title: PREGUNTA ESCRITA E-0844/00 de María Rodríguez Ramos (PSE) y Luis Berenguer Fuster (PSE) a la Comisión. Exportaciones de tomates del Reino de Marruecos.

text: C 46 E/58 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 13. 2. 2001 aquellos que se encuentran en su radio de acci(cid:243)n. Fuentes period(cid:237)sticas han informado que las sustancias qu(cid:237)micas que contienen las bombas lacrim(cid:243)genas y los caæones de agua de la polic(cid:237)a son del tipo CS y CN, y las part(cid:237)culas de polvo que contienen permanecen durante mucho tiempo en el medio ambiente, penetran con profundidad en los pulmones humanos y contaminan gravemente la piel. 1. 2. ¿De quØ sustancias se trata, d(cid:243)nde se fabrican y cuÆl es su composici(cid:243)n? ¿CuÆnto tiempo permanecen en el organismo humano, y en el medio ambiente en general, y quØ daæos causan a la salud? ¿Tiene base s(cid:243)lida la acusaci(cid:243)n de que posiblemente provocan cÆncer? 3. ¿Se propone la Comisi(cid:243)n estudiar el asunto, especialmente en relaci(cid:243)n con la salud publica? Respuesta del Sr. Byrne en nombre de la Comisi(cid:243)n (23 de mayo de 2000) La Comisi(cid:243)n no posee informaci(cid:243)n sobre las sustancias mencionadas por Su Seæor(cid:237)a. Por consiguiente, no puede evaluar sus posibles efectos en la salud humana. (2001/C 46 E/063) PREGUNTA ESCRITA E-0843/00 de Chris Davies (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (21 de marzo de 2000) Asunto: Recursos humanos en la Direcci(cid:243)n General de Transportes de la comisi(cid:243)n Dado el papel cada vez mÆs importante de la Comisi(cid:243)n en el esfuerzo por mejorar los servicios de transporte de pasajeros por ferrocarril y de invertir la tendencia a la baja en el transporte de carga por ferrocarril, ¿considera la Comisi(cid:243)n que dispone de personal suficiente en su divisi(cid:243)n de transportes para realizar adecuadamente este trabajo? Respuesta de la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (15 de mayo de 2000) A ra(cid:237)z de la fusi(cid:243)n de las direcciones generales de Transportes y Energ(cid:237)a, decidida por la Comisi(cid:243)n el 22 de diciembre de 1999, la estructura y organizaci(cid:243)n actuales reflejan las grandes l(cid:237)neas de la pol(cid:237)tica europea. En este sentido ya se ha llevado a cabo una nueva distribuci(cid:243)n del personal, aumentando especialmente las dotaciones para el transporte ferroviario. Si el aumento resulta insuficiente, podr(cid:237)an adoptarse nuevas medidas internas en la Direcci(cid:243)n General de Transportes y Energ(cid:237)a sin perjuicio de que se produzcan nuevas solicitudes de personal suplementario. (2001/C 46 E/064) PREGUNTA ESCRITA E-0844/00 de Mar(cid:237)a Rodr(cid:237)guez Ramos (PSE) y Luis Berenguer Fuster (PSE) a la Comisi(cid:243)n Asunto: Exportaciones de tomates del Reino de Marruecos (21 de marzo de 2000) El rebasamiento de las cantidades totales acordadas de exportaciones de tomates del Reino de Marruecos a la Comunidad, en un 190 % en el mes de octubre de 1999 y en un 37 % en el mes de noviembre del mismo aæo (algo que ven(cid:237)an denunciando desde hace meses las principales organizaciones agr(cid:237)colas espaæolas), hizo necesario instaurar un rØgimen de certificados de importaci(cid:243)n que se acord(cid:243) en el Reglamento del 23 de diciembre de 1999. 13. 2. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 46 E/59 En la comparecencia del Comisario Sr. Fischler, el pasado d(cid:237)a 25 de enero de 2000, en la Comisi(cid:243)n Parlamentaria de Agricultura y Desarrollo Rural, y en respuesta a las preguntas de varios parlamentarios espaæoles sobre la retirada de este Reglamento, el Sr. Comisario precis(cid:243) que la retirada del mismo se debe a que el Reino de Marruecos ha ofrecido garant(cid:237)as precisas para controlar que las exportaciones totales de tomates no superen las cantidades acordadas. ¿Podr(cid:237)a especificar la Comisi(cid:243)n cuÆles son esas garant(cid:237)as nuevas y concretas que ha ofrecido el Reino de Marruecos para evitar lo que hasta ahora no ha conseguido, es decir, que las exportaciones de tomates no rebasen las cantidades acordadas? ¿QuØ medidas piensa adoptar la Comisi(cid:243)n para evitar que entren mÆs cantidades que las acordadas? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (3 de mayo de 2000) La instauraci(cid:243)n de un rØgimen de licencias de importaci(cid:243)n en la Comunidad de tomates originarios de Marruecos mediante el Reglamento (CE) no 2767/1999 de la Comisi(cid:243)n, de 23 de diciembre de 1999 (1), provoc(cid:243) quejas por parte de los importadores y los operadores comerciales comunitarios, ademÆs de protestas y gestiones oficiales de las autoridades marroqu(cid:237)es. Dichas autoridades solicitaron a la Comisi(cid:243)n consultas sobre este tema para aclarar la situaci(cid:243)n de los rebasamientos de las cantidades que se acord(cid:243) que se importar(cid:237)an en la Comunidad. Durante dichas consultas, Marruecos se comprometi(cid:243) a respetar en la campaæa de comercializaci(cid:243)n en curso las cantidades acordadas para este producto en los Acuerdos celebrados entre Marruecos y la Comunidad, que ascienden a 145 676 toneladas en el per(cid:237)odo comprendido entre noviembre de 1999 y marzo de 2000. Asimismo, la Comisi(cid:243)n solicit(cid:243) que se efectuaran notificaciones rÆpidas y peri(cid:243)dicas de las importaciones realizadas. Por ello, los Estados miembros transmiten cada semana a la Comisi(cid:243)n las cantidades de tomates de Marruecos importadas en sus mercados la semana anterior. En estas condiciones, Acuerdo y suprimir el rØgimen de licencias de importaci(cid:243)n. la Comisi(cid:243)n estaba en condiciones de volver a la situaci(cid:243)n contemplada en el (1) DO L 333 de 24. 12. 1999. (2001/C 46 E/065) PREGUNTA ESCRITA E-0845/00 de Astrid Lulling (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (21 de marzo de 2000) Asunto: Armonizaci(cid:243)n de las condiciones de producci(cid:243)n de los recolectores familiares de frutas y de los productores familiares de aguardiente natural En los Estados miembros de la Uni(cid:243)n Europea existen legislaciones diferentes en materia de producci(cid:243)n de aguardiente natural. En algunos Estados miembros se concede una ayuda financiera a los productores familiares de aguardiente natural porque garantizan la conservaci(cid:243)n de huertos antiguos y la transmisi(cid:243)n de un saber hacer a los j(cid:243)venes y, con ello, les motivan para continuar con el cultivo de los Ærboles y, a la vez, se fomenta el mantenimiento de los espacios verdes de Ærboles frutales en las regiones rurales. En otros pa(cid:237)ses como, por ejemplo, Francia, el derecho de destilar en franquicia 10 litros de alcohol puro al aæo ya no se puede transmitir por filiaci(cid:243)n, lo que hace que los j(cid:243)venes se vean disuadidos de continuar la explotaci(cid:243)n y que, como consecuencia, los efectos sean desastrosos para el mantenimiento de los huertos y, en particular, para la conservaci(cid:243)n de variedades frutales antiguas y, por ende, para el paisaje


title: QUESTION ÉCRITE E-0818/00 posée par Rosa Miguélez Ramos (PSE) à la Commission. Installation de conditionnement des déchets à Vilaboa (Galice).

eurovoc_concepts: representative of local or regional authority

formats: html pdf print

text: C 53 E/28 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/032) QUESTION (cid:201)CRITE E-0818/00 posØe par Rosa MiguØlez Ramos (PSE) (cid:224) la Commission (21 mars 2000) Objet: Installation de conditionnement des dØchets (cid:224) Vilaboa (Galice) Le rŁglement (CE) no 1260/1999 du Conseil du 21 juin 1999 portant dispositions gØnØrales sur les Fonds structurels (1), instaure un esprit de partenariat entre les diverses administrations publiques (europØennes, nationales, rØgionales et locales), ainsi qu(cid:146)entre les agents Øconomiques et sociaux. NØanmoins, certains projets subventionnØs par la CommunautØ europØenne sont rØalisØs malgrØ l(cid:146)opposition des reprØsentants locaux dans les communes concernØes et celle des habitants, ce qui suscite une rØaction de rejet des institutions communautaires et de la notion d(cid:146)unitØ europØenne. le cas par exemple (cid:224) Vilaboa (Galice), oø la municipalitØ et Tel est les habitants s(cid:146)opposent (cid:224) la construction d(cid:146)une installation de conditionnement des dØchets avant incinØration, qui s(cid:146)inscrit dans le cadre d(cid:146)un plan relatif aux dØchets solides urbains, cofinancØ par la CommunautØ europØenne. La Commission est-elle informØe de cette opposition des reprØsentants locaux et de l(cid:146)opinion publique? Quel jugement porte-t-elle sur le cofinancement d(cid:146)un projet auquel la municipalitØ et les habitants sont totalement hostiles? Compte tenu du fait que, dans le cadre des prioritØs communautaires en matiŁre de traitement des dØchets solides urbains, la Commission place l(cid:146)incinØration aprŁs le tri des dØchets, est-elle d(cid:146)avis que le programme SOGAMA est adaptØ (cid:224) ces prioritØs? Par le passØ, les habitants s(cid:146)Øtaient adressØs (cid:224) la Commission pour dØnoncer l(cid:146)absence d(cid:146)Øtude des incidences sur l(cid:146)environnement, laquelle fut rØalisØe ultØrieurement. Dans sa rØponse (cid:224) la plainte des habitants (15 dØcembre 1998), la Commission leur annon(cid:231)ait qu(cid:146)elle examinait alors l(cid:146)adaptation du plan de gestion des dØchets solides urbains aux obligations dØcoulant des directives en la matiŁre. Quels sont les rØsultats obtenus par la Commission (cid:224) l(cid:146)issue de cet examen? (cid:192) quelles conclusions est-elle parvenue en ce qui concerne cette adaptation? (1) JO L 161 du 26. 6. 1999, p. 1. RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (18 mai 2000) La directive 75/442/CEE du Conseil du 15 juillet 1975 relative aux dØchets (1) (article 7) dispose que les (cid:201)tats membres sont tenus d(cid:146)Øtablir des plans de gestion des dØchets, qui doivent porter notamment sur les types, les quantitØs et les origines des dØchets, les prescriptions techniques gØnØrales, toutes les dispositions spØciales concernant des dØchets particuliers et les sites et installations appropriØs pour l(cid:146)Ølimination. En ce la Commission a re(cid:231)u notification de son plan de gestion des dØchets solides qui concerne la Galice, urbains (1999), qui prØvoit la construction d(cid:146)une station de transfert (estaci(cid:243)n de transferencia) (cid:224) Vilaboa. La lØgislation communautaire en matiŁre de dØchets n(cid:146)oblige pas les (cid:201)tats membres (cid:224) construire les installations de traitement ou d(cid:146)Ølimination des dØchets (cid:224) un emplacement dØterminØ ni (cid:224) recourir (cid:224) un mode particulier de traitement des dØchets. Dans ces conditions, il appartient (cid:224) l(cid:146)(cid:201)tat membre lui-mŒme de dØterminer si, dans une situation donnØe, il opte soit pour le recyclage des matØriaux, soit pour l(cid:146)incinØration des dØchets (cid:129) avec ou sans rØcupØration d(cid:146)Ønergie. la population concernØe a ØtØ valablement et suffisamment consultØe. Si Le plan susmentionnØ ne comprend pas d(cid:146)informations sur la maniŁre dont il a ØtØ ØlaborØ et ne prØcise pas si l(cid:146)on excepte la direc- tive 85/337/CEE du Conseil du 27 juin 1985 concernant l(cid:146)Øvaluation des incidences de certains projets publics et privØs sur l(cid:146)environnement (2), la lØgislation communautaire relative aux dØchets est muette (cid:224) ce sujet. Les irrØgularitØs Øventuelles entachant l(cid:146)Ølaboration du plan relŁvent, selon le cas, des autoritØs locales, rØgionales ou nationales. En ce qui concerne la directive 85/337/CEE du Conseil, il est (cid:224) noter que, (cid:224) la suite d(cid:146)une plainte (cid:224) ce propos, la Commission a confirmØ qu(cid:146)une Øvaluation des incidences sur l(cid:146)environnement a bien ØtØ effectuØe en l(cid:146)espŁce. 20. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 53 E/29 Quant au financement de ce plan, le projet no 97. 11. 61. 047 du Fonds de cohØsion, «Plan de Gesti(cid:243)n de los Residuos S(cid:243)lidos Urbanos de Galicia», prØvoit la construction de plusieurs stations de transfert en vue d(cid:146)acheminer les dØchets municipaux de toute la Galice vers une installation centrale de recyclage et de valorisation situØe dans le «Complexo Medioambiental de Cerceda». il Øtait prØvu de construire la station de transfert (cid:224) Vilaboa pour collecter les dØchets En principe, provenant du pØrimŁtre de la ville de Vigo et des environs. En raison de l(cid:146)opposition de la population (cid:224) la construction de cette installation, et aprŁs rØexamen du plan en vue de placer les stations de transfert plus prŁs des centres de production (les municipalitØs), il a ØtØ dØcidØ de poursuivre l(cid:146)exploitation de la station de transfert existante de Vigo et de revoir les dimensions de la station de transfert de Vilaboa pour les adapter aux besoins de cette municipalitØ. (1) (2) JO L 194 du 25. 7. 1975. JO L 175 du 5. 7. 1985. (2001/C 53 E/033) QUESTION (cid:201)CRITE E-0819/00 posØe par Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) (cid:224) la Commission Objet: DØrivation Jœcar-Vinalop(cid:243) (cid:224) Valence (Espagne) (21 mars 2000) On a pu lire rØcemment dans les journaux de la CommunautØ autonome de Valence que le ministŁre de l(cid:146)environnement espagnol avait demandØ (cid:224) l(cid:146)Union europØenne l(cid:146)octroi d(cid:146)aides (cid:224) fonds perdus pour financer la dØrivation Jœcar-Vinalop(cid:243). Les travaux de la dØrivation en question avaient ØtØ approuvØs par les autoritØs espagnoles en aoßt 1998 dans le but supposØ de satisfaire la demande des zones de Vonalop(cid:243), d(cid:146)Alacant(cid:237) et de Mar(cid:237)na Baja, sans mettre les nappes aquifŁres de leur systŁme en danger de surexploitation. Cependant, depuis l(cid:146)annonce de ce projet, les associations des habitants concernØs, tels que la Coordinadora del Riu Xœquer, les syndicats, comme Comisiones obreras, et d(cid:146)autres organismes Øcologiques n(cid:146)ont pas cessØ de dØnoncer le fait que les diffØrents tracØs proposØs, qui prendraient l(cid:146)eau dans le bassin de retenue de La Muela ou dans celui de Cortes, auraient un impact environnemental trŁs nØgatif sur la faune, la flore, le paysage, les nappes aquifŁres et le patrimoine culturel des zones traversØes. Par ailleurs, les municipalitØs, associations et collectifs concernØs remettent en cause les arguments d(cid:146)efficacitØ ØnergØtique avancØs par les promoteurs. En effet, l(cid:146)Ønergie ØconomisØe au cours du pompage de l(cid:146)eau depuis La Muela serait perdue ailleurs, vu qu(cid:146)aucun dØbit ne permet d(cid:146)installer des turbines en aval, rendant ainsi impossible son utilisation ØnergØtique. En outre, les organismes s(cid:146)opposant (cid:224) la dØrivation craignent que le vØritable objet de ces travaux ne soit d(cid:146)assurer les ressources hydrauliques au parc Terra M(cid:237)tica, actuellement en construction. Compte tenu: (cid:129) du fait que l(cid:146)Øtude d(cid:146)impact environnemental en cours qui accompagne les travaux n(cid:146)Øvalue pas dans quelle mesure la dØrivation aura une incidence sur le dØbit d(cid:146)Øtiage Øcologique, (cid:129) du fait que la dØrivation traverse une zone oø l(cid:146)on dØploie, depuis des annØes, d(cid:146)importants efforts humains et financiers (cid:224) travers des initiatives de dØveloppement des zones en difficultØ, comme c(cid:146)est le cas du programme Leader de l(cid:146)Union europØenne, et du fait qu(cid:146)elle aurait donc une incidence nØgative sur ces zones vulnØrables, (cid:129) de l(cid:146)existence d(cid:146)une Øtude rØalisØe par le gouvernement autonome indiquant que le retrait de l(cid:146)eau du Jœcar aurait une incidence sur le lac de l(cid:146)Albufera (zone protØgØe par LIFE), dans la mesure oø ce dernier est alimentØ (cid:224) hauteur de 50 % par les eaux de ruissellement des zones irriguØes de l(cid:146)Acequia Real du Jœcar, la Commission pourrait-elle indiquer s(cid:146)il est exact que le ministŁre de l(cid:146)environnement a demandØ des aides (cid:224) fonds perdus pour la construction de la dØrivation Jœcar-Vinalop(cid:243)? Dans l(cid:146)affirmative, (cid:224) quel poste budgØtaire l(cid:146)adjudication correspond-elle et quel est le montant du financement qui lui sera affectØ. La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas que ces travaux pourraient constituer une violation de la lØgislation communautaire en matiŁre d(cid:146)environnement, notamment du fait de l(cid:146)inexistence d(cid:146)une dØclaration d(cid:146)impact environnemental, qui pourrait constituer une violation de la directive «Habitats», etc. ?


title: Regulamento (CE) n.o 609/2000 da Comissão, de 21 de Março de 2000, que altera o Regulamento (CE) n.o 3298/94 no que respeita ao sistema de ecopontos para veículos pesados de mercadorias em trânsito pela Áustria (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
Austria
enlargement of the Union
intra-EU transport
road transport
transit
vehicle documents

text: 22. 3. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 73/9 REGULAMENTO (CE) N. o 609/2000 DA COMISSÃO de 21 de Março de 2000 que altera o Regulamento (CE) n. o 3298/94 no que respeita ao sistema de ecopontos para veículos pesados de mercadorias em trânsito pela Áustria (Texto relevante para efeitos do EEE) A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Acto de Adesão da Áustria, da Finlândia e da Suécia e, nomeadamente, o n. o 6 do seu artigo 11. o e o anexo 4 do seu Protocolo n. o 9, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) As autorizações da CEMT válidas na Áustria devem permitir o livre trânsito através da Áustria. São necessárias regras claras para a inutilização dos ecopontos cartões de completos são necessários para fins estatísticos. ecopontos. Os cartões de O melhor modo de conseguir uma utilização óptima dos ecopontos electrónicos consiste na sua distribuição várias vezes por ano. Um veículo que descarregar ou carregar uma carga completa na Áustria, independentemente do percurso utilizado pelo veículo para entrar e sair da Áustria, deve ser considerado como tendo efectuado um trajecto bila- teral, não lhe sendo assim exigido o pagamento de ecopontos. A aplicação de um acordo que permita o trânsito de camiões de 40 toneladas pela Suíça iria atenuar o número de camiões em trânsito na Áustria. Devido à situação geográfica destes países, os camiões que se dirijam à Itália e à Grécia ou que saiam desses países terão, de qualquer modo, necessidade de transitar pela Áustria. Deve ser dada maior prioridade à Grécia e à Itália no que diz respeito aos ecopontos não utilizados devolvidos à Comissão. O Regulamento (CE) n. o 3298/94 da Comissão (1), alte- rado pelo Regulamento (CE) n. o 1524/96 (2), deve ser alterado em conformidade. As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do comité instituído pelo artigo 16. o do Protocolo n. o 9, (1) JO L 341 de 30. 12. 1994, p. 20. (2) JO L 190 de 31. 7. 1996, p. 13. Artigo 1. o O Regulamento (CE) n. o 3298/94 é alterado do seguinte modo: 1. No artigo 1. o é inserido um novo n. o 1a com a seguinte redacção: «1a. Os trajectos em trânsito realizados nas circunstân- cias enumeradas no anexo C, ou com autorizações da CEMT válidas no território austríaco, serão isentos do sistema de ecopontos. ». 2. O n. o 1 do artigo 2. o passa a ter a seguinte redacção: «1. A menos que o veículo esteja equipado com um eco-identificador, os ecopontos exigidos serão apostos no cartão e inutilizados. O cartão de ecopontos será inutilizado através de qualquer um dos seguintes métodos: a) Carimbando o cartão de ecopontos numa máquina de carimbar cartões de ecopontos; b) Fazendo carimbar o cartão de ecopontos pelas autori- dades austríacas de controlo aduaneiro à entrada na Áustria; c) Fazendo carimbar e datar o cartão de ecopontos pelas autoridades nacionais da transportadora, antes de entrar no território austríaco; d) Fazendo carimbar o cartão de ecopontos num organismo encarregado de fazer a inicialização de eco-identifica- dores. Os postos de fronteira austríacos que estão equipados com uma máquina de carimbar cartões de ecopontos são enume- rados no anexo H. Para fins estatísticos, a página 1 de um cartão de ecopontos completo será recolhida pelas autoridades austríacas no prazo de três meses a contar da data de conclusão do trajecto. As estatísticas resultantes dessa recolha ajudarão a Comissão na elaboração de propostas para a distribuição da reserva de ecopontos. ». 3. Ao n. o 5 do artigo 5. o é aditada uma nova alínea d) com a seguinte redacção: «d) O cartão de ecopontos não foi inutilizado em conformi- dade com o procedimento estabelecido no n. o 1 do artigo 2. o». L 73/10 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 3. 2000 4. Ao artigo 6. o é aditado o número seguinte: «3. Os ecopontos electrónicos serão distribuídos anual- mente aos Estados-Membros em três fracções iguais: a primeira, antes de 1 de Novembro do ano anterior, a segunda, antes de 1 de Março e a terceira, antes de 1 de Julho. ». 5. O artigo 14. o passa a ter a seguinte redacção: «Artigo 14. o Um trajecto será considerado isento do pagamento de ecopontos se o veículo descarregar ou carregar a sua carga completa na Áustria e se o veículo dispuser de documen- independente- tação adequada comprovativa desse facto, mente do percurso utilizado pelo veículo para entrar e sair da Áustria. ». 6. O texto do anexo E é substituído pelo texto do anexo I ao presente regulamento. 7. É aditado o anexo H, que consta do anexo II do presente regulamento. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor no vigésimo dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 21 de Março de 2000. Pela Comissão Loyola DE PALACIO Vice-Presidente 22. 3. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 73/11 ANEXO I «ANEXO E CRITÉRIOS DE REDISTRIBUIÇÃO DE ECOPONTOS Posição especial da Grécia e da Itália Da reserva comunitária de 3,34 % do número total de ecopontos, uma fracção de ecopontos equivalente a 4 874 das unidades do anexo D será atribuída à Itália e 576 das unidades do anexo D à Grécia, numa base prioritária. Por outro lado, devem ser envidados todos os esforços necessários para garantir que a parte de ecopontos atribuída à Grécia tenha devidamente em conta as necessidades deste país. Efeito da reunificação alemã Adicionalmente, uma fracção de ecopontos equivalente a 6 444 das unidades do anexo D será atribuída à Alemanha a partir da reserva comunitária. Redistribuição de ecopontos devolvidos pela Áustria Todos os ecopontos austríacos devolvidos à Comissão para redistribuição serão redistribuídos pelos Estados-Membros que solicitem ecopontos adicionais, proporcionalmente à utilização feita pelos veículos pesados de mercadorias matriculados em Estados-Membros da “Rollende Landstraße” na Áustria. Após a entrada em vigor do Acordo entre a Comunidade e a Confederação Helvética relativamente ao transporte ferroviário e rodoviário de mercadorias e de passageiros, a distribuição dos ecopontos devolvidos pela Áustria será a seguinte: Dos ecopontos austríacos devolvidos à Comissão para redistribuição, 30 % serão atribuídos à Grécia e 30 % à Itália, numa base prioritária. Os restantes ecopontos devolvidos pela Áustria serão distribuídos pelos Estados-Membros que solicitem ecoponto adicionais, proporcionalmente à utilização feita pelos veículos pesados de mercadorias matriculados em Estados-Membros da “Rollende Landstraße” na Áustria. Número de ecopontos atribuídos aos Estados-Membros que foram realmente utilizados pelos mesmos e valor médio das emissões de NO x dos veículos em trânsito de cada Estado-Membro Os ecopontos restantes serão distribuídos pelos Estados-Membros que solicitem ecopontos adicionais proporcionalmente a um coeficiente que é definido para cada Estado-Membro da seguinte forma: — número de ecopontos considerados necessários, com base numa extrapolação das estatísticas austríacas mais recentes, — multiplicado pela proporção dos ecopontos atribuídos a um Estado-Membro que foram realmente utilizados por esse Estado-Membro no ano anterior, — multiplicado pelo valor médio mais recente das emissões de NO expresso como percentagem do valor-limite para esse ano. » x dos veículos em trânsito desse Estado-Membro, L 73/12 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 3. 2000 ANEXO II «ANEXO H Postos de fronteira austríacos equipados com uma máquina de carimbar cartões de ecopontos Achenkirch Arnoldstein Braunau Brennerpaß Ehrwald Hangendenstein Hörbranz Kiefersfelden Musau Nauders Neuhaus Pinswang Reit im Winkel Saalbrücke Scharnitz Schleching Sillian Springen Suben Steinpaß Walserberg Wegscheid»


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0847/00 esittäjä(t): Marie-Arlette Carlotti (PSE) komissiolle. Edustuston perustaminen Havannaan ja yhteistyö Kuuban kanssa.

eurovoc_concepts:
ACP-EU Convention
Commission Delegation
Cuba
EU relations
negotiation of an agreement (EU)

text: C 374 E/170 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 Yksi miinantorjuntatoimenpiteit(cid:228) koskeva monivuotinen suunnitteluteht(cid:228)v(cid:228) aiotaan k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) heti asetuk- sen hyv(cid:228)ksymisen j(cid:228)lkeen. T(cid:228)m(cid:228)n perustana ovat yleiset poliittiset suuntaviivat ja k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) sek(cid:228) laaja-alaisia ett(cid:228) maa- tai aluekohtaisia erityisi(cid:228) toimenpiteit(cid:228). Kyseinen monivuotinen ohjelma tehd(cid:228)(cid:228)n julkiseksi, ja se on siis avoin kaikille kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)ille. Kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)t saavat jo nykyisell(cid:228)(cid:228)n merkitt(cid:228)v(cid:228)sti eniten yhteis(cid:246)n suoraa tai ep(cid:228)suoraa tukea. My(cid:246)s kumppanuussopimuksilla pyrit(cid:228)(cid:228)n monivuotisten hankkeiden toteuttamiseen. Ottawan yleissopimukseen kuulumattomissa maissa asuville jalkav(cid:228)kimiinojen uhriksi 2. joutuneille v(cid:228)est(cid:246)ille annettavaa apua koskevien kriteerien osalta komissio huolehtii siit(cid:228), ett(cid:228) tietyt asiaankuuluvat seikat tarkistetaan milloin yksitellen milloin yhten(cid:228) kokonaisuutena. Kuten jo kysymyksest(cid:228) k(cid:228)y ilmi, erityisesti tarkistetaan miinanraivausapua hakevassa maassa asuvan ongelmasta k(cid:228)rsiv(cid:228)n v(cid:228)est(cid:246)n tilaa koskevat tiedot, kyseisen maan harjoittamaa miinojen tuotantoa, s(cid:228)ilytyst(cid:228) ja kauppaa koskevat menettelyt, yleissopimukseen liittymist(cid:228) edist(cid:228)vien tukitoimenpiteiden hyv(cid:228)ksymishalukkuus ja lis(cid:228)ksi se, ettei kyseisten toimenpiteiden v(cid:228)lityksell(cid:228) tavoitella kaupallista tai tieteellist(cid:228) etua. Joskus on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) tiet(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s miinojen (tai r(cid:228)j(cid:228)ht(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mien taisteluv(cid:228)lineiden) sijainti. T(cid:228)ss(cid:228) esitetty luettelo toimenpiteist(cid:228) on viitteellinen, mutta antanee yleiskuvan komission ehdottamasta l(cid:228)hestymistavasta. 3. Kyseinen l(cid:228)hestymistapa heijastuu tietysti sek(cid:228) ehdokasmaiden ett(cid:228) yhteis(cid:246)n ulkopuolisten maiden kanssa k(cid:228)yt(cid:228)viin poliittisiin vuoropuheluihin. Itse asiassa asetusehdotuksessa, joka kattaa miinojen lis(cid:228)ksi my(cid:246)s r(cid:228)j(cid:228)ht(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t taisteluv(cid:228)lineet, k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s kyseisen materiaalin s(cid:228)ilytt(cid:228)misest(cid:228) ja kasautumi- sesta aiheutuvia ongelmia. Komissio ei j(cid:228)t(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) yht(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n yhteisty(cid:246)mahdollisuutta yhteis(cid:246)n ulko- puolisten maiden kanssa kyseisen vitsauksen poistamisen nopeuttamiseksi koordinoimalla paremmin osapuolten harjoittamaa politiikkaa ja kooten yhteen tarpeelliset voimavarat parempien v(cid:228)lineiden ja strategioiden kehitt(cid:228)miseksi. (2000/C 374 E/200) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0847/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Marie-Arlette Carlotti (PSE) komissiolle (21. maaliskuuta 2000) Aihe: Edustuston perustaminen Havannaan ja yhteisty(cid:246) Kuuban kanssa Kuuba ilmoitti hiljattain virallisesti, ett(cid:228) se haluaa liitty(cid:228) AKT-EU-sopimuksiin. Hetkell(cid:228), jolloin yhteisty(cid:246) k(cid:228)ynnistyy uudelleen ja uudelta pohjalta, Kuuballe on avattava ovi. N(cid:228)in Kuubaa rohkaistaan avautumaan itsekin. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) Kuuba on ainoa latinalaisen Amerikan ja Karibian maista, koskevaa puitesopimusta Euroopan unionin kanssa. joka ei ole tehnyt yhteisty(cid:246)t(cid:228) Koska Kuuban pikainen liittyminen uuteen AKT-EU-sopimukseen on n(cid:228)k(cid:246)piiriss(cid:228), on mahdollista edet(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) koskevan puitesopimuksen solmimisessa, jotta Kuuban ja Euroopan unionin yhteisty(cid:246)suhteet voidaan virallistaa ja m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) uudelleen. Euroopan komission edustuston pikainen perustaminen Havannaan mahdollistaisi entist(cid:228) aktiivisemman Kuuban viranomaisten ja sen yhteiskunnan kaikkien osien kanssa k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228)n vuoropuhelun, jonka avulla voitaisiin m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) yksityiskohtaisemmin Euroopan unionin ja Kuuban v(cid:228)lisen yhteisty(cid:246)n muodot. Onko t(cid:228)llainen hanke komission tarkastelussa? Koska tuloksia on odotettavissa? Mit(cid:228) toimintamuotoja komissio aikoo ehdottaa Kuuban kanssa teht(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n vahvistamiseksi virallistamiseksi? ja Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (12. toukokuuta 2000) Komission l(cid:228)hetyst(cid:246)n avaamista Kuubaan koskevan kysymyksen osalta arvoisaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) pyydet(cid:228)(cid:228)n tutustumaan vastaukseen parlamentin j(cid:228)sen Joaquim Mirandan kirjalliseen kysymykseen E-0615/00 (1). 28. 12. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 374 E/171 Kuuban kanssa teht(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n virallistamisen ja lujittamisen osalta on korostettava ensinn(cid:228)kin sit(cid:228), ett(cid:228) Kuuba on osoittanut AKT(cid:129)EY-ministerineuvostolle 10. maaliskuuta p(cid:228)iv(cid:228)tyn kirjeen, jossa vahviste- taan sen kiinnostus allekirjoittaa uusi AKT(cid:129)EY-kumppanuussopimus. Komissio ja neuvosto tarkastelevat pyynt(cid:246)(cid:228) parhaillaan. Lyhyemm(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) ja riippumatta uutta kumppanuussopimusta koskevista neuvotteluista komissio arvioi parhaillaan yhteisty(cid:246)t(cid:228) Kuuban kanssa, jotta Euroopan unionin yhteisess(cid:228) kannassa voitaisiin m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) eri yhteisty(cid:246)v(cid:228)lineiden optimaalinen k(cid:228)ytt(cid:246) ja erityisesti humanitaarisen avun ansaitsema asema. T(cid:228)ll(cid:228) avun rakenteellisella muutoksella yhteisty(cid:246)t(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n tehostamaan. (1) Katso sivu 118. (2000/C 374 E/201) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0849/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Antonio Tajani (PPE-DE), Pier Casini (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Amalia Sartori (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE) ja Vittorio Sgarbi (PPE-DE) komissiolle Aihe: Etnisen v(cid:228)hemmist(cid:246)n suojelu Sloveniassa ja Kroatiassa (21. maaliskuuta 2000) Onko komissio tietoinen vakavista ja jatkuvista yksil(cid:246)n perusoikeuksien ja omaisuuden suojan loukkauk- joiden kohteeksi Sloveniassa ja Kroatiassa asuvat, kansallisuudeltaan italialaiset ovat joutuneet ja sista, edelleen joutuvat? Heille ei ole palautettu kommunistisen Jugoslavian takavarikoimaa omaisuutta, vaikka he ovat sen laillisia omistajia. Kuinka komissio aikoo taata, ett(cid:228) kyseisten maiden viranomaiset toimivat siten, ett(cid:228) suojellaan niiden 350 000 italialaisen maanpakolaisen etuja, joiden oikeusturvaa on loukattu ja jotka on itse asiassa tuomittu jatkuvaan maanpakoon kansallisuutensa ja etnisen syntyper(cid:228)ns(cid:228) vuoksi? Mit(cid:228) komissio aikoo tehd(cid:228), jotta sellaiset valtiot kuin Slovenia, joka pyrkii Euroopan unionin j(cid:228)seneksi, ja Kroatia kunnioittaisivat kansalaisuuteen liittyvi(cid:228) perusperiaatteita ja torjuvat kaikentyyppisen kansallisuu- teen perustuvan syrjinn(cid:228)n? Mill(cid:228) tavoin komissio aikoo edist(cid:228)(cid:228) seuraavien asiakirjojen noudattamista? 1. Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus 2. Amsterdamin sopimus (6 artikla) 3. YK:n yleissopimus joukkotuhontana pidett(cid:228)v(cid:228)n rikoksen ehk(cid:228)isemiseksi ja rankaisemiseksi 4. Ihmisten elinymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) koskenut YK:n konferenssi (HABITAT), Vancouver, 31. toukokuuta 1976. Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (27. huhtikuuta 2000) Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien, my(cid:246)s v(cid:228)hemmist(cid:246)jen oikeuksien, t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen kunnioittaminen on aina ollut komission ulkosuhteissa etusijalla. Kroatian suhteen on syyt(cid:228) mainita, ett(cid:228) komissio on aina ollut eritt(cid:228)in kriittinen maata koskevissa kertomuksissa, joita se laatii s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti, sek(cid:228) kaikessa yhteydenpidossa Kroatian edelliseen johtoon; ihmisoikeuksien ja v(cid:228)hemmist(cid:246)jen oikeuksien t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen kunnioittaminen on poliittinen ennakkoedel- lytys yhteis(cid:246)n ja Kroatian v(cid:228)listen suhteiden parantamiselle. T(cid:228)m(cid:228) viesti on toimitettu my(cid:246)s Kroatian uudelle hallitukselle. Erityisesti on korostettu sit(cid:228), miten t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) on panna tosiasiallisesti t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n alan kansainv(cid:228)linen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)kehys. Ihmisoikeuksien kunnioittami- sen ensisijaisuus erityisesti v(cid:228)hemmist(cid:246)ist(cid:228) puhuttaessa on sekin vahvistettu EU:n ja Kroatian yhteisen joissa kroaattihallitusta kehotetaan tekem(cid:228)(cid:228)n neuvoa-antavan erityisryhm(cid:228)n ensimm(cid:228)isiss(cid:228) suosituksissa,


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0818/00 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Jätepaalaamo Vilaboassa Galiciassa.

text: C 53 E/28 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 2. 2001 (2001/C 53 E/032) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0818/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Rosa MiguØlez Ramos (PSE) komissiolle (21. maaliskuuta 2000) Aihe: J(cid:228)tepaalaamo Vilaboassa Galiciassa Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1260/1999 (1) annettu 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999 rakennerahastoja koskevista yleisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) luotiin puitteita julkisen hallinnon tahojen (yhteis(cid:246)n hallinto, valtionhal- linto, aluehallinto ja paikallishallinto) v(cid:228)lisen sek(cid:228) taloudellisten ja yhteiskunnallisten toimijoiden yhteis- ymm(cid:228)rrykselle. Kuitenkin er(cid:228)it(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)n tukemia hankkeita vied(cid:228)(cid:228)n l(cid:228)pi piittaamatta paikallisten kuntien ja hankkeen l(cid:228)hell(cid:228) asuvien ihmisten tahdosta piittaamatta. Tuloksena t(cid:228)st(cid:228) yhteis(cid:246)n toimielinten ja Euroopan yhdentymisen vastustus lis(cid:228)(cid:228)ntyy. N(cid:228)in tapahtuu Vilaboassa Galiciassa, johon Galician yhdyskuntaj(cid:228)teohjelman osana suunnitellaan rakennet- tavaksi paalauslaitos j(cid:228)tteidenpolttolaitosta varten. Euroopan yhteis(cid:246) on mukana rahoituksessa. Paikkakun- nan kunnanvaltuusto ja laitoksen l(cid:228)hell(cid:228) asuvat ihmiset vastustavat suunnitelmaa. Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) paikallisen v(cid:228)est(cid:246)n edustajat ja julkinen mielipide on hanketta vastaan? Mit(cid:228) mielt(cid:228) komissio on siit(cid:228), ett(cid:228) se on rahoittamassa hanketta, jota paikallinen kunnanvaltuusto ja naapurusto vastustavat? Kun muistetaan, ett(cid:228) komissio asettaa j(cid:228)tteiden lajittelun kiinte(cid:228)n yhdyskuntaj(cid:228)tteen polttamisen edelle, katsooko komissio, ett(cid:228) Sogaman ohjelma on yhteis(cid:246)n prioriteettien mukainen? Laitoksen l(cid:228)heisyydess(cid:228) asuvat ihmiset vetosivat aikoinaan komissioon arvostellakseen ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutus- ten arvioinnin puuttumista, joka toteutettiin vasta j(cid:228)lkeenp(cid:228)in. Naapurien esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n valitukseen 15. joulu- kuuta 1998 antamassaan vastauksessa komissio ilmoitti, ett(cid:228) se tutkii kiinte(cid:228)(cid:228) yhdyskuntaj(cid:228)tett(cid:228) koskevan suunnitelman mukauttamista j(cid:228)tedirektiivien vaatimuksiin. Mit(cid:228) tuloksia komissio on saanut n(cid:228)ist(cid:228) tutki- muksista? Mit(cid:228) johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) komissio on tehnyt suunnitelman mukauttamisesta? (1) EYVL L 161, 26. 6. 1999, s. 1. Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (18. toukokuuta 2000) (7 artikla) edellytet(cid:228)(cid:228)n J(cid:228)tteist(cid:228) 15. hein(cid:228)kuuta 1975 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 75/442/ETY (1) j(cid:228)senvaltioiden laativan j(cid:228)tehuoltosuunnitelmia, j(cid:228)tteiden lajit, m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ja alkuper(cid:228), yleiset tekniset vaatimukset, tietynlaisia j(cid:228)tteit(cid:228) varten mahdollisesti tarvittavat erityis- j(cid:228)rjestelyt ja sopivat paikat tai laitokset j(cid:228)tteist(cid:228) huolehtimiseksi. Mit(cid:228) tulee Galiciaan, komissiolle on toimitettu Galician alueen kiinte(cid:228)(cid:228) yhdyskuntaj(cid:228)tett(cid:228) koskevan huoltosuunnitelma vuodelle 1999. Suunni- telmassa edellytet(cid:228)(cid:228)n siirtoaseman (estaci(cid:243)n de transferencia) rakentamista Vilaboaan. joissa on otettava huomioon erityisesti Yhteis(cid:246)n j(cid:228)telains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) ei velvoiteta j(cid:228)senvaltioita rakentamaan j(cid:228)tteen esik(cid:228)sittely- tai loppusijoitus- laitoksia tiettyihin paikkoihin, eik(cid:228) siin(cid:228) edellyt(cid:228) niiden k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)n tiettyj(cid:228) j(cid:228)tteenk(cid:228)sittelymenetelmi(cid:228). N(cid:228)in ollen on j(cid:228)senvaltioiden p(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)viss(cid:228), k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)tk(cid:246) ne mieluummin j(cid:228)tteen kierr(cid:228)tyst(cid:228) tai j(cid:228)tteenpolttoa (energiaa talteen ottaen tai sit(cid:228) talteen ottamatta). Edell(cid:228) mainitussa suunnitelmassa ei kerrota, kuinka se kehitettiin, eik(cid:228) siin(cid:228) ilmoiteta, kuultiinko alueen asukkaita asianmukaisesti. Tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arvioinnista 27. kes(cid:228)kuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY (2) lis(cid:228)ksi yhteis(cid:246)n j(cid:228)telains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) ei s(cid:228)(cid:228)det(cid:228) asiasta mit(cid:228)(cid:228)n. Suunnitelman laatimisessa mahdollisesti tapahtuneet ep(cid:228)selvyydet pit(cid:228)isi ratkaista asiaankuuluvalla paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla. Direktiivin 85/337/ETY osalta on huomattava, ett(cid:228) komissio on t(cid:228)t(cid:228) tapausta koskevan valituksen yhteydess(cid:228) vahvistanut, ett(cid:228) siit(cid:228) on tehty ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arviointi. 20. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 53 E/29 Mit(cid:228) tulee suunnitelman rahoitukseen, on huomattava, ett(cid:228) koheesiorahaston hankkeen n:o 97. 11. 61. 047 ((cid:148)Plan de Gesti(cid:243)n de los Residuos S(cid:243)lidos Urbanos de Galicia(cid:148)) osana on suunniteltu rakennettavan useita siirtoasemia yhdyskuntaj(cid:228)tteen kuljettamiseksi koko Galician alueelta keskitettyyn j(cid:228)tteen kierr(cid:228)tys- ja hy(cid:246)dynt(cid:228)mislaitokseen, jonka nimi on (cid:148)Complexo Medioambiental de Cerceda(cid:148). Periaatteessa oli tarkoitus rakentaa Vilaboaan siirtoasema j(cid:228)tteen ker(cid:228)(cid:228)miseksi Vigon kaupungin koko alueelta ja sen ymp(cid:228)rist(cid:246)st(cid:228). T(cid:228)llaisen laitoksen rakentamista vastustettiin kuitenkin kovasti, ja kun j(cid:228)tehuoltosuunnitelmaa oli tarkasteltu uudelleen siirtoasemien sijoittamiseksi l(cid:228)hemm(cid:228)s j(cid:228)tteen tuotanto- keskuksia (yhdyskuntia), p(cid:228)(cid:228)tettiin jatkaa olemassa olevan Vigon siirtoaseman k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ja tarkastella uudel- leen Vilaboan siirtoaseman kokoa sen mukauttamiseksi Vilaboan kunnan tarpeisiin. (1) EYVL L 194, 25. 7. 1975. (2) EYVL L 175, 5. 7. 1985. (2001/C 53 E/033) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0819/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) komissiolle (21. maaliskuuta 2000) Aihe: Jœcar-Vinalop(cid:243)n juoksuttaminen Valenciassa Espanjassa ˜skett(cid:228)in Valencian autonomisen yhteis(cid:246)n lehdet kirjoittivat, ett(cid:228) Espanjan ymp(cid:228)rist(cid:246)ministeri(cid:246) on anonut Euroopan unionilta rahoitusta Jœcar-Vinalop(cid:243)n juoksuttamiseen. Espanjan viranomaiset hyv(cid:228)ksyiv(cid:228)t hank- keen rakennusty(cid:246)t elokuussa 1998, perustellen asiaa sill(cid:228), ett(cid:228) niin voitaisiin (cid:148)tyydytt(cid:228)(cid:228) Vonalop(cid:243)n, Alacant(cid:237)n ja Mar(cid:237)na Bajan alueiden tarpeet ilman, ett(cid:228) vesivaroja k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n liikaa(cid:148). Kuitenkin hankkeen julkistamisen j(cid:228)lkeen alueen kuntien asukasyhdistykset kuten Riu Xœquerin koordinointikomitea, ammatti- yhdistykset kuten CCOO ja ymp(cid:228)rist(cid:246)ryhm(cid:228)t ovat v(cid:228)itt(cid:228)neet, ett(cid:228) monilla suunnitelluilla juoksutusreiteill(cid:228), jotka l(cid:228)htev(cid:228)t La Muelan tai Cortesin tekoj(cid:228)rvest(cid:228), on eritt(cid:228)in kielteinen vaikutus el(cid:228)imist(cid:246)(cid:246)n, kasvistoon, maisemaan, vesist(cid:246)ihin ja kulttuuriomaisuuteen alueilla, joiden l(cid:228)pi vesi johdetaan. Alueen kunnat, yhdistykset ja yhteis(cid:246)t ep(cid:228)ilev(cid:228)t hankkeen edist(cid:228)jien v(cid:228)itteit(cid:228) energiatehokkuudesta sill(cid:228) energia, joka s(cid:228)(cid:228)stet(cid:228)(cid:228)n pumppaamalla vett(cid:228) La Muelasta menetet(cid:228)(cid:228)n muualla, koska virtaama ei ole tarpeeksi suuri voimantuotantoon alajuoksulla. Lis(cid:228)ksi juoksuttamisen vastustajat ep(cid:228)ilev(cid:228)t, ett(cid:228) hankkeen todellinen tarkoitus on turvata vesivarat rakenteilla olevalle Terra M(cid:237)tica -teemapuistolle. On otettava huomioon seuraavat seikat (cid:129) hankkeen nykyisess(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arviossa ei tarkastella juoksuttamisen vaikutusta ymp(cid:228)rist(cid:246)n tarvitsemaan veden v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n, (cid:129) juoksutus tapahtuu alueiden l(cid:228)pi, joilla on jo vuosien ajan tehty ty(cid:246)t(cid:228) ja investoitu p(cid:228)(cid:228)omia j(cid:228)lkeenj(cid:228)(cid:228)neisyyden voittamiseksi mm. EU:n Leader-ohjelman kautta; hanke vaikuttaisi negatiivisesti n(cid:228)ihin herkkiin alueisiin, (cid:129) alueen hallituksen tekem(cid:228) tutkimus osoittaa, ett(cid:228) veden otto Jœcarista vaikuttaisi Albuferan j(cid:228)rveen, joka kuuluu LIFE-ohjelman suojelukohteisiin, sill(cid:228) 50 prosenttia j(cid:228)rven vedest(cid:228) tulee Jœcarin kastelu- j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n kuuluvista puroista. Voiko komissio ilmoittaa, onko totta, ett(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)ministeri(cid:246) on anonut tukea Jœcar-Vinalop(cid:243)n juoksut- tamiseen? Jos on, mist(cid:228) budjettikohdasta ja kuinka paljon varoja on my(cid:246)nnetty? Eik(cid:246) komissio katso, ett(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) hankkeella saatetaan rikkoa yhteis(cid:246)n ymp(cid:228)rist(cid:246)lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) erityisesti siksi, ett(cid:228) ei ole annettu lausuntoa ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutuksista ja siten mahdollisesti rikotaan muun muassa elin- ymp(cid:228)rist(cid:246)direktiivi(cid:228)?