visam melhorar e refor(cid:231)ar o enquadramento regulamentar da totalidade da cadeia alimentar. Actualmente, o Conselho estÆ a preparar a sua resposta ao Livro Branco e anseia por trabalhar com o Parlamento Europeu sobre as propostas espec(cid:237)ficas da Comissªo, por forma a adoptar um quadro legislativo global e coerente que permita alcan(cid:231)ar os objectivos acordados. As questıes relacionadas com a seguran(cid:231)a dos alimentos especificamente mencionadas nas perguntas, nomeadamente, o enquadramento regulamentar da composi(cid:231)ªo dos alimentos para animais e das subst(cid:226)ncias contaminantes, a regulamenta(cid:231)ªo relativa (cid:224) obriga(cid:231)ªo de notifica(cid:231)ªo das autoridades da Uniªo Europeia em caso de contamina(cid:231)ªo dos alimentos para animais e de utiliza(cid:231)ªo de res(cid:237)duos de animais serªo analisadas no (cid:226)mbito das propostas legislativas da Comissªo. A eventual inclusªo de uma lista positiva dos ingredientes autorizados na produ(cid:231)ªo de alimentos para animais precisa de ser analisada. As subst(cid:226)ncias que podem ou nªo ser utilizadas na produ(cid:231)ªo de alimentos para animais, incluindo os produtos derivados de animais, devem ser claramente definidas. Serªo analisados a mØdio prazo os benef(cid:237)cios e a exequibilidade de uma lista positiva de matØrias-primas para alimenta(cid:231)ªo animal. A curto prazo Ø necessÆrio recorrer (cid:224) actual lista negativa, que a Comissªo propıe alargar. No que respeita (cid:224) questªo das lamas presentes na alimenta(cid:231)ªo para animais, o ComissÆrio Byrne informou o Conselho (Agricultura) dos problemas levantados pela interpreta(cid:231)ªo das diferentes versıes lingu(cid:237)sticas da Decisªo 516/91 da Comissªo que visa proibir a utiliza(cid:231)ªo de lamas nos alimentos para animais. O Conselho tomou nota das iniciativas tomadas pela Comissªo para esclarecer a situa(cid:231)ªo e confirmar a proibi(cid:231)ªo. (2001/C 81 E/010) PERGUNTA ESCRITA E-0893/00 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (22 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Avalia(cid:231)ªo da crise de dioxinas na BØlgica A crise de dioxinas na BØlgica demonstrou novamente a vulnerabilidade da cadeia alimentar e do seu controlo. Uma avalia(cid:231)ªo como a que foi feita pela chamada comissªo «dioxinas» da C(cid:226)mara dos Representantes pode contribuir para eliminar as dificuldades. Tanto a Uniªo Europeia como os 15 Esta- dos-membros tŒm um papel importante a desempenhar a este respeito. Os Deputados chamaram a aten(cid:231)ªo para o facto de a directiva comunitÆria relativa (cid:224)s subst(cid:226)ncias indesejÆveis nas forragens nªo mencionar os PCB e as dioxinas. Eles consideram que deveria ser novamente inclu(cid:237)da uma lista positiva das matØrias-primas autorizadas na produ(cid:231)ªo de forragens idŒntica (cid:224) que existia na directiva 96/25/CE de 29 de Abril de 1996 (1). C 81 E/8 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 13. 3. 2001 Tenciona a Comissªo adaptar a directiva comunitÆria relativa (cid:224)s subst(cid:226)ncias indesejÆveis nas 1. forragens, de forma a incluir os PCB e as dioxinas nas subst(cid:226)ncias indesejÆveis? a) b) Em caso afirmativo, em que prazo tenciona a Comissªo apresentar ao Parlamento Europeu a respectiva proposta de altera(cid:231)ªo? Em caso negativo, por que motivos considera a Comissªo que nªo Ø necessÆrio incluir os PCB e as dioxinas na directiva relativa (cid:224)s subst(cid:226)ncias indesejÆveis, tendo em conta a sua posi(cid:231)ªo aquando da crise de dioxinas na BØlgica? Considera a Comissªo que deveria ser novamente inclu(cid:237)da uma lista positiva das matØrias-primas 2. autorizadas na produ(cid:231)ªo de forragens idŒntica (cid:224) que existia na directiva 96/25/CE, como propıe a comissªo «dioxinas»? a) Em caso negativo, como justifica a Comissªo a rejei(cid:231)ªo da inclusªo da referida lista positiva, apesar das li(cid:231)ıes retiradas da crise de dioxinas na BØlgica? b) Em caso afirmativo, em que prazo serÆ elaborada essa lista positiva? (1) JO L 125 de 23. 5. 1996, p. 35. Resposta dada pelo ComissÆrio David Byrne em nome da Comissªo (4 de Maio de 2000) 1. A Directiva 1999/29/CE do Conselho, de 22 de Abril de 1999, relativa (cid:224)s subst(cid:226)ncias e produtos indesejÆveis nos alimentos para animais (1) estabelece teores mÆximos de subst(cid:226)ncias e produtos indesejÆ- veis nos alimentos para animais. Em matØria de bifenilos policlorados (PCB) e dioxinas, foi estabelecido um teor mÆximo de dioxinas na polpa de citrinos, depois da detec(cid:231)ªo de teores elevados de dioxinas em gr(cid:226)nulos de polpa de citrinos originÆrios do Brasil. Na sequŒncia da detec(cid:231)ªo de teores elevados de dioxinas em argilas caulin(cid:237)ticas utilizadas como aditivo nos alimentos para animais, o Regulamento (CE) no 2439/1999 da Comissªo, de 17 de Novembro de 1999, relativo (cid:224)s condi(cid:231)ıes de autoriza(cid:231)ªo dos aditivos pertencentes ao grupo «aglomerantes, antiespumantes e coagulantes» nos alimentos para animais (2) estabeleceu um teor mÆximo de dioxinas nas argilas caulin(cid:237)ticas. Em resultado da crise das dioxinas na BØlgica, serÆ ponderada, com base numa avalia(cid:231)ªo cient(cid:237)fica dos riscos, a fixa(cid:231)ªo de teores mÆximos de dioxinas e PCB noutras matØrias-primas para a alimenta(cid:231)ªo animal e alimentos para animais. Foi solicitada ao ComitØ cient(cid:237)fico da alimenta(cid:231)ªo animal uma avalia(cid:231)ªo da contribui(cid:231)ªo dos alimentos para animais contaminados por dioxinas, PCB e PCB na forma de dioxina para a contamina(cid:231)ªo dos gØneros aliment(cid:237)cios de origem animal. Essa avalia(cid:231)ªo envolve a identifica(cid:231)ªo das matØrias-primas para a alimenta(cid:231)ªo animal que possam ser consideradas fontes de contamina(cid:231)ªo de alimentos para animais de origem animal, inclu(cid:237)dos os alimentos para peixes, por dioxinas, PCB e PCB na forma de dioxina. O ComitØ cient(cid:237)fico da alimenta(cid:231)ªo animal avaliarÆ, igualmente, a contribui(cid:231)ªo das vÆrias matØrias-primas para a alimenta(cid:231)ªo animal identificadas como fonte de contamina(cid:231)ªo dos gØneros aliment(cid:237)cios de origem animal. Serªo tidas em conta as diferen(cid:231)as de regime alimentar, em fun(cid:231)ªo das categorias de animais (incluindo os peixes), e a transferŒncia de dioxinas e PCB para os diversos produtos de origem animal. Conforme referido no Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos (3), na ac(cid:231)ªo 21 do plano de ac(cid:231)ªo sobre a seguran(cid:231)a dos mesmos, a Comissªo pretende adoptar medidas atØ Dezembro de 2000. Em conformidade com o no 3 do artigo 7o da Decisªo do Conselho, de 28 de Junho de 1999, que fixa as regras de exerc(cid:237)cio das competŒncias de execu(cid:231)ªo atribu(cid:237)das (cid:224) Comissªo (4), esta informarÆ o Parlamento dos projectos de medidas apresentados ao ComitØ permanente dos alimentos para animais. A Comissªo faz notar que, muito embora a lista positiva a que se refere o Sr. Deputado tenha incluindo a BØlgica, nunca existiu qualquer lista positiva de 2. existido em alguns Estados-membros, matØrias-primas para a alimenta(cid:231)ªo animal a n(cid:237)vel comunitÆrio. Conforme igualmente referido no Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos, a Comissªo reconhece a necessidade de definir claramente as matØrias que podem ou nªo ser utilizadas na produ(cid:231)ªo de alimentos para animais, incluindo os subprodutos animais. Uma lista positiva de matØrias-primas para a alimenta(cid:231)ªo animal seria a resposta mais clara, mas trata-se, essa, de uma tarefa complexa e morosa. A Comissªo estÆ, porØm, empenhada em desenvolver esfor(cid:231)os com vista a uma lista positiva a mØdio prazo. A curto prazo, serÆ necessÆrio expandir rapidamente a lista negativa actualmente existente. 13. 3. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 81 E/9 Conforme tambØm Ø referido no Livro Branco sobre a seguran(cid:231)a dos alimentos, na ac(cid:231)ªo 22 do plano de ac(cid:231)ªo sobre a seguran(cid:231)a dos mesmos, a Comissªo poderÆ adoptar uma proposta de altera(cid:231)ªo da Directiva 96/25/CE do Conselho relativa (cid:224) circula(cid:231)ªo de matØrias-primas para alimenta(cid:231)ªo animal (5), para apresen- ta(cid:231)ªo ao Conselho e ao Parlamento atØ Dezembro de 2002, depois de uma fase de reflexªo que permita decidir sobre o estabelecimento ou nªo de uma lista positiva, com carÆcter exclusivo, das matØrias-primas para a alimenta(cid:231)ªo animal autorizadas. Acresce que, conforme referido na ac(cid:231)ªo 30 do mesmo plano de ac(cid:231)ªo, se encontra em prepara(cid:231)ªo uma proposta de regulamento do Parlamento e do Conselho que estabelece novas regras para a elimina(cid:231)ªo e a transforma(cid:231)ªo de res(cid:237)duos animais e de subprodutos animais. Essa proposta estabelecerÆ uma lista positiva dos subprodutos animais que poderªo ser utilizados na elabora(cid:231)ªo de matØrias-primas para a alimenta(cid:231)ªo animal de origem animal. A sua apresenta(cid:231)ªo ao Conselho e ao Parlamento estÆ programada para Junho de 2000. JO L 115 de 4. 5. 1999. JO L 297 de 18. 11. 1999. (1) (2) (3) COM(1999) 719 final. (4) (5) JO L 184 de 17. 7. 1999. JO C 261 de 19. 8. 1998. (2001/C 81 E/011) PERGUNTA ESCRITA E-0933/00 apresentada por Helmuth Markov (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (29 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Procedimentos de controlo levados a efeito pela Comissªo no Estado Federado da Tur(cid:237)ngia (Alemanha) 1. Que procedimentos de controlo respeitantes (cid:224)s subven(cid:231)ıes concedidas no (cid:226)mbito de programas e directivas da UE efectuou, ou estÆ a efectuar, a Comissªo no Estado Federado da Tur(cid:237)ngia, e desde quando? Quais os resultados dos procedimentos de controlo jÆ conclu(cid:237)dos no que respeita ao direito de 2. concorrŒncia? Qual o volume financeiro dos procedimentos objecto de controlo e quais os sectores espec(cid:237)ficos visados? O Governo do Estado Federado foi associado ao procedimento de controlo e informado sobre os seus 3. resultados? Foram formuladas exigŒncias concretas para que se introduzam modifica(cid:231)ıes em rela(cid:231)ªo a aspectos espec(cid:237)ficos? Em caso afirmativo, quando e quais? 4. Quais as eventuais repercussıes para o Estado Federado da Tur(cid:237)ngia e como as avalia a Comissªo? Que procedimentos de controlo se encontram pendentes? Quando estarªo conclu(cid:237)dos? Sobre que 5. aspectos incidem? (cid:201) necessÆrio alterar os procedimentos habitualmente seguidos no Estado Federado da Tur(cid:237)ngia no 6. tocante (cid:224) aplica(cid:231)ªo dos programas e directivas da UE? Em caso afirmativo, quais e em que dom(cid:237)nios? Resposta complementar de Romano Prodi em nome da Comissªo (7 de Setembro de 2000) 1. Os programas operacionais ao abrigo dos Fundos Estruturais sªo aplicados no Land da Tur(cid:237)ngia desde 29 de Mar(cid:231)o de 1991. A anÆlise destes programas Ø efectuada de acordo com a regulamenta(cid:231)ªo destes fundos, sendo especialmente consideradas as suas disposi(cid:231)ıes em matØria de avalia(cid:231)ªo. Trata-se de um processo permanente, que abrange a totalidade dos montantes financeiros em questªo. No (cid:226)mbito das interven(cid:231)ıes do Fundo Social Europeu, a Comissªo procedeu a visitas de controlo na Alemanha (tal como nos outros Estados-membros) e, designadamente, no Land da Tur(cid:237)ngia. Em 1999, na sequŒncia de um destes controlos, as autoridades alemªs aceitaram renunciar (cid:224)s despesas nªo eleg(cid:237)veis de um programa do FSE gerido pelo MinistØrio da Educa(cid:231)ªo e Cultura da Tur(cid:237)ngia. O montante destas despesas nªo eleg(cid:237)veis ascendia a 5,7 milhıes de €


title: Komission asetus (EY) N:o 613/2000, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2000, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta

text: 23. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 74/5 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 613/2000, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2000, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, vientituet olisi muutettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti, ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 13 päivänä syyskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2038/1999 (1), sen 18 artiklan 5 kohdan kolmannen alakohdan, erityisesti ja ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) Valkoisen sokerin ja raakasokerin vientiin sovellettavat tuet vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 558/ 2000 (2). Asetuksessa (EY) N:o 558/2000 mainittujen yksityiskoh- taisten sääntöjen soveltamisesta komission käytettävissä oleviin tietoihin seuraa, että nykyisin voimassa olevat Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2038/1999 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien ja denaturoi- mattomien, asetuksen (EY) N:o 558/2000, liitteessä vahvistet- tujen tuotteiden vientituet liitteessä esitettyjen määrien mukai- sesti. Tämä asetus tulee voimaan 23 päivänä maaliskuuta 2000. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 22 päivänä maaliskuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 252, 25. 9. 1999, s. 1. (2) EYVL L 68, 16. 3. 2000, s. 10. L 74/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 23. 3. 2000 sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta 22 päivänä maaliskuuta 2000 annettuun komission asetukseen LIITE Tuotekoodi 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Tuen määrä — EUR/100 kg — 43,23 42,81 43,23 42,81 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4699 — EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 46,99 48,75 46,54 1701 99 90 9100 0,4699 — EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg — (1) Tätä määrää sovelletaan raakasokeriin, jonka tuotto on 92 %. Jos viedyn raakasokerin tuotto poikkeaa 92 %:sta, sovellettavan tuen määrä lasketaan asetuksen (EY) N:o 2038/1999 19 artiklan 4 kohdan säännösten mukaisesti. (2) Vahvistaminen keskeytetty komission asetuksella (ETY) N:o 2689/85 (EYVL L 255, (ETY) kuin se on muutettuna asetuksella sellaisena 26. 9. 1985, 3251/85 (EYVL L 309, 21. 11. 1985, s. 14). s. 12),


title: WRITTEN QUESTION E-0866/00 by Erik Meijer (GUE/NGL) to the Commission. Protection of consumers against the deficiencies of audio equipment incorporating the new DAB technology.

eurovoc_concepts:
European social policy
audiovisual equipment
consumer protection
indemnification
product quality

text: 13. 2. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 46 E/67 (2001/C 46 E/070) WRITTEN QUESTION E-0866/00 by Erik Meijer (GUE/NGL) to the Commission (22 March 2000) Subject: Protection of consumers against the deficiencies of audio equipment incorporating the new DAB technology 1. Is the Commission familiar with recent articles in the New Scientist of 12 February 2000 and Hi-Fi Choice of February 2000 concerning the new Digital Audio Broadcasting (DAB) technology, which report that: (a) buyers of DAB radios are promised (cid:145)near CD-quality(cid:146) sound, whereas the quality of some types of music is worse than on FM radio; (b) DAB technology removes some of the sound and sometimes adds noise, as a result of which sound which has not been directly captured in the original recording on a CD or DAB tape may be seriously distorted; (c) DAB radios currently cost at least € 800, rising to over € 1 600; (d) the problem is largely due to dependence on the international standard of 48 kilohertz and the chips complying with this standard which are used in the radios, whereas, contrary to original expectations, 32 kilohertz produces better results? 2. Does the Commission agree that in the foreseeable future a steadily growing number of consumers are likely to be able to afford the now still expensive DAB technology and that, as this increase in sales may result in more and more buyers being confronted with the disadvantages of this technology, there is no good reason for delaying measures to protect the consumer against the further spread of an inadequate product? 3. Is the Commission prepared to take steps which ensure that: (a) consumers who have already invested in the new DAB technology (cid:129) on the assumption that they have thus acquired a better-quality product (cid:129) are compensated by the producer for their purchase; (b) measures are taken to adapt or improve this technology; (c) radio transmitters adjust their signals in order to improve the quality of reception? Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (3 May 2000) 1. The Commission is aware of the issues raised by the Honourable Member. The articles focus on the Digital Audio Broadcasting (DAB) system developed by the Eureka 147 research partners and standardised by the European telecommunications standards institute (ETSI) (1). However, the problem they raise is one of a more general nature. Any transmission system using digital compression will experience these difficulties if the programme source material has already been compressed during the programme production phase. This so called concatenation of digital compression systems reduces the programme quality delivered to the end user. Imperfections are picked up each time and transmitted further down the chain. As a result, the final quality broadcast to the user may be worse than the original input. C 46 E/68 Official Journal of the European Communities EN 13. 2. 2001 The problem has already been identified and addressed in the digital television area. It is now possible to use compression for production and post-production and to recompress for digital transmission without significant loss of quality. It is possible that similar techniques could be applied in the case of digital radio, but no (cid:145)off the shelf(cid:146) technical solution exists for radio, as far as the Commission is aware. 2. Regarding the consumer protection aspects, the Commission feels there is no need to compensate consumers. DAB is still the standard which radio broadcasters want to use. In dynamic and converging communications markets, the Commission approach to technology and standards is to limit its interven- tions in the market to the strict minimum. Markets and consumers should make the appropriate choices. Although DAB is a European standard, its use is anyway not mandated by regulation at Community level. 3. The Commission believes that radio broadcasters should identify technical solutions for the problem of concatenated compression as quickly as possible. The problem could for instance be addressed by submitting a suitable project within the fifth framework programme. However, there are no doubt other measures that the industry could take in order to raise awareness and develop good practice. (1) ETS 300 401 etc. : DAB specifications. (2001/C 46 E/071) WRITTEN QUESTION E-0874/00 by Lucio Manisco (GUE/NGL) to the Council (23 March 2000) Subject: Embargo against Iraq and the price of oil In the last 12 months the price of refined petroleum products in Europe has risen sharply (by 21 % in Italy) and in the last few days the price of crude oil on the New York stock exchange rose to more than 32 dollars a barrel. This worrying rise in the price of fuel and petroleum by-products is solely due to reductions in the amount put onto the market by the OPEC countries. At the same time we are witnessing the suffering caused in Iraq by an embargo which continues to penalise the weakest sections of the population (the World Health Organisation announced back in 1996 that the sanctions had directly caused the deaths of more than one million people, including half a million children). Does the Council not consider that an embargo which penalises only the weakest sections of the population is a violation of the most basic human rights? Does the Council not consider that it must take steps to persuade the United Nations to review the embargo against Iraq as a matter of urgency? Does it not consider that if Iraq resumes marketing crude oil the OPEC countries may revise their intransigent position? Reply (10 July 2000) The European Union will continue to implement the embargo imposed by UN Security Council resolu- tions. The prime considerations for the European Union are lasting security and stability in the region as well as the living conditions of the Iraqi people. The European Union is concerned about the humanitarian situation in Iraq and is trying to alleviate this situation within the framework of the relevant UN Security Council resolutions. Notwithstanding the positive effects on Iraq of the sharp rise in oil prices over the last twelve months, the European Union also notes the importance of full compliance and cooperation by the Iraqi government in order to improve the humanitarian situation