title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0709/00 från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen. Upparbetningsanläggningen Sellafield och Cap de la Hague.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Lower Normandy
North West (England)
fuel reprocessing
health risk
marine pollution

text: 20. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 53 E/19 (2001/C 53 E/023) SKRIFTLIG FR¯GA E-0709/00 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen (17 mars 2000) ˜mne: Upparbetningsanl(cid:228)ggningen Sellafield och Cap de la Hague Som avtalspart i OSPAR-konventionen efterstr(cid:228)var kommissionen m(cid:229)let att fram till (cid:229)r 2020 f(cid:229) m(cid:228)tv(cid:228)rd- ena f(cid:246)r radioaktivitet att motsvara det naturliga tillst(cid:229)ndet i hela den biotop som de europeiska haven och nord(cid:246)stra Atlanten utg(cid:246)r. I en fr(cid:229)ga fr(cid:229)n januari uppm(cid:228)rksammade v(cid:229)rt sekretariat p(cid:229) nytt den fort- skridande kontamineringen av de europeiska haven p(cid:229) grund av upparbetningsanl(cid:228)ggningen Sellafield och Cap de la Hague. I OSPAR-konventionen fastst(cid:228)lls att m(cid:228)tv(cid:228)rdena f(cid:246)r konstgjorda och av m(cid:228)nniskan framst(cid:228)llda 1. radionuklider senast (cid:229)r 2020 skall i hela den biotop som de europeiska haven och nord(cid:246)stra Atlanten utg(cid:246)r. Tror kommissionen, med h(cid:228)nsyn till m(cid:228)tutvecklingen under de senaste (cid:229)ren, att en fortsatt drift av upparbetningsanl(cid:228)ggningarna g(cid:229)r att f(cid:246)rena med detta m(cid:229)l? Om detta (cid:228)r fallet, p(cid:229) vilken vetenskaplig grund (v(cid:228)nligen ange studier) och vilka obestridliga fakta baseras denna bed(cid:246)mning? ligga n(cid:228)ra noll 2. Vilken utstr(cid:228)ckning har kommissionen behandlat fr(cid:229)gan om inte den kontinuerliga l(cid:229)gdosstr(cid:229)lning som flera generationer inv(cid:229)nare i de kontaminerade kustomr(cid:229)dena uts(cid:228)tts f(cid:246)r kommer att orsaka genetiska skador? Om kommissionen anser att det inte finns n(cid:229)gra s(cid:229)dana risker, p(cid:229) vilken vetenskaplig grund (v(cid:228)nligen ange studier) baseras i s(cid:229) fall den bed(cid:246)mningen? 3. Avser Europeiska kommissionen att i samarbete med OSPAR-kommissionen underkasta upparbet- ningsanl(cid:228)ggningarna (cid:246)kad kontroll i framtiden? Vilka framtida (cid:229)tg(cid:228)rder, inklusive finansiering av dem via budgeten, planerar kommissionen f(cid:246)r att uppn(cid:229) de m(cid:229)l som OSPAR-konventionens avtalsparter har formulerat? Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (18 maj 2000) 1. Genom att underteckna Sintra-deklarationen av den 23 juli 1998 i enlighet med Oslo-Paris- konventionen (OSPAR) betonade de undertecknande ministrarna och kommissionen sitt engagemang i ett antal m(cid:229)ls(cid:228)ttningar f(cid:246)r OSPAR som lades fram i den politiska deklarationen. I synnerhet vad g(cid:228)ller radioaktiva (cid:228)mnen (cid:229)tog sig de avtalsslutande parterna, som tr(cid:228)ffades inom ramen f(cid:246)r OSPAR-kommis- sionen, att se till att utsl(cid:228)pp och utlopp av radioaktiva (cid:228)mnen innan (cid:229)r 2020 begr(cid:228)nsas till en niv(cid:229) som g(cid:246)r att de ytterligare koncentrationerna i havsmilj(cid:246)n som blir resultatet av dessa utsl(cid:228)pp och utlopp (cid:228)r n(cid:228)ra noll, dvs. att utsl(cid:228)ppen inte (cid:246)kar. Vid detta tillf(cid:228)lle st(cid:228)llde de avtalsslutande parterna upp ett m(cid:229)l och en strategi f(cid:246)r OSPAR-kommissionens framtida arbete g(cid:228)llande radioaktiva (cid:228)mnen. Ansvaret f(cid:246)r att bed(cid:246)ma hur effektiva strategins (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r och vilka framsteg som g(cid:246)rs ligger hos OSPAR-kommissionen som skall utf(cid:246)ra en fem(cid:229)rsbed(cid:246)mning och om n(cid:246)dv(cid:228)ndigt (cid:228)ndra strategin. 2. Kommissionen har (cid:229)tagit sig att st(cid:246)dja OSPAR-kommissionen i dess arbete. OSPAR:s strategi f(cid:246)r radioaktiva (cid:228)mnen inneh(cid:229)ller ett (cid:229)tagande om att OSPAR-kommissionen skall fastst(cid:228)lla s(cid:229)dana radioaktiva (cid:228)mnen och m(cid:228)nskliga verksamheter som kan vara orov(cid:228)ckande n(cid:228)r det g(cid:228)ller effekterna av utsl(cid:228)pp och utlopp av radioaktiva (cid:228)mnen och att man vid fastst(cid:228)llandet skall ta h(cid:228)nsyn till de vetenskapliga unders(cid:246)k- ningar som ber(cid:246)r radioaktiva (cid:228)mnen i havsmilj(cid:246)n. De utv(cid:228)rderingar, program och (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits f(cid:246)r att uppn(cid:229) OSPAR-kommissionens m(cid:229)l, omfattar bland annat till(cid:228)mpningen av f(cid:246)rsiktighetsprincipen. OSPAR-kommissionens arbete b(cid:246)r s(cid:229)ledes ta tillr(cid:228)cklig h(cid:228)nsyn till de vetenskapliga fr(cid:229)gor som parlaments- ledamoten tar upp. 3. Kommissionen har (cid:229)tagit sig att delta i arbetet i OSPAR p(cid:229) m(cid:229)nga olika niv(cid:229)er vad g(cid:228)ller radioaktiva (cid:228)mnen och genomf(cid:246)r en unders(cid:246)kning f(cid:246)r uppdateringen av Mar(cid:237)naprojektet om exponering f(cid:246)r radio- aktiv str(cid:229)lning inom gemenskapen fr(cid:229)n nordeuropeiska havsomr(cid:229)den. Det h(cid:228)r arbetet omn(cid:228)mns i OSPAR- strategin betr(cid:228)ffande radioaktiva (cid:228)mnen och kommissionen har f(cid:246)r att bist(cid:229) arbetet i OSPAR-kommis- sionen tagit h(cid:228)nsyn till OSPAR:s (cid:229)sikter om unders(cid:246)kningens omfattning och karakt(cid:228)r. Som ett led i sin strategi f(cid:246)r radioaktiva (cid:228)mnen tittar OSPAR n(cid:228)rmare p(cid:229) upparbetning. Enligt OSPAR-kommissionens strategi vad g(cid:228)ller radioaktiva (cid:228)mnen m(cid:229)ste OSPAR ta h(cid:228)nsyn till resultatet av en unders(cid:246)kning som genomf(cid:246)rts av OECD:s k(cid:228)rnenergiorgan om en grundlig genomg(cid:229)ng och utv(cid:228)rdering av vilka olika C 53 E/20 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 2. 2001 alternativ f(cid:246)r upparbetning och icke-upparbetning som finns f(cid:246)r hantering av utbr(cid:228)nt k(cid:228)rnbr(cid:228)nsle. OECD har tagit hj(cid:228)lp av kommissionen i f(cid:246)rberedelserna f(cid:246)r den h(cid:228)r rapporten f(cid:246)r OSPAR. Kommissionen kommer att forts(cid:228)tta att genomf(cid:246)ra ett kontrollprogram i medlemsstaterna enligt artikel 35 i Euratomf(cid:246)r- draget. Kommissionen har dock inga planer p(cid:229) att utf(cid:246)ra kontroller av upparbetningsanl(cid:228)ggningar i samarbete med OSPAR-kommissionen, f(cid:246)r (cid:228)ven om kommissionen har r(cid:228)tt till tilltr(cid:228)de enligt artikel 35 i Euratomf(cid:246)rdraget ing(cid:229)r detta inte i OSPAR-kommissionens mandat. (2001/C 53 E/024) SKRIFTLIG FR¯GA E-0722/00 fr(cid:229)n Carles-Alfred Gas(cid:242)liba i B(cid:246)hm (ELDR) till kommissionen (17 mars 2000) ˜mne: Gemenskapsf(cid:246)rfarande f(cid:246)r registrering och utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden av verksamma (cid:228)mnen och v(cid:228)xtskyddsmedel Genom r(cid:229)dets direktiv 91/414/EEG (1) av den 15 juli 1991 inr(cid:228)ttades ett nytt system f(cid:246)r registrering och utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden av dessa produkter, varigenom ett atypiskt system f(cid:246)r registrering av verk- samma (cid:228)mnen och medel som har sin utg(cid:229)ngspunkt i de produkter som hade producerats och r(cid:246)rt sig fritt fram till den tidpunkten har inf(cid:246)rts. Denna atypiska situation f(cid:229)r nu, i takt med att dessa (cid:228)mnen tas upp i bilaga 1 till direktivet, mycket allvarliga konsekvenser f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag. Det f(cid:246)religger fall d(cid:229) den som anm(cid:228)ler ett verksamt (cid:228)mne som (cid:228)r upptaget i bilaga 1, genom att tolka artikel 13. 3 d i direktivet p(cid:229) ett felaktig s(cid:228)tt som (cid:228)r of(cid:246)renligt med gemenskapsr(cid:228)ttsliga principer, till(cid:229)ter att ett verksamt (cid:228)mne tillhandah(cid:229)lls samt ger tillg(cid:229)ng till skyddade uppgifter som har beg(cid:228)rts av tredje part, men till osk(cid:228)liga priser eller orimliga villkor med avseende p(cid:229) referensmarknaden. D(cid:228)rigenom kan innehavarna av exklusiva r(cid:228)ttigheter konkurrera ut sm(cid:229) och medelstora konkurrenter som arbetar med dessa (cid:228)mnen (cid:228)nda tills de tas upp i bilaga 1 till direktivet. ˜r kommissionen medveten om vilket hot ovan beskrivna handlande utg(cid:246)r mot sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag inom v(cid:228)xtskyddssektorn, vilket handlande grundas p(cid:229) en konkret tolkning av direktivet? ˜r kommissionen medveten om vilket hot detta skulle kunna utg(cid:246)ra f(cid:246)r traditionella producenter av verk- samma (cid:228)mnen eller tillverkare av v(cid:228)xtskyddsmedel som anv(cid:228)nder vissa verksamma (cid:228)mnen i sina produkter? Avser kommissionen att till(cid:229)ta detta agerande? Avser kommissionen att till(cid:229)ta att tredje part som (cid:246)nskar f(cid:229) tillg(cid:229)ng till skyddade uppgifter skall betala belopp som fastst(cid:228)llts uteslutande med beaktande av kostnaderna f(cid:246)r den akt som framtagits av den f(cid:246)rste anm(cid:228)laren, utan att beakta hur vederb(cid:246)rande avser att anv(cid:228)nda uppgifterna, med h(cid:228)nsyn till s(cid:246)kandens produktion, marknadsandel och kapacitet och potential att distribuera och saluf(cid:246)ra produkterna? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder avser kommissionen att vidta f(cid:246)r att motverka de negativa konsekvenser som direktivet har f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag inom sektorn? (1) EGT L 230, 19. 8. 1991, s. 1; svensk specialutg(cid:229)va, omr(cid:229)de 13, volym 20, s. 236. Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 april 2000) Anv(cid:228)ndningen av v(cid:228)xtskyddsmedel regleras av r(cid:229)dets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 (1) om utsl(cid:228)ppande av v(cid:228)xtskyddsmedel p(cid:229) marknaden. De huvudsakliga m(cid:229)ls(cid:228)ttningarna med detta direktiv (cid:228)r att a) s(cid:228)kerst(cid:228)lla en h(cid:246)g skyddsniv(cid:229) f(cid:246)r m(cid:228)nniskors h(cid:228)lsa, f(cid:246)r konsumenter och f(cid:246)r producenter av jordbruks- varor, b) s(cid:228)kerst(cid:228)lla en h(cid:246)g skyddsniv(cid:229) f(cid:246)r milj(cid:246) och resurser och c) s(cid:228)kerst(cid:228)lla fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r v(cid:228)xt- skyddsmedel och jordbruksprodukter i gemenskapen. Direktivet inneh(cid:229)ller en f(cid:246)rteckning (positiv lista) (cid:246)ver godk(cid:228)nda verksamma (cid:228)mnen som efter en noggrann utv(cid:228)rdering anses vara s(cid:228)kra f(cid:246)r m(cid:228)nniskors och djurs h(cid:228)lsa och milj(cid:246)n. Medlemsstaterna kan endast godk(cid:228)nna ett v(cid:228)xtskyddsmedel om det verksamma (cid:228)mne som det inneh(cid:229)ller finns med i f(cid:246)rteckningen och under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att vissa kriterier r(cid:246)rande effektivitet och s(cid:228)kerhet f(cid:246)r m(cid:228)nniskor och milj(cid:246)n uppfylls


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 594/2000 af 17. marts 2000 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af sleben langkornet ris inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2176/1999 omhandlede licitation

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice
third country

formats: html pdf print

text: 18. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 71/11 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 594/2000 af 17. marts 2000 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af sleben langkornet ris inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2176/1999 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (3) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 3072/95 af 22. december 1995 om den fælles markedsordning for ris (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2072/98 (2), særlig artikel 13, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2176/1999 (3) restitutionen ved blev der åbnet en licitation over udførsel af ris. I overensstemmelse med artikel 5 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 584/75 (4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 299/95 (5), kan Kommissionen på grundlag af de indgivne bud efter fremgangsmåden i artikel 22 i forordning (EF) nr. 3072/95 vedtage at fast- sætte en maksimumseksportrestitution. Ved fastsættelse af denne skal der bl. a. tages hensyn til kriterierne i artikel 13 i forordning (EF) nr. 3072/95. Tilslagsmodtager bliver enhver bydende, hvis bud er lig med eller ligger under maksimumseksportrestitutionen. Anvendelsen af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende ris medfører, at maksimumseksportrestitutionen fastsættes til det i artikel 1 nævnte beløb. (4) De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningsko- mitéen for Korn — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Maksimumsrestitutionen ved udførsel af sleben langkornet ris henhørende under KN-kode 1006 30 67 til visse tredjelande fastsættes på grundlag af bud, der er indgivet fra den 10. til 16. marts 2000, til 269,00 EUR/t inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 2176/1999 omhandlede licitation. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 18. marts 2000. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 17. marts 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 329 af 30. 12. 1995, s. 18. (2) EFT L 265 af 30. 9. 1998, s. 4. (3) EFT L 267 af 15. 10. 1999, s. 4. (4) EFT L 61 af 7. 3. 1975, s. 25. (5) EFT L 35 af 15. 2. 1995, s. 8


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0712/00 från Glyn Ford (PSE) till kommissionen. Ändringsdirektiv 98/95/EG och 98/96/EG.

eurovoc_concepts:
EU law - national law
United Kingdom
agricultural product nomenclature
crop production
marketing
seed

text: C 330 E/208 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 11. 2000 Strider de nederl(cid:228)ndska myndigheternas beslut mot principen om ber(cid:228)ttigade f(cid:246)rv(cid:228)ntningar, eftersom 2. de ber(cid:246)rda bosatt sig i utlandet i god tro medvetna om att de skulle forts(cid:228)tta att (cid:229)tnjuta ett helt(cid:228)ckande sjukf(cid:246)rs(cid:228)kringsskydd genom AWBZ? Om detta inte (cid:228)r fallet anser r(cid:229)det d(cid:229) att den nederl(cid:228)ndska (cid:229)tg(cid:228)rden inte inneb(cid:228)r n(cid:229)got hinder f(cid:246)r till(cid:228)mpningen av principen om ber(cid:228)ttigade f(cid:246)rv(cid:228)ntningar? Svar (2 maj 2000) Den (cid:228)rade parlamentsledamotens fr(cid:229)ga faller inte inom ramen f(cid:246)r r(cid:229)dets befogenheter. I enlighet med f(cid:246)rdraget (cid:228)r det kommissionen som skall se till att gemenskapsr(cid:228)tten genomf(cid:246)rs och i f(cid:246)rekommande fall f(cid:246)rel(cid:228)gga r(cid:229)det, eller Europaparlamentet och r(cid:229)det gemensamt, lagstiftningsf(cid:246)rslag p(cid:229) de omr(cid:229)den som omfattas av gemenskapens befogenheter. (2000/C 330 E/241) SKRIFTLIG FR¯GA E-0712/00 fr(cid:229)n Glyn Ford (PSE) till kommissionen (17 mars 2000) ˜mne: ˜ndringsdirektiv 98/95/EG och 98/96/EG Kan kommissionen ange om n(cid:229)got av direktiven 98/95/EG (1) och 98/96/EG (2) f(cid:246)rhindrar den brittiska regeringen fr(cid:229)n att bibeh(cid:229)lla best(cid:228)mmelsen om offentlig r(cid:229)dfr(cid:229)gning som ing(cid:229)r i F(cid:246)renade kungarikets f(cid:246)reskrift 1982/844 (del 3 punkterna 21(cid:141)30)? (1) EGT L 25, 1. 2. 1999, s. 1. (2) EGT L 25, 1. 2. 1999, s. 27. Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (18 april 2000) I artiklarna 21 till 30 i del III i den brittiska lagstiftningen om inf(cid:246)randet av fr(cid:246)sorter p(cid:229) den nationella f(cid:246)rteckningen (cid:246)ver jordbruksplantor [The Seeds (National List of Varieties) Regulations 1987] f(cid:246)reskrivs en fattas av de brittiska myndigheterna om registrering, v(cid:228)gran att offentlig r(cid:229)dfr(cid:229)gning innan beslut registrering, f(cid:246)rnyande eller tillbakatagande av en registrering av en fr(cid:246)sort eller av (cid:228)garen till den p(cid:229) den nationella f(cid:246)rteckningen. Dessa best(cid:228)mmelser (cid:228)r inte resultatet av en skyldighet p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) utan av ett beslut som den brittiske lagstiftaren har fattat. Genom direktiven 98/95/EG (1) och 98/96/EG (2) p(cid:229)verkas inte m(cid:246)jligheten att bibeh(cid:229)lla de best(cid:228)mmelser som avses ovan. De beslut som antagits av de nationella myndigheterna efter r(cid:229)dfr(cid:229)gningen skall i alla h(cid:228)ndelser (cid:246)verensst(cid:228)mma med de allm(cid:228)nna och s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelserna i EG-f(cid:246)rdraget eller i de akter som antagits av institutionerna i enlighet med dessa. (1) R(cid:229)dets direktiv 98/95/EG av den 14 december 1998 om (cid:228)ndring ang(cid:229)ende konsolideringen av den inre marknaden genetiskt modifierade v(cid:228)xtsorter samt v(cid:228)xtgenetiska resurser, av direktiven 66/400/EEG, 66/401/EEG, 66/402/EEG, 66/403/EEG, 69/208/EEGm 70/457/EEG och 70/458/EEG om saluf(cid:246)ring av betuts(cid:228)de, uts(cid:228)de av foderv(cid:228)xter, uts(cid:228)de av str(cid:229)s(cid:228)d, uts(cid:228)despotatis, uts(cid:228)de av olje- och sp(cid:229)nadsv(cid:228)xter och uts(cid:228)de av k(cid:246)ksv(cid:228)xter samt om den gemensamma sortlistan f(cid:246)r arter av lantbruksv(cid:228)xter. (2) R(cid:229)dets direktiv 98/96/EG av den 14 december 1998 om (cid:228)ndring av bland annat icke-officiella f(cid:228)ltsinspketioner enligt direktiven 66/400/EEG, 66/401/EEG, 66/402/EEG, 66/403/EG, 69/208/EEG, 70/457/EEG och 70/458/EEG om saluf(cid:246)ring av betuts(cid:228)de, uts(cid:228)de av foderv(cid:228)xter, uts(cid:228)de av str(cid:229)s(cid:228)d, uts(cid:228)despotatis, uts(cid:228)de av olje- och sp(cid:229)nads- v(cid:228)xter och uts(cid:228)de av k(cid:246)ksv(cid:228)xter samt om den gemensamma sortlistan f(cid:246)r arter av lantbruksv(cid:228)xter


title: PERGUNTA ESCRITA E-0698/00 apresentada por Hubert Pirker (PPE-DE) à Comissão. Negociações de adesão da República da Eslovénia à União Europeia.

eurovoc_concepts:
Slovenia
accession negotiations
competence of the Member States
ethnic discrimination
ownership

text: C 53 E/18 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 2. 2001 Para mais informa(cid:231)ıes, sugere-se que sejam consultados os seguintes s(cid:237)tios na Internet: http://www. un. org/millennium (s(cid:237)tio Internet das Na(cid:231)ıes Unidas); http://www. globalpolicy. org/ngos/docs99/gpfrep. htm (s(cid:237)tio do F(cid:243)rum sobre Pol(cid:237)tica Global). (2001/C 53 E/021) PERGUNTA ESCRITA E-0697/00 apresentada por Hubert Pirker (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (17 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Resolu(cid:231)ªo do Parlamento Europeu de 15 de Abril de 1999 sobre o relat(cid:243)rio da Comissªo relativo aos progressos efectuados pela EslovØnia na prepara(cid:231)ªo para a adesªo (1998) Na sua «Declara(cid:231)ªo e Recomenda(cid:231)ªo» (de 18. 3. 1999) a Comissªo Parlamentar Mista UE-EslovØnia exortou o Governo esloveno a abolir as leis e decretos de 1945 e 1946 ainda em vigor se disserem respeito (cid:224) expulsªo de etnias na ex-JugoslÆvia. Pode a Comissªo informar se realizou conversa(cid:231)ıes com o Governo da Repœblica da EslovØnia sobre estas leis e decretos e de que forma pretende tomar em considera(cid:231)ªo este desejo do Parlamento Europeu no quadro das negocia(cid:231)ıes de adesªo? (2001/C 53 E/022) PERGUNTA ESCRITA E-0698/00 apresentada por Hubert Pirker (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (17 de Mar(cid:231)o de 2000) Objecto: Negocia(cid:231)ıes de adesªo da Repœblica da EslovØnia (cid:224) Uniªo Europeia Na Cimeira de Copenhaga, em 1993, o Conselho Europeu confirmou o seu empenho em proteger todos contra as viola(cid:231)ıes dos direitos e liberdades fundamentais, remetendo, entre outros documentos, para a Conven(cid:231)ªo das Na(cid:231)ıes Unidas sobre a Elimina(cid:231)ªo de todas as formas de Discrimina(cid:231)ªo Racial. Esta Conven(cid:231)ªo prevŒ a obrigatoriedade de abolir leis e disposi(cid:231)ıes discriminat(cid:243)rias. Como encara a Comissªo o facto de, em contradi(cid:231)ªo com o atrÆs exposto, a Repœblica da EslovØnia ter ainda em vigor os Decretos Avnoj (de 1944 e 1946), que visam declaradamente etnias espec(cid:237)ficas? Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas E-0697/00 e E-0698/00 dada pelo ComissÆrio G(cid:252)nter Verheugen em nome da Comissªo (2 de Maio de 2000) No seu parecer relativo ao pedido de adesªo da Repœblica da EslovØnia (cid:224) Uniªo Europeia, de Junho de 1997, a Comissªo estimou que a Repœblica da EslovØnia satisfaz os critØrios pol(cid:237)ticos estabelecidos em Copenhaga e que o pa(cid:237)s alcan(cid:231)ou a estabilidade das institui(cid:231)ıes que garantem a democracia, o Estado de Direito, os Direitos humanos, bem como o respeito e a protec(cid:231)ªo das minorias. A Repœblica da EslovØnia comprometeu-se a satisfazer os critØrios em matØria de Estado de Direito e de fidelidade aos princ(cid:237)pios dos Direitos humanos. Contudo, as decisıes AVNOJ foram aprovadas e aplicadas antes da funda(cid:231)ªo das Comunidades e sªo vest(cid:237)gios da legisla(cid:231)ªo da antiga Repœblica Socialista da JugoslÆvia. O processo de restitui(cid:231)ªo dos bens im(cid:243)veis continua. A Comissªo estÆ ciente de que o processo de restitui(cid:231)ªo dos bens im(cid:243)veis Ø muito lento na Repœblica da EslovØnia, mas segue este processo no contexto das suas rela(cid:231)ıes bilaterais com este pa(cid:237)s. Todavia, nªo pode intervir directamente nesta questªo, atendendo ao artigo 295o (ex-artigo 222o) do Tratado que institui a Comunidade Europeia que refere, muito explicitamente, que o Tratado em nada prejudica o regime da propriedade nos Estados-membros


title: Kommissionens förordning (EG) nr 590/2000 av den 17 mars 2000 om fastställande av det högsta stödbeloppet för koncentrerat smör för den 221:e särskilda anbudsinfordran som görs inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EEG) nr 429/90

eurovoc_concepts:
EU Member State
aid system
award of contract
butter
intervention agency

text: L 71/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 3. 2000 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 590/2000 av den 17 mars 2000 om fastställande av det högsta stödbeloppet för koncentrerat smör för den 221:e särskilda anbuds- förordning infordran som görs inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i (EEG) nr 429/90 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av mark- naden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 10 i denna, och (2) (3) Med beaktande av de anbud som mottagits bör det högsta stödbeloppet fastställas till den nivå, som anges nedan, och säkerheten för slutanvändningen bestämmas enligt detta. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. av följande skäl: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. (1) genom förordning I enlighet med kommissionens förordning (EEG) nr 429/ 90 av den 20 februari 1990 om beviljande genom anbudsinfordran av stöd för koncentrerat smör avsett förbrukning inom gemenskapen (2), senast för direkt ändrad (EG) nr 124/1999 (3) använder interventionsorganen stående anbudsinfordran för beviljande av stöd för koncentrerat smör. Artikel 6 i ovannämnda förordning fastställer att med beaktande av de anbud som inkommit i samband med en särskild anbudsinfordran bör det bestämmas ett högsta stödbe- lopp för koncentrerat smör med en fetthalt av minst 96 % eller också bör beslut fattas om att inget kontrakt skall tilldelas. Beloppet på säkerheten för slutanvänd- ningen bör bestämmas i enlighet med detta. Artikel 1 För den 221:e särskilda anbudsinfordran som görs inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EEG) nr 429/90 skall det högsta stödbeloppet och beloppet på säker- heten för slutanvändningen fastställas på följande sätt: — högsta stödbeloppet: — säkerheten för slutanvändningen: 117 EUR/100 kg, 129 EUR/100 kg. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 18 mars 2000. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 17 mars 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 48. (2) EGT L 45, 21. 2. 1990, s. 8. (3) EGT L 16, 21. 1. 1999, s. 19


title: QUESTION ÉCRITE E-0701/00 posée par Francesco Turchi (UEN) à la Commission. Réglementation de l'information.

eurovoc_concepts:
Italy
advertising
election campaign
information system
infringement of EU law
political parties
provision of services

text: 13. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 46 E/29 le 29 janvier 1999, au titre de l(cid:146)article 24 de la directive prØcitØe, qui prØvoit, dans son mesures, paragraphe premier, que «les (cid:201)tats membres oø des engagements ou des garanties d(cid:146)exploitation, accordØes avant l(cid:146)entrØe en vigueur de la prØsente directive, risquent de ne pas pouvoir Œtre honorØs en raison des dispositions de la prØsente directive, pourront demander (cid:224) bØnØficier d(cid:146)un rØgime transitoire; celui-ci pourra leur Œtre accordØ par la Commission, en tenant compte, entre autres, de la taille ou du niveau d(cid:146)interconnexion du rØseau concernØ, ainsi que de la structure de son industrie de l(cid:146)ØlectricitØ. La Commission informe les (cid:201)tats membres de ces demandes avant de prendre une dØcision, dans le respect de la confidentialitØ. Cette dØcision est publiØe au Journal officiel des CommunautØs europØennes». Les autoritØs espagnoles ont en mŒme temps notifiØ ces mesures, en tant que de besoin, au titre de l(cid:146)article 88 (ex article 93) paragraphe 3 du traitØ CE (aides d(cid:146)(cid:201)tat). En date du 8 juillet 1999, la Commission a pris une dØcision indiquant que ces mesures ne relŁvent pas de l(cid:146)article 24 de la directive, mais qu(cid:146)elles devaient Œtre examinØes au regard des rŁgles relatives aux aides d(cid:146)(cid:201)tat, et, en particulier, de l(cid:146)article 87 (ex article 92) paragraphe 3 lettre c) du traitØ CE (2). Les autoritØs espagnoles ont formØ un recours en annulation contre cette dØcision, actuellement pendant devant la Cour (3). ParallŁlement, la Commission examine le dossier en tant qu(cid:146)aide non notifiØe, parce que la mesure a ØtØ mise en vigueur avant sa notification au titre de l(cid:146)article 88, paragraphe 3 prØcitØ. La Commission prendra une dØcision dans les meilleurs dØlais. JO L 27 du 30. 1. 1997. JO L 319 du 11. 12. 1999. (1) (2) (3) Affaire C-369/99, Royaume d(cid:146)Espagne contre la Commission. (2001/C 46 E/034) QUESTION (cid:201)CRITE E-0701/00 posØe par Francesco Turchi (UEN) (cid:224) la Commission (17 mars 2000) Objet: RØglementation de l(cid:146)information La directive 98/34/CE (1) modifiØe par la directive 98/48/CE (2) du Parlement et du Conseil du 20 juillet 1998, prØvoit une procØdure d(cid:146)information dans le domaine des normes et rØglementations techniques que chaque (cid:201)tat membre est tenu de communiquer, (cid:224) compter du 5 aoßt 1999, (cid:224) la Commission au cours de la phase de conception de toute nouvelle rŁgle sur les services de la sociØtØ de l(cid:146)information, afin d(cid:146)empŒcher l(cid:146)apparition d(cid:146)obstacles (cid:224) la libre circulation des services en ligne. Compte tenu du fait qu(cid:146)une Øventuelle adoption d(cid:146)un projet de rØglementation nationale sans notification prØalable (cid:224) la Commission Øquivaudrait (cid:224) une violation du droit communautaire par l(cid:146)(cid:201)tat membre intØressØ, et ce quel que soit le contenu de la lØgislation nationale, la Commission voudrait-elle prØciser si le gouvernement italien a respectØ la procØdure susmentionnØe en approuvant la loi 4197B du SØnat appelØe «par conditio» et, dans la nØgative, si elle envisage d(cid:146)engager la procØdure d(cid:146)infraction (cid:224) l(cid:146)Øgard de l(cid:146)(cid:201)tat membre en question? (1) (2) JO L 204 du 21. 7. 1998, p. 37. JO L 217 du 5. 8. 1998, p. 18. RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (27 avril 2000) Dans ses rØponses aux question Øcrites P-1608/99 de M. Tajani (1) et E-1734/99 de M. Ferri (2), la Commission avait relevØ la prØsence, (cid:224) l(cid:146)Øpoque, dans le projet de loi italienne sur l(cid:146)information et la publicitØ politico-Ølectorales (dite loi «par condicio») de dispositions relatives (cid:224) des services de la sociØtØ de l(cid:146)information. C 46 E/30 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 13. 2. 2001 Toutefois, il s(cid:146)avŁre que de telles dispositions ne figurent plus dans le texte dØfinitif de la loi du 22 fØvrier 2000, n. 28 adoptØ par le Parlement italien, qui rØgit uniquement la communication et les messages politiques sur les cha(cid:238)nes de radiodiffusion (voir ses articles 2 et 4). Compte tenu du fait que l(cid:146)information et la publicitØ politico-Ølectorales en ligne (par exemple sur Internet) ne sont donc pas soumises (cid:224) ladite loi italienne et que la directive 98/34/CE (telle que modifiØe par la directive «Transparence» 98/48/CE du Parlement et du Conseil du 20 juillet 1998 prØvoyant une procØdure d(cid:146)information dans le domaine des normes et rØglementations techniques) (3), exclut explicitement les services de radiodiffusion sonore et audiovisuelle de son champ d(cid:146)application, l(cid:146)adoption de la loi italienne sur la «par condicio» ne constitue pas une violation de la procØdure de notification prØalable prØvue par la directive citØe. (1) (2) (3) JO C 27 E du 29. 1. 2000. JO C 170 E du 20. 6. 2000. JO L 217 du 5. 8. 1998. (2001/C 46 E/035) QUESTION (cid:201)CRITE E-0710/00 posØe par Hiltrud Breyer (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: Mise en (cid:156)uvre de la directive sur l(cid:146)ØlectricitØ (17 mars 2000) 1. Les mesures de dissociation comptable prises dans le secteur de l(cid:146)ØlectricitØ, en particulier en ce qui concerne la sØparation entre les activitØs de transport et de distribution et les activitØs de production et de vente d(cid:146)ØlectricitØ, ont-elles ØtØ suffisantes pour garantir une concurrence loyale et Øquitable dans ce secteur? A-t-on veillØ (cid:224) ce que les coßts de transaction puissent Œtre maintenus aussi bas que possible dans 2. l(cid:146)intØrŒt des petits fournisseurs? 3. 4. Compte tenu de la dissociation comptable, comment le montant des frais de transit est-il contr(cid:244)lØ? a) Des comparaisons ont-elles dØj(cid:224) ØtØ effectuØes entre les (cid:201)tats membres de l(cid:146)UE? Que coßte par exemple le transit d(cid:146)1 kilowatt/heure sur une distance de 150 km? b) Dans la nØgative, pourquoi pas? Comment peut-on s(cid:146)assurer que la concurrence est Øquitable en l(cid:146)absence de donnØes permettant d(cid:146)Øtablir une comparaison? 5. Existe-t-il une raison justifiant les diffØrences en matiŁre de frais de transit? Au cas oø il n(cid:146)y aurait pas de contr(cid:244)le en la matiŁre, comment la mise en (cid:156)uvre de la directive sur 6. l(cid:146)ØlectricitØ est-elle garantie? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (3 mai 2000) 1. La dissociation comptable dans l(cid:146)industrie de l(cid:146)ØlectricitØ est un ØlØment essentiel pour garantir une concurrence loyale et Øquitable, ainsi que l(cid:146)Honorable Parlementaire le souligne (cid:224) juste titre. ConformØment (cid:224) la directive 96/92/CE du Parlement et du Conseil du 19 dØcembre 1996 concernant des rŁgles communes pour le marchØ intØrieur de l(cid:146)ØlectricitØ (1), les (cid:201)tats membres sont tenus de sØparer les activitØs du gestionnaire du rØseau de transport (GRT) dans la comptabilitØ et sur le plan de la gestion. Toutefois, il n(cid:146)existe actuellement aucune obligation pour les (cid:201)tats membres de dissocier juridiquement l(cid:146)exploitation du rØseau de transport ou d(cid:146)exiger une sØparation de la propriØtØ des activitØs naturelles de monopole de la


title: QUESTION ÉCRITE E-0719/00 posée par Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) à la Commission. Accidents du travail.

eurovoc_concepts: European Agency for Safety and Health at Work

text: 21. 11. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 330 E/209 (2000/C 330 E/242) QUESTION (cid:201)CRITE E-0716/00 posØe par Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) (cid:224) la Commission (17 mars 2000) Objet: ConformitØ des frais de scolaritØ au Royaume-Uni avec le droit communautaire de la concurrence Suite (cid:224) la dØcentralisation au Royaume-uni, les universitØs Øcossaises rØduisent et diffŁrent dorØnavant le paiement des frais de scolaritØ des Øtudiants europØens ((cid:224) l(cid:146)exception des Øtudiants anglais, gallois et d(cid:146)Irlande du Nord), tandis que toutes les autres universitØs du Royaume-Uni ont l(cid:146)obligation d(cid:146)exiger le paiement des frais de scolaritØ (cid:224) l(cid:146)inscription. Cette diffØrence de conditions quant au financement des Øtudes au Royaume-Uni donne aux universitØs Øcossaises un avantage concurrentiel dØloyal par rapport (cid:224) leurs homologues d(cid:146)Angleterre, du Pays de Galles et d(cid:146)Irlande du Nord, notamment en ce qui concerne l(cid:146)inscription d(cid:146)Øtudiants Øtrangers. La Commission voudrait-elle par consØquent confirmer si cette situation est pleinement conforme aux principes du droit communautaire de la concurrence tel qu(cid:146)ils sont inscrits aux traitØs europØens? RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (3 avril 2000) L(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien se reporter (cid:224) la rØponse que la Commission a donnØe (cid:224) sa question Øcrite E-0374/00 (1). (1) Voir page 143. (2000/C 330 E/243) QUESTION (cid:201)CRITE E-0719/00 posØe par Manuel PØrez `lvarez (PPE-DE) (cid:224) la Commission (17 mars 2000) Objet: Accidents du travail Aux dires des experts, le travail constitue par dØfinition un risque. Le risque est Øvidemment accru pour certaines activitØs. Et ce risque, en dØpit des mesures dØployØes, se traduit effectivement en sinistre beaucoup trop souvent. Les responsables politiques des pays compØtents reconnaissent (cid:224) la fois le bien-fondØ des lois et l(cid:146)insuffisance de celles-ci. L(cid:146)Union europØenne mise sur la crØation d(cid:146)emplois, entendant par l(cid:224) des emplois de qualitØ. Emplois d(cid:146)oø ne saurait Œtre absente la notion d(cid:146)«emplois dans des conditions de sØcuritØ». La Commission a-t-elle envisagØ de nouvelles mesures pour mettre en pratique ou coordonner les mesures visant (cid:224) rØduire le nombre d(cid:146)accidents du travail? RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (25 avril 2000) La Commission partage entiŁrement l(cid:146)opinion de l(cid:146)Honorable Parlementaire sur l(cid:146)importance des actions destinØes (cid:224) la protection de la santØ et la sØcuritØ des travailleurs en vue de rØduire le nombre d(cid:146)accidents de travail. (cid:192) cet Øgard, la politique de la Commission en la matiŁre a eu depuis toujours cet objectif. Les directives dans le domaine de «la santØ et la sØcuritØ au travail» qui ont ØtØ adoptØes par le Conseil sur base de propositions de la Commission constituent un socle minimum de mesures de protection des travailleurs contre les accidents de travail et les maladies professionnelles. Il appartient aux (cid:201)tats membres d(cid:146)assurer un contr(cid:244)le et une surveillance adØquats de l(cid:146)application des dispositions nationales qui transposent ces directives. C 330 E/210 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 21. 11. 2000 En vue de faciliter l(cid:146)application des directives et de contribuer (cid:224) la rØduction des accidents de travail, la Commission initie des actions non lØgislatives parmi lesquelles, l(cid:146)Ølaboration de guides pratiques (cid:224) caractŁre non contraignant, chaque fois que cela s(cid:146)avŁre nØcessaire. Dans ce contexte, la Commission attire Øgalement l(cid:146)attention de l(cid:146)Honorable Parlementaire sur les activitØs dØployØes par l(cid:146)Agence pour la sØcuritØ et la santØ au travail et notamment sur la confØrence intitulØe «sØcuritØ et santØ et employabilitØ» qui s(cid:146)est tenue en septembre 1999 (cid:224) Bilbao. Lors de cette confØrence les liens entre l(cid:146)exclusion du marchØ de travail, l(cid:146)employabilitØ, la rØinsertion au travail, la culture de protection de la sØcuritØ et de la santØ au travail et l(cid:146)ØgalitØ des chances, l(cid:146)adaptation de l(cid:146)environnement du travail (cid:224) l(cid:146)homme et la compØtitivitØ des entreprises ont ØtØ ØvoquØs. Une copie des conclusions de cette confØrence est envoyØe directement (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire et au SecrØtariat gØnØral du Parlement. (2000/C 330 E/244) QUESTION (cid:201)CRITE P-0729/00 posØe par Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: RØunion UE-CorØe: industrie europØenne de la construction navale (6 mars 2000) Le membre de la Commission europØenne chargØ des entreprises, M. Liikanen, a indiquØ, devant la commission de l(cid:146)industrie du Parlement, en dØcembre de l(cid:146)annØe ØcoulØe, que la Commission comptait rencontrer la CorØe pour examiner avec elle la problØmatique actuelle de l(cid:146)industrie de la construction navale au niveau international et en particulier la concurrence dØloyale exercØe par la CorØe dans ce domaine. La Commission pourrait-elle prØciser si une rØunion a dØj(cid:224) eu lieu avec la CorØe pour aborder cette problØmatique? Dans l(cid:146)affirmative, pourrait-elle dire (cid:224) quel niveau a eu lieu cette rØunion (ou ces rØunions), quel en a ØtØ l(cid:146)ordre du jour et quels rØsultats ont ØtØ obtenus? Pourrait-elle indiquer quelle stratØgie et quelles mesures ont ØtØ adoptØes ou vont l(cid:146)Œtre (cid:224) la suite des contacts intervenus (cid:224) ce jour avec la CorØe? Pourrait-elle fournir le calendrier des prochaines rØunions avec la CorØe ainsi que leur ordre du jour et le niveau auquel elles se dØrouleront? RØponse donnØe par M. Lamy au nom de la Commission (5 avril 2000) Suite aux conclusions du Conseil Industrie du 9 novembre 1999, un dialogue bilatØral entre l(cid:146)Union et la CorØe s(cid:146)est engagØ pour tenter de trouver des solutions aux problŁmes de concurrence dØloyale dans le secteur de la construction navale. La Commission a informØ la CorØe que faute de rØsultats satisfaisants, l(cid:146)industrie europØenne pourrait introduire rapidement une plainte au titre du rŁglement sur les obstacles au commerce (ROC) auprŁs de la Commission. Cette procØdure pourrait, (cid:224) terme, conduire (cid:224) une action (cid:224) l(cid:146)Organisation mondiale du commerce. AprŁs la premiŁre prise de contact (cid:224) Paris, le 14 dØcembre 1999, une dØlØgation de la Commission s(cid:146)est rendue (cid:224) SØoul, les 10 et 11 fØvrier 2000 en vue d(cid:146)obtenir des engagements clairs de la part des CorØens. Ceux-ci portaient sur la reconnaissance de la responsabilitØ de la CorØe dans la crise actuelle du secteur, l(cid:146)engagement de ne pas intervenir dans le sauvetage des chantiers corØens en faillite et l(cid:146)application des rŁgles de transparence et en particulier les standards internationaux en matiŁre comptable permettant de couvrir l(cid:146)ensemble des coßts pour la fixation des prix des navires. La CorØe n(cid:146)a pas acceptØ, (cid:224) ce stade, la proposition europØenne


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0708/00 von Hiltrud Breyer (Verts/ALE) an die Kommission. Meldung der Donau-Auen als FFH-Gebiet.

eurovoc_concepts:
Bavaria
Germany
infringement procedure (EU)
protected area

text: C 26 E/92 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 26. 1. 2001 ist ein Besuch der Troika in Moskau vorgesehen, bei dem der Vorsitz der EU der russischen Seite seine Ansichten mit Nachdruck vortragen wird. Dar(cid:252)ber hinaus wird das Thema am 10. April auf der Tagesordnung f(cid:252)r die in Luxemburg stattfindende Tagung des Kooperationsrates mit Ru(cid:223)land stehen. Der Rat hat wiederholt gefordert, da(cid:223) alle Menschenrechtsverletzungen glaubw(cid:252)rdig und transparent untersucht und die an den Greueltaten Beteiligten vor Gericht gestellt werden. Der Pr(cid:228)sident des Rates hat in seiner Erkl(cid:228)rung vom 29. M(cid:228)rz vor der Menschenrechtskommission in Genf seiner tiefen Beunruhi- gung (cid:252)ber die Lage in Tschetschenien Ausdruck gegeben. In der Menschenrechtskommission hat sich der Vorsitz im Namen der Europ(cid:228)ischen Union aktiv an der Aussprache (cid:252)ber die Menschenrechtslage in Tschetschenien beteiligt. Er hat eine Resolution vorgelegt, die zum Ausdruck bringt, da(cid:223) die Informationen (cid:252)ber schwere, massive und offenkundige Menschenrechts- verletzungen in Tschetschenien Anla(cid:223) zu tiefer Beunruhigung geben, und mit der die Schaffung eines repr(cid:228)sentativen und unabh(cid:228)ngigen nationalen Untersuchungsausschusses gefordert wird. Diese Resolution wurde nach einer Abstimmung in der Menschenrechtskommission angenommen. Der Rat verfolgt aufmerksam die Arbeit des Sonderbeauftragten f(cid:252)r Menschenrechte des russischen Pr(cid:228)sidenten, Herrn Kalamanow. Er erwartet von ihm, da(cid:223) er dazu beitr(cid:228)gt, da(cid:223) wieder Gerechtigkeit in Tschetschenien herrscht und ein gewisses Ma(cid:223) an Vertrauen in das Gesetz wiederhergestellt wird. Der Rat fordert die russischen Beh(cid:246)rden nachdr(cid:252)cklich auf, dies zu erm(cid:246)glichen. (2001/C 26 E/112) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0708/00 von Hiltrud Breyer (Verts/ALE) an die Kommission Betrifft: Meldung der Donau-Auen als FFH-Gebiet (17. M(cid:228)rz 2000) Nach Presseberichten will die Bayerische Staatsregierung (cid:252)ber die Meldung der Donau-Auen zwischen Straubing und Vilshofen als FFH-Gebiet erst dann entscheiden, wenn (cid:132)das Ob und das Wie des Donauaus- baus(cid:147) gekl(cid:228)rt ist. Nach der Rechtsprechung des EuGH d(cid:252)rfen jedoch ausschlie(cid:223)lich naturschutzfachliche Kriterien (und nicht wirtschaftliche) herangezogen werden, um zu entscheiden, ob und in welchen Grenzen ein Schutzgebiet auszuweisen ist. 1. Ist die Kommission (cid:252)ber dieses kritikw(cid:252)rdige Verhalten der Bayerischen Staatsregierung informiert? 2. Stimmt die Kommission der Abgeordneten zu, da(cid:223) die Donau-Auen zwischen Straubing und Vilshofen unverz(cid:252)glich als Schutzgebiet (im Sinne der EG-Vogelschutzrichtlinie) auszuweisen und als FFH-Gebiet zu melden sind? Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) die Entscheidung (cid:252)ber den Donauausbau mit Abschlu(cid:223) der derzeit 3. laufenden vertieften Untersuchungen noch in diesem Jahr erfolgen soll? 4. Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) drei von den derzeit vier untersuchten Varianten des Donauausbaus (Varianten B, C und D) das (cid:132)faktische Schutzgebiet Donau-Auen(cid:147) zerst(cid:246)ren bzw. wesentlich beeintr(cid:228)chtigen w(cid:252)rden? 5. Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) sich (cid:129) nach zwei neuen Studien (cid:129) mit der (cid:246)kologisch vertr(cid:228)gli- chen und kosteng(cid:252)nstigen Variante A vergleichbare Abladetiefen wie am Mittelrhein und in der Wachau erreichen lassen (bei einer nahezu durchgehenden Fahrrinnenbreite von 70m)? Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (17. April 2000) 1. - 2. Bei der Ausweisung von besonderen Schutzgebieten gem(cid:228)(cid:223) der Richtlinie 79/409/EWG vom 2. April 1979 (cid:252)ber die Erhaltung der wildlebenden Vogelarten (1) und beim Vorschlag von Gebieten von gemeinschaftlicher Bedeutung gem(cid:228)(cid:223) der Richtlinie 92/43/EWG des Rates vom 21. Mai 1992 zur Erhaltung der nat(cid:252)rlichen Lebensr(cid:228)ume sowie der wildlebenden Tiere und Pflanzen (2) in Deutschand einschlie(cid:223)lich Bayerns sind betr(cid:228)chtliche Verz(cid:246)gerungen eingetreten. Die Kommission hat deshalb gegen Deutschland im Hinblick auf die korrekte Anwendung beider Richtlinien Vertragsverletzungsverfahren eingeleitet. Im ersten Fall wird eine Klage an den Gerichtshof zur Zeit ausgearbeitet; im zweiten Fall ist die Sache bereits beim Gerichtshof anh(cid:228)ngig und ein diesbez(cid:252)gliches Urteil wird erwartet. 26. 1. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 26 E/93 Die Kommission ist sich ferner des hohen Wertes des Gebiets f(cid:252)r die Naturerhaltung einschlie(cid:223)lich des Vogelschutzes als Teil eines wichtigen Vogelschutzgebiets bewu(cid:223)t (Donautal: Regensburg (cid:129) Vilshofen). Dieses wichtige Vogelschutzgebiet wurde bereits in der von der Kommission den deutschen Beh(cid:246)rden vorgelegten, mit Gr(cid:252)nden versehenen Stellungnahme wegen mangelhafter Durchf(cid:252)hrung der Richtlinie 79/409/EWG nachdr(cid:252)cklich erw(cid:228)hnt. Die Kommission ist sich ferner des au(cid:223)erordentlichen Wertes der Donauauen zwischen Geisling und Vilshofen f(cid:252)r das Netz Natura 2000 gem(cid:228)(cid:223) der Habitatrichtlinie 92/43/EWG bewu(cid:223)t. Die Mitteilung, das Gebiet sei als priorit(cid:228)rer Habitattyp (cid:132)Flu(cid:223)auen(cid:147) sowie als Lebens- raum f(cid:252)r bestimmte nichtpriorit(cid:228)re Fischarten des Donaubeckens von besonderer Bedeutung, st(cid:252)tzt sich auf wissenschaftliche Studien. 3. - 5. Die Kommission verf(cid:252)gt nicht (cid:252)ber die von der Frau Abgeordneten angef(cid:252)hrten Informationen und kann sich somit zu diesen Fragen nicht weiter (cid:228)u(cid:223)ern. Ihres Erachtens mu(cid:223) Deutschland nach Abgabe des Urteils des Gerichtshofs die zur Einhaltung des Entscheids erforderlichen Ma(cid:223)nahmen ergreifen. Hierzu geh(cid:246)rt auch die Einhaltung der Verfahren f(cid:252)r die Durchf(cid:252)hrung von Projekten, die sich signifikant auf das betreffende Gebiet auswirken. (1) ABl. L 103 vom 25. 4. 1979. (2) ABl. L 206 vom 22. 7. 1992. (2001/C 26 E/113) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0715/00 von Glyn Ford (PSE) an die Kommission (17. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: In der EU ans(cid:228)ssige Unternehmer aus Drittl(cid:228)ndern, die einer ethnischen Minderheit angeh(cid:246)ren Welche Ma(cid:223)nahmen sieht die Kommission vor, um es in der EU ans(cid:228)ssigen Unternehmern aus Drittl(cid:228)n- dern, die einer ethnischen Minderheit angeh(cid:246)ren, zu erleichtern, innerhalb des gesamten Unionsgebiets t(cid:228)tig zu sein? Antwort von Frederik Bolkestein im Namen der Kommission (26. Mai 2000) Die Kommission m(cid:246)chte den Herrn Abgeordneten davon in Kenntnis setzen, da(cid:223) im Rahmen der Initiative Emploi-Integra von den Mitgliedstaaten Projekte gestartet wurden, die sich an Angeh(cid:246)rige von Drittstaaten oder Angeh(cid:246)rige ethnischer Minderheiten richten, welche in der Gemeinschaft ans(cid:228)ssig sind. Diese Gruppen sind (cid:252)berrepr(cid:228)sentiert bei den Arbeitslosen und den Besch(cid:228)ftigten in unsicheren Arbeitsverh(cid:228)lt- nissen bzw. wenig qualifizierten T(cid:228)tigkeiten. Speziell auf eine Unternehmert(cid:228)tigkeit ausgerichtete Projekte waren bei diesen Initiativen jedoch weniger stark vertreten. Desgleichen ist im Rahmen von Emploi-Now eine Reihe von Vorhaben auf den Weg gebracht worden, die sich schwerpunktm(cid:228)(cid:223)ig mit Unternehmens- gr(cid:252)ndungen durch Frauen, einschlie(cid:223)lich Angeh(cid:246)rigen ethnischer Minderheiten, befassen. Auch die neue Gemeinschaftsinitiative EQUAL (deren Leitlinien am 14. April 2000 verabschiedet wurden (1)) soll helfen, Diskriminierung und Ungleichbehandlung jeglicher Art auf dem Arbeitsmarkt zu beseitigen. Eines der Schwerpunktthemen der Initiative ist der Zugang aller zur Existenzgr(cid:252)ndung. Allgemein mu(cid:223) bei einer unternehmerischen T(cid:228)tigkeit unterschieden werden zwischen einem Unter- nehmen, das als juristische Person handelt, und ein Unternehmer, der als nat(cid:252)rliche Person handelt. Hat ein Unternehmer, der Staatsangeh(cid:246)riger eines Drittlandes ist, rechtm(cid:228)(cid:223)ig eine Gesellschaft gegr(cid:252)ndet, deren satzungsm(cid:228)(cid:223)iger Sitz, Hauptverwaltung oder Hauptniederlassung sich in einem Mitgliedstaat befin- det, so ist diese Gesellschaft gem(cid:228)(cid:223) Artikel 48 (Ex-Artikel 58) EG-Vertrag dem Unternehmen eines Angeh(cid:246)rigen eines Mitgliedstaates gleichgestellt. Sie kann daher die Niederlassungsfreiheit (Artikel 43 (Ex- Artikel 52) EG-Vertrag) und die Dienstleistungsfreiheit (Artikel 49 (Ex-Artikel 59) EG-Vertrag) im Binnen- markt uneingeschr(cid:228)nkt in Anspruch nehmen. Die Aufenthaltsbedingungen von Managern oder Gesell- schaftern eines solchen Unternehmens, die Angeh(cid:246)rige eines dritten Landes sind, sind jedoch nicht durch den Acquis Communautaire abgedeckt; f(cid:252)r sie gelten weiterhin die einzelstaatlichen Rechtsvorschriften. Auf der Grundlage des neuen Titel IV des EG-Vertrages k(cid:246)nnen gemeinschaftliche Rechtsvorschriften verabschiedet werden, die die Einreise- und Aufenthaltsvoraussetzungen von Staatsangeh(cid:246)rigen aus Drittl(cid:228)ndern regeln, die in der Gemeinschaft als abh(cid:228)ngig Besch(cid:228)ftigte oder selbst(cid:228)ndige Unternehmer (Artikel 63 Absatz 3 Buchstabe a) t(cid:228)tig sind, sowie Ma(cid:223)nahmen zur Festlegung der Rechte und der


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0710/00 från Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen. Genomförandet av eldirektivet.

eurovoc_concepts:
application of EU law
electrical industry
single market

text: C 46 E/30 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 Det har emellertid visat sig att dessa best(cid:228)mmelser inte l(cid:228)ngre f(cid:246)rekommer i den definitiva lagtexten av den 22 februari 2000 nr 28 som antagits av det italienska parlamentet och som enbart reglerar politisk kommunikation och meddelanden i etermedia (se artiklarna 2 och 4). Med h(cid:228)nsyn till att politisk och valrelaterad information och reklam (t. ex. p(cid:229) Internet) inte omfattas av n(cid:228)mnda italienska lag och att direktiv 98/34/EG ((cid:228)ndrat genom Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 98/ 48/EG av den 20 juli 1998 om ett informationsf(cid:246)rfarande betr(cid:228)ffande tekniska standarder och f(cid:246)re- skrifter) (3) uttryckligen utesluter radio- och TV-s(cid:228)ndningar fr(cid:229)n till(cid:228)mpningsomr(cid:229)det, utg(cid:246)r antagandet av den italienska lagen (cid:148)par condicio(cid:148) inte en (cid:246)vertr(cid:228)delse av f(cid:246)rfarandet med f(cid:246)rhandsanm(cid:228)lan som f(cid:246)reskrivs i n(cid:228)mnda direktiv. (1) EGT C 27E, 29. 1. 2000. (2) EGT C 170E, 20. 6. 2000. (3) EGT L 217, 5. 8. 1998. (2001/C 46 E/035) SKRIFTLIG FR¯GA E-0710/00 fr(cid:229)n Hiltrud Breyer (Verts/ALE) till kommissionen (17 mars 2000) ˜mne: Genomf(cid:246)randet av eldirektivet 1. Har bolagiseringen av elindustrin genomf(cid:246)rts i tillr(cid:228)cklig utstr(cid:228)ckning, i synnerhet vad g(cid:228)ller att skilja ledningsn(cid:228)ten fr(cid:229)n elproduktion och f(cid:246)rs(cid:228)ljning av str(cid:246)m, f(cid:246)r att man skall kunna garantera en konkurrens p(cid:229) lika villkor inom elsektorn? Har man beaktat att man f(cid:246)r att tillvarata de sm(cid:229) producenternas intressen kan f(cid:246)rs(cid:246)ka h(cid:229)lla 2. transaktionskostnaderna p(cid:229) s(cid:229) l(cid:229)g niv(cid:229) som m(cid:246)jligt? Hur kommer ers(cid:228)ttningsniv(cid:229)n f(cid:246)r utnyttjandet av ledningar att (cid:246)vervakas med anledning av 3. bolagiseringen? 4. F(cid:246)religger det redan n(cid:229)gon j(cid:228)mf(cid:246)relse mellan EU:s medlemsstater? Vad (cid:228)r exempelvis kostnaden a) f(cid:246)r att leda 1 kw/h 150 km? b) Om detta inte (cid:228)r fallet, varf(cid:246)r inte? Hur kan man (cid:246)vervaka att konkurrensen (cid:228)r fri om det saknas uppgifter f(cid:246)r j(cid:228)mf(cid:246)relse? 5. Finns det n(cid:229)gon motivering f(cid:246)r skillnaderna i ers(cid:228)ttning f(cid:246)r utnyttjandet av elledningarna? Om det inte f(cid:246)religger n(cid:229)gon kontroll i detta h(cid:228)nseende, hur kan man d(cid:229) s(cid:228)kerst(cid:228)lla genomf(cid:246)randet 6. av eldirektivet? Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 maj 2000) 1. En bolagisering av elindustrin (cid:228)r nyckeln till konkurrens p(cid:229) lika villkor, som parlamentsledamoten s(cid:229) riktigt p(cid:229)pekar. Enligt Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 96/92/EG av den 19 december 1996 om gemensamma regler f(cid:246)r den inre marknaden f(cid:246)r el (1), f(cid:246)rpliktigar sig medlemsstaterna att bolagisera n(cid:228)toperat(cid:246)rens verksamhet vad g(cid:228)ller bokf(cid:246)ring och administration. Det f(cid:246)religger inga krav p(cid:229) att medlemsstaterna skall bolagisera driften av (cid:246)verf(cid:246)ringssystemen eller att de skall kr(cid:228)va separat (cid:228)gande av de naturliga monopolverksamheterna, att generera och leverera energi. Distributionsverksamheten (cid:228)r underkastad vissa villkor som har att g(cid:246)ra med att man inte f(cid:229)r sprida information som (cid:228)r k(cid:228)nslig f(cid:246)r 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/31 aff(cid:228)rsverksamheten till andra delar av elbolaget. De flesta av medlemsstaterna har beslutat att g(cid:229) l(cid:228)ngre (cid:228)n vad best(cid:228)mmelserna i direktivet (cid:229)l(cid:228)gger dem, och har antingen bolagiserat n(cid:228)toperat(cid:246)rernas hela verksam- het eller avreglerat (cid:228)gandet av n(cid:228)toperat(cid:246)rerna. Kommissionen har beg(cid:228)rt in information fr(cid:229)n de medlemsstater som har bolagiserat endast administrationen av n(cid:228)toperat(cid:246)rerna om de praktiska konse- kvenserna av dessa (cid:229)tg(cid:228)rder. Kommissionen kommer att granska svaren noga och vidta n(cid:246)dv(cid:228)ndiga m(cid:229)tt och steg om den anser att bolagiseringen av administrationen inte har genomf(cid:246)rts p(cid:229) ett tillfredsst(cid:228)llande s(cid:228)tt. Det (cid:228)r (cid:246)vervakningsorganens uppgift att reglera priserna p(cid:229) eldistributionen, och det (cid:228)r deras 2. m(cid:229)ls(cid:228)ttning att h(cid:229)lla distributionspriserna p(cid:229) en s(cid:229) l(cid:229)g niv(cid:229) som m(cid:246)jligt. 3. Distributionstarifferna har nyligen fastst(cid:228)llts i medlemsstaterna i och med att elektricitetsdirektivet tr(cid:228)dde i kraft. Distributionstarifferna (cid:246)vervakas av s(cid:228)rskilda organ i medlemsstaterna. Kommissionen anser att en j(cid:228)mf(cid:246)relse mellan distributionstarifferna i medlemsstaterna (cid:228)r viktig f(cid:246)r att skapa transparens p(cid:229) elmarknaden. Ett icke-diskriminerande och r(cid:228)ttvist tilltr(cid:228)de till n(cid:228)tet (cid:228)r av avg(cid:246)rande betydelse om man vill skapa en konkurrensutsatt elmarknad. D(cid:228)rf(cid:246)r kommer kommissionen i (cid:229)r att p(cid:229)b(cid:246)rja en j(cid:228)mf(cid:246)rande studie av distributionstarifferna i medlemsstaterna. 4. Eftersom distributionstarifferna just har fastst(cid:228)llts och fortfarande h(cid:229)ller p(cid:229) att utformas i de medlemsstater som f(cid:229)tt en (cid:246)verg(cid:229)ngsperiod f(cid:246)r att inf(cid:246)ra direktivet finns dessa data fortfarande inte tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r hela gemenskapen. Genom sina kontakter med marknadens akt(cid:246)rer har emellertid kommissionen uppm(cid:228)rksammats p(cid:229) 5. det faktum att det existerar avsev(cid:228)rda skillnader mellan distributionstarifferna i olika delar av gemenskapen. Orsakerna till dessa skillnader h(cid:246)r till de fr(cid:229)gor som skall fokuseras i den studie som kommissionen avser att s(cid:228)tta i g(cid:229)ng under (cid:229)ret. Man kan emellertid redan nu konstatera att niv(cid:229)erna p(cid:229) tarifferna kommer att variera p(cid:229) grund av variationer i storleken p(cid:229) n(cid:228)ten liksom i antalet konsumenter som kostnaderna kan f(cid:246)rdelas p(cid:229), p(cid:229) grund av skillnader i produktivitet och effektivitet samt olika kostnader f(cid:246)r investeringar, (cid:228)ven s(cid:229)dana investeringar som syftar till att underl(cid:228)tta en sammankoppling av distributionsn(cid:228)ten som kan underl(cid:228)tta handeln p(cid:229) den gemensamma marknaden. 6. Att (cid:246)vervaka de olika niv(cid:229)erna p(cid:229) distributionstarifferna (cid:228)r ett viktigt led i anstr(cid:228)ngningarna att (cid:229)stadkomma att den gemensamma elmarknaden fungerar p(cid:229) ett icke-diskriminerande s(cid:228)tt. Kommissionen anser det i allra h(cid:246)gsta grad som sin uppgift att tillse att distributionstarifferna garanterar ett lika tilltr(cid:228)de till distributionsn(cid:228)tet. (1) EGT L 27, 30. 1. 1997. (2001/C 46 E/036) SKRIFTLIG FR¯GA E-0717/00 fr(cid:229)n Carlos Carnero GonzÆlez (PSE) till kommissionen (17 mars 2000) ˜mne: F(cid:246)rberedelse av det (cid:229)ttonde toppm(cid:246)tet f(cid:246)r framsteg och utveckling i Ekvatorialguinea Nyhetsbyr(cid:229)n AFP informerade i ett pressmeddelande av den 11 februari om det m(cid:246)te som h(cid:246)lls i Malabo den 10 denna m(cid:229)nad mellan Ekvatorialguineas president Teodoro Obiang och Friedrich Nagel, Europeiska kommissionens f(cid:246)retr(cid:228)dare, som (cid:228)r bosatt i YaoundØ (Kamerun). I enlighet med detta pressmeddelande f(cid:246)rklarade Nagel i radio att syftet med hans bes(cid:246)k var att (cid:246)verl(cid:228)mna ett officiellt meddelande till Obiang om det (cid:229)ttonde toppm(cid:246)tet f(cid:246)r framsteg och utveckling i Ekvatorial- guinea. Datum och plats f(cid:246)r detta m(cid:246)te har inte offentliggjorts. S(cid:229)som den spanska organisationen ASODEGUE, den internationella organisationen L(cid:228)kare utan gr(cid:228)nser och andra icke-statliga organisationer har p(cid:229)pekat, h(cid:229)ller situationen i Ekvatorialguinea p(cid:229) att f(cid:246)rv(cid:228)rras. Det har g(cid:229)tt s(cid:229) l(cid:229)ngt att L(cid:228)kare utan gr(cid:228)nser har f(cid:229)tt upph(cid:246)ra med det humanit(cid:228)ra arbete de bedrivit i landet


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0697/00 från Hubert Pirker (PPE-DE) till kommissionen. Europaparlamentets resolution av den 15 april 1999 om rapporten från kommissionen om Sloveniens framsteg på vägen mot anslutningen (1998).

text: C 53 E/18 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 20. 2. 2001 Mer information kan f(cid:229)s p(cid:229) f(cid:246)ljande webbplatser p(cid:229) Internet: http://www. un. org/millennium (FN:s webbplats). http://www. globalpolicy. org/ngos/docs99/gpfrep. htm (Global Policy Forums webbplats). (2001/C 53 E/021) SKRIFTLIG FR¯GA E-0697/00 fr(cid:229)n Hubert Pirker (PPE-DE) till kommissionen (17 mars 2000) ˜mne: Europaparlamentets resolution av den 15 april 1999 om rapporten fr(cid:229)n kommissionen om Slove- niens framsteg p(cid:229) v(cid:228)gen mot anslutningen (1998) I sin f(cid:246)rklaring och rekommendation (av den 18 mars 1999) uppmanade det blandade parlamentariska utskottet EU-Slovenien den slovenska regeringen att upph(cid:228)va de lagar och dekret fr(cid:229)n 1945 och 1946 som fortfarande (cid:228)r i kraft och som r(cid:246)r f(cid:246)rdrivning av enskilda folkgrupper i f(cid:246)re detta Jugoslavien. Kan kommissionen ange om den har diskuterat dessa lagar och dekret med Sloveniens regering och p(cid:229) vilket s(cid:228)tt den kommer att i samband med anslutningsf(cid:246)rhandlingarna? ta h(cid:228)nsyn till det h(cid:228)r kravet fr(cid:229)n Europaparlamentet (2001/C 53 E/022) SKRIFTLIG FR¯GA E-0698/00 fr(cid:229)n Hubert Pirker (PPE-DE) till kommissionen (17 mars 2000) ˜mne: EU:s f(cid:246)rhandlingar om medlemskap med Slovenien Europeiska r(cid:229)det bekr(cid:228)ftade vid toppm(cid:246)tet i K(cid:246)penhamn i 1993 sin beslutsamhet vad g(cid:228)ller att se till att alla m(cid:228)nniskor ges skydd mot kr(cid:228)nkningar av deras grundl(cid:228)ggande fri- och r(cid:228)ttigheter. I samband h(cid:228)rmed h(cid:228)nvisade r(cid:229)det bland annat till FN:s konvention om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering. I denna konvention f(cid:246)rekommer en f(cid:246)rpliktelse att avskaffa diskriminerande lagstiftning. Hur bed(cid:246)mer kommissionen det faktum att i motsats h(cid:228)rtill (cid:228)r Avnoj-dekreten (fr(cid:229)n 1944 och 1946), som uttryckligen riktar sig mot enskilda folkgrupper, fortfarande g(cid:228)llande r(cid:228)tt i Slovenien? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-0697/00 och E-0698/00 ingivet av G(cid:252)nter Verheugen f(cid:246)r kommissionen (2 maj 2000) Kommissionen bed(cid:246)mde i sitt yttrande om Sloveniens ans(cid:246)kan om medlemskap i unionen fr(cid:229)n juni 1997 att Slovenien uppfyller de politiska kriterier som fastst(cid:228)lldes i K(cid:246)penhamn och att landet har uppn(cid:229)tt den stabilitet inom f(cid:246)rvaltningen som garanterar demokrati, r(cid:228)ttsstatens principer, m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter och respekt f(cid:246)r och skydd av minoriteter. Slovenien har f(cid:246)rbundit sig att uppfylla kriterierna med avseende p(cid:229) r(cid:228)ttsstatsprincipen och efterlevnad av principerna om m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter. AVNOJ-besluten, vilka (cid:228)r en rest av den f(cid:246)re detta socialistiska republiken Jugoslaviens lagstiftning, antogs och genomf(cid:246)rdes emellertid innan gemenskaperna uppr(cid:228)ttades. Arbetet med att (cid:229)terb(cid:246)rda egendom forts(cid:228)tter. Kommissionen (cid:228)r medveten om det faktum att (cid:229)terb(cid:246)rdandet av egendom g(cid:229)r mycket l(cid:229)ngsamt i Slovenien och f(cid:246)ljer denna process inom ramen f(cid:246)r sina bilaterala f(cid:246)rbindelser med landet. Emellertid kan kommissonen inte ingripa direkt i denna fr(cid:229)ga. I artikel 295 (f(cid:246)re detta artikel 222) i EG-f(cid:246)rdraget anges uttryckligen att f(cid:246)rdraget inte i n(cid:229)got h(cid:228)nseende skall ingripa i medlemsstaternas egendomsordning


title: PREGUNTA ESCRITA E-0716/00 de Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) a la Comisión. Adecuación del pago de las tasas académicas en el Reino Unido a las normas comunitarias en materia de competencia.

eurovoc_concepts:
Scotland
United Kingdom
competence of the Member States
decentralisation
educational system
equal treatment
foreign student
higher education
national law
school fees
student
student mobility

text: 21. 11. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 330 E/209 (2000/C 330 E/242) PREGUNTA ESCRITA E-0716/00 de Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (17 de marzo de 2000) Asunto: Adecuaci(cid:243)n del pago de las tasas acadØmicas en el Reino Unido a las normas comunitarias en materia de competencia Tras la transferencia de competencias realizada en el Reino Unido, actualmente las universidades escocesas conceden a los estudiantes europeos (con excepci(cid:243)n de los de Inglaterra, Gales e Irlanda del Norte) una reducci(cid:243)n y un aplazamiento del pago de las tasas acadØmicas, mientras que todas las demÆs universidades del Reino Unido deben exigir el pago de las tasas en el momento de la inscripci(cid:243)n. Estas condiciones financieras desiguales aplicadas a los estudiantes en el Reino Unido otorgan a las universidades escocesas una ventaja competitiva injusta en relaci(cid:243)n con sus hom(cid:243)logas de Inglaterra, Gales e Irlanda del Norte, principalmente en lo que se refiere a atraer estudiantes extranjeros. Por todo ello, ¿puede la Comisi(cid:243)n confirmar si esta situaci(cid:243)n es plenamente acorde con los principios comunitarios en materia de competencia establecidos en los Tratados comunitarios? Respuesta de la Sra. Reding en nombre de la Comisi(cid:243)n (3 de abril de 2000) Se ruega a Su Seæor(cid:237)a se refiera a la respuesta de la Comisi(cid:243)n a su pregunta escrita E-0374/00 (1). (1) Ver pÆgina 143. (2000/C 330 E/243) PREGUNTA ESCRITA E-0719/00 de Manuel PØrez `lvarez (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (17 de marzo de 2000) Asunto: Accidentes laborales Por definici(cid:243)n suelen decir los estudiosos y los observadores que el trabajo es un riesgo. Evidentemente el riesgo es mayor en unas actividades que en otras. Y, ciertamente tambiØn, ese riesgo, a pesar de las medidas empleadas para evitar su conversi(cid:243)n en siniestro, se traduce efectivamente en siniestro con excesiva frecuencia. Los responsables pol(cid:237)ticos de los pa(cid:237)ses competentes reconocen a la vez la bondad de las leyes y la insuficiencia de las mismas. La Uni(cid:243)n Europea apuesta por la creaci(cid:243)n de empleo. Y se entiende empleo de calidad. En el que no puede estar ausente la vocaci(cid:243)n de una «ocupaci(cid:243)n sin accidentes». ¿Ha pensado la Comisi(cid:243)n en nuevas medidas para poner en prÆctica o coordinar destinadas a la reducci(cid:243)n del nœmero de accidentes de trabajo? Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (25 de abril de 2000) La Comisi(cid:243)n comparte plenamente la opini(cid:243)n de Su Seæor(cid:237)a sobre la importancia de las acciones destinadas a la protecci(cid:243)n de la salud y la seguridad de los trabajadores a fin de reducir el nœmero de accidentes de trabajo. La pol(cid:237)tica de la Comisi(cid:243)n en este Æmbito siempre ha tenido este objetivo. Las directivas en el Æmbito de «la salud y la seguridad» adoptadas por el Consejo a partir de propuestas de la Comisi(cid:243)n constituyen una base m(cid:237)nima de medidas de protecci(cid:243)n de los trabajadores contra los accidentes de trabajo y las enfermedades profesionales. Los Estados miembros son los responsables de llevar a cabo un control y una supervisi(cid:243)n adecuados de la aplicaci(cid:243)n de las disposiciones nacionales que incorporan estas directivas a la legislaci(cid:243)n nacional


title: WRITTEN QUESTION E-0716/00 by Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) to the Commission. The compliance of the payment of tuition fees in the UK with EU competition law.

text: 21. 11. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 330 E/209 (2000/C 330 E/242) WRITTEN QUESTION E-0716/00 by Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) to the Commission (17 March 2000) Subject: The compliance of the payment of tuition fees in the UK with EU competition law Following devolution in the UK, Scottish Universities now reduce and defer the payment of tuition fees for European students (with the exception of the English, Welsh and Northern Irish), whereas all other UK universities are obliged to demand the payment of fees on enrolment. The dissimilar conditions applied to the financing of students in the UK offers Scottish Universities an unfair competitive edge over their counterparts in England, Wales and Northern Ireland, most particularly in attracting international students. Could the Commission therefore confirm whether this situation fully complies with the principles of the Community(cid:146)s competition law as laid down in the European Treaties? Answer given by Mrs Reding on behalf of the Commission (3 April 2000) The Commission would refer the Honourable Member to its answer to his Written Question E-0374/00 (1). (1) See page 143. (2000/C 330 E/243) WRITTEN QUESTION E-0719/00 by Manuel PØrez `lvarez (PPE-DE) to the Commission (17 March 2000) Subject: Accidents at work Analysts and observers generally agree that, by definition, work is a risk. Obviously, the risk is greater in certain sectors than in others. Clearly, also, despite existing measures designed to prevent risks resulting in accidents, accidents do occur all too frequently. National politicians with responsibility in this area recognise both the virtue of these laws, and the fact that they do not go far enough. Job creation is a priority for the European Union. Those created must be quality jobs geared towards the aim of eliminating accidents at work. Does the Commission plan to implement or coordinate new measures aimed at reducing the number of accidents at the workplace? Answer given by Mrs Diamantopoulou on behalf of the Commission (25 April 2000) The Commission fully shares the Honourable Member(cid:146)s view on the importance of the measures designed to protect the health and safety of workers in order to reduce the number of occupational accidents. The Commission(cid:146)s policy in this area has always pursued this objective. The directives in the area of (cid:145)health and safety at work(cid:146) that have been adopted by the Council on the basis of proposals from the Commission constitute a minimum foundation of measures for protecting workers from occupational accidents and occupational diseases. It is the responsibility of the Member States to ensure appropriate monitoring and surveillance of the application of the national provisions that transpose these directives


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0728/00 di Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) alla Commissione. Costruzione della diga sul fiume Vuotos nella Finlandia settentrionale.

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
engineering structure
environmental impact
impact study
power plant
public health
water pollution

text: C 113 E/2 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 18. 4. 2001 loro posti sono rimasti vuoti. Dopo che la cooperazione in Europa (OSCE). Durante il discorso i sig. ra Ferrero-Waldner, Presidente in carica dell(cid:146)OSCE, aveva concluso il discorso e aveva lasciato la sala, i diplomatici dei due suddetti paesi sono ritornati alla riunione di lavoro. Durante un incontro informale dei ministri dell(cid:146)UE, tenutosi a Lisbona l(cid:146)11 febbraio, i ministri del Lavoro di Belgio e Francia hanno lasciato la sala non appena ha preso la parola la loro collega austriaca. ¨ evidente che il Belgio e la Francia non risparmiano alcuno sforzo per introdurre nelle relazioni europee e internazionali una nuova forma di cooperazione e di dialogo politico. La strategia di esclusione adottata Ł fondata sul timore che i diritti dell(cid:146)uomo e delle minoranze in Austria potrebbero essere minacciati dalla partecipazione dell(cid:146)FP(cid:214) al nuovo governo di centrodestra a Vienna. Ci(cid:242) premesso: 1. pu(cid:242) il Consiglio far sapere se intende accettare d(cid:146)ora in poi questa nuova forma di cooperazione, ogni qualvolta lo ritenga opportuno? 2. Durante la riunione informale del Consiglio dei ministri del Lavoro e degli Affari sociali a Lisbona, si sarebbe dovuto preparare il vertice straordinario dell(cid:146)UE sulla politica del lavoro, previsto per marzo. In futuro, intendono la Francia e il Belgio trascurare importanti temi politici, come quello della politica del lavoro, ogni volta che si presenti l(cid:146)occasione di escludere, con tanto di copertura mediatica, un partner finora dimostratosi affidabile? Risposta commune alle interrogazioni scritte E-0645/00 e E-0646/00 (20 novembre 2000) Le misure a cui fa riferimento l(cid:146)Onorevole Parlamentare sono state esposte in una dichiarazione rilasciata dal Primo Ministro portoghese a nome dei Governi di quattordici Stati membri. La dichiarazione non Ł vincolante per il Consiglio. Il Consiglio non ha espresso alcuna opinione al riguardo e non Ł pertanto in grado di rispondere a nessuno dei punti sollevati dall(cid:146)Onorevole Parlamentare. (2001/C 113 E/003) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0728/00 di Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) alla Commissione (17 marzo 2000) Oggetto: Costruzione della diga sul fiume Vuotos nella Finlandia settentrionale Nel nord della Svezia si guarda con gran preoccupazione alla costruzione della diga sul fiume Vuotos nella Finlandia settentrionale, a causa dei danni ambientali che il progetto potr(cid:224) arrecare, danni derivanti dal notevole aumento di scarichi di sostanze nutritive e di metalli pesanti nel golfo di Botnia. Si teme, tra l(cid:146)altro, che lo scarico di metilmercurio possa aumentare del 20-30 per cento. Questo comporta natural- mente l(cid:146)incremento della presenza di mercurio nelle risorse ittiche svedesi. Si prevede l(cid:146)inondazione di un(cid:146)area paludosa dell(cid:146)estensione di 240 km2. Molte autorit(cid:224) svedesi hanno protestato contro il progetto di costruzione. La Commissione ha avuto modo di studiare questo progetto e di esaminare se esso risponde ai criteri contemplati nella direttiva dell(cid:146)Unione europea sulla valutazione dell(cid:146)impatto ambientale? 18. 4. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 113 E/3 Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m a nome della Commissione (8 maggio 2000) La Commissione Ł al corrente del progetto di centrale elettrica e di lago artificiale sul fiume Vuotos per il quale il Tribunale delle acque della Finlandia settentrionale ha concesso recentemente (29 febbraio 2000) il permesso di costruzione. Secondo quanto riferito dalla stampa, Ł data facolt(cid:224) di ricorso contro la decisione. Sebbene progetti di tale natura ricadano in linea di principio nel campo di applicazione della direttiva 85/337/CEE del Consiglio, del 27 giugno 1985, concernente la valutazione dell(cid:146)impatto ambientale di determinati progetti pubblici e privati (1), la direttiva stessa consente agli Stati membri di non applicarla a le procedure di autorizzazione sono state avviate prima del termine ultimo per progetti per i quali fissato per la Finlandia al 1o gennaio 1995 (cfr. cause C-362/92, Bund l(cid:146)attuazione della direttiva, Naturschutz in Baviera, punto 19, e C-431/92 Commissione/Germania, punto 29). La richiesta di autorizzazione per il progetto Vuotos era stata presentata nel 1992. Le autorit(cid:224) finlandesi hanno informato la Commissione che la legge finlandese in materia di procedure di valutazione dell(cid:146)impatto ambientale non si applica ai progetti per i quali le audizioni pubbliche si sono svolte prima del 14 gennaio 1994, come avvenuto nel caso del progetto Vuotos. In ogni modo, la valutazione dell(cid:146)impatto ambientale degli elementi eutrofizzanti e dei metalli pesanti dovuto al progetto Ł stata effettuata nel contesto della procedura di autorizzazione in conformit(cid:224) della legge finlandese sulle acque. Nella decisione di concessione del permesso di costruzione vengono analizzati i possibili effetti che la realizzazione del lago artificiale potr(cid:224) avere sulla qualit(cid:224) delle acque e sulla fauna ittica del lago stesso, del fiume Kemijoki e della parte settentrionale del golfo di Botnia. Secondo le stime, la qualit(cid:224) delle acque e le attivit(cid:224) di pesca sportiva ne risentiranno, tra l(cid:146)altro, a causa dell(cid:146)aumento del livello degli elementi nutritivi, in particolare azoto e fosforo, ma le conseguenze si avvertiranno in particolare sul lago stesso e sul fiume a valle, mentre saranno minori nella parte settentrionale del golfo di Botnia. Si prevede inoltre che, negli 8-15 anni successivi alla costruzione, i livelli di mercurio in alcune specie di pesce (luccio, pesce persico, bottatrice) registreranno un aumento notevole (piø di 1 milligrammo per chilogrammo (mg/kg)) nel lago artificiale stesso, un aumento significativo (tra 0,5 e 1,0 mg/kg) nel fiume Kemijoki, meno accentuato viceversa nella parte settentrionale del golfo di Botnia. Il tribunale delle acque ha evidenziato che il pericolo per la salute pu(cid:242) essere evitato con un(cid:146)attenta opera di monitoraggio e di informazione della popolazione. Inoltre sulla base delle analisi effettuate, si Ł ritenuto improbabile che la dispersione di metalli pesanti possa avere effetti equiparabili a quelli dovuti alla dispersione di mercurio. Il Tribunale delle acque ha ordinato al richiedente di effettuare ulteriori valutazioni e di compiere controlli sugli effetti per la pesca e le risorse ittiche. Secondo quanto comunicato alla Commissione dalle autorit(cid:224) finlandesi, la Finlandia, nel corso della procedura di autorizzazione, ha informato le competenti autorit(cid:224) svedesi in ordine alle possibili conse- guenze ambientali del progetto per il versante svedese. Di conseguenza, alla luce delle informazioni ricevute, la Commissione non ravvisa alcuna ragione per intervenire in merito alle procedure di valutazione dell(cid:146)impatto ambientale seguite per il progetto in esame, ma intende seguire l(cid:146)evoluzione delle procedure in corso a livello nazionale. (1) GU L 175 del 5. 7. 1985. (2001/C 113 E/004) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1039/00 di Bart Staes (Verts/ALE) alla Commissione (4 aprile 2000) Oggetto: Riduzione del patrimonio suino nelle Fiandre assistita in senso socio-economico Alla fine di febbraio il Commissario Margot Wallstr(cid:246)m (ambiente) dichiarava nella sua risposta all(cid:146)interro- gazione scritta E-2686/99 (1) che «la Commissione Ł a conoscenza dei grandi problemi cui Ł confrontata la regione fiamminga in rapporto alla presenza di quantit(cid:224) rilevanti di fosforo e di azoto»


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0726/00 esittäjä(t): Inger Schörling (Verts/ALE) komissiolle. Homeopaattiset eläinlääkkeet eläintuotannossa.

eurovoc_concepts:
common commercial policy
homeopathic product
market approval
organic farming
plant health product
veterinary drug

text: 26. 1. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 26 E/97 Yhdyskuntaj(cid:228)tevesien k(cid:228)sittelyst(cid:228) 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/271/ ETY (3) osalta voidaan todeta, ett(cid:228) niiss(cid:228) taajamissa, joiden asukasvastineluku (avl) on yli 15 000 (asukas- vastineluku on mittayksikk(cid:246), joka vasta keskim(cid:228)(cid:228)rin henke(cid:228) kohden tuotetun p(cid:228)ivitt(cid:228)isen orgaanisen kuormituksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)) ja jotka laskevat yhdyskuntaj(cid:228)tevetens(cid:228) Segura-jokeen, on oltava j(cid:228)tevesien viem(cid:228)- r(cid:246)intij(cid:228)rjestelm(cid:228) 31. 12. 2000 menness(cid:228). Niiden taajamien osalta, joiden asukasvastineluku on 2 000(cid:129)15 000, m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika on 31. 12. 2005. Komissio tarkastaa ensi vuoden alussa, onko n(cid:228)it(cid:228) vaatimuksia noudatettu suurimpien taajamien osalta. Teollisuuden j(cid:228)tevesien osalta neuvoston direktiiviss(cid:228) 76/464/ETY on selke(cid:228) velvoite, luetteloissa I ja II mainittuja aineita sis(cid:228)lt(cid:228)ville p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ille on saatava viranomaisten ennakkolupa. jonka mukaan Lis(cid:228)ksi direktiiviss(cid:228) edellytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) teollisuuden j(cid:228)tevedet on puhdistettava, mik(cid:228)li p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)raja-arvot ylitt(cid:228)v(cid:228)t veden laatutavoitteissa mainitut raja-arvot. Perustamissopimusten valvojana komissio toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien keinojen avulla varmistaakseen, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) noudatetaan kyseisess(cid:228) tapauksessa. (1) EYVL L 129, 18. 5. 1976. (2) Asia C-214/96, tuomio 25. 11. 1998. (3) EYVL L 135, 30. 5. 1991. (2001/C 26 E/117) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0726/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Inger Sch(cid:246)rling (Verts/ALE) komissiolle (17. maaliskuuta 2000) Aihe: Homeopaattiset el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeet el(cid:228)intuotannossa Neuvosto antoi 19. hein(cid:228)kuuta 1999 uuden asetuksen (neuvoston asetus (EY) N:ro 1804/1999 (1)) maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinn(cid:246)ist(cid:228) maataloustuot- teissa ja elintarvikkeissa annetun asetuksen (ETY) N:o 2092/91 (2) t(cid:228)ydent(cid:228)misest(cid:228) siten, ett(cid:228) asetus k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s el(cid:228)intuotannon. Uuden asetuksen mukaan luonnonmukaisesti kasvatettaville el(cid:228)imille voidaan antaa homeopaattisia el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228) ja yrttil(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228) sill(cid:228) edellytyksell(cid:228), ett(cid:228) mainitut l(cid:228)(cid:228)kkeet ovat tehokkaita. Ensimm(cid:228)iseksi haluan korostaa, ett(cid:228) homeopaattisten l(cid:228)(cid:228)kkeiden ja yrttil(cid:228)(cid:228)kkeiden hyv(cid:228)ksyminen ja k(cid:228)ytt(cid:228)minen on eritt(cid:228)in my(cid:246)nteist(cid:228). Ruotsalaiset el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rit ovat kuitenkin vastustaneet asetusta, koska he saavat luvan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) homeopaattisia l(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228) vasta sitten, kun niiden teho on tieteellisesti todistettu. jo nyt l(cid:228)(cid:228)kit(cid:228) sairaita el(cid:228)imi(cid:228) homeopaattisilla Kuka tahansa muu kuin el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)ri sit(cid:228) vastoin voi l(cid:228)(cid:228)kkeill(cid:228). Seurauksena on se, ett(cid:228) diagnoosin tekeminen ja homeopaattisen l(cid:228)(cid:228)kinn(cid:228)n kokeilu j(cid:228)(cid:228) karjankasvattajan teht(cid:228)v(cid:228)ksi. Suurena riskin(cid:228) on, ett(cid:228) oikea diagnoosi ja el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rin toimenpiteet tulevat liian my(cid:246)h(cid:228)(cid:228)n. My(cid:246)s tautien tarttuminen uhkaa lis(cid:228)(cid:228)nty(cid:228). Mit(cid:228) neuvosto aikoo tehd(cid:228) sen takaamiseksi, ett(cid:228) el(cid:228)imet saavat kaikissa j(cid:228)senvaltioissa p(cid:228)tev(cid:228)(cid:228) ja riitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) hoitoa, ja ett(cid:228) my(cid:246)s el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rit saavat luvan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) homeopaattisia l(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228) ja yrttil(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228)? (1) EYVL L 222, 24. 8. 1999, s. 1. (2) EYVL L 198, 22. 7. 1991, s. 1. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (18. huhtikuuta 2000) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1804/1999 (1) nojalla luonnonmukaisessa maataloudessa kasvatettavat sairaat tai loukkaantuneet el(cid:228)imet on hoidettava kasviper(cid:228)isill(cid:228) el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeill(cid:228) tai homeopaattisilla tuotteilla, mik(cid:228)li n(cid:228)iden terapeuttinen vaikutus on todellinen ja soveltuu sek(cid:228) kyseess(cid:228) olevaan sairauteen ett(cid:228) el(cid:228)inlajiin. Jos n(cid:228)in ei ole, kemiallisesti yhdistettyjen allopaattisten l(cid:228)(cid:228)kkeiden k(cid:228)ytt(cid:246) on sallittu el(cid:228)in- l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rin vastuulla. C 26 E/98 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 26. 1. 2001 Mist(cid:228) tahansa raaka-aineesta per(cid:228)isin olevien l(cid:228)(cid:228)ketuotteiden on oltava erityisten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaiset, jotta ne voitaisiin saattaa markkinoille ja niit(cid:228) voitaisiin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228), oli kyse sitten luonnonmukaisesta maatalou- desta taikka tavanomaisesta kotiel(cid:228)intaloudesta. Direktiivin 81/851/ETY (2) 4 artiklassa s(cid:228)(cid:228)dettyjen peri- aatteiden mukaan el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kett(cid:228) ei saa j(cid:228)senvaltiossa saattaa markkinoille eik(cid:228) sit(cid:228) saa antaa el(cid:228)imelle, ellei j(cid:228)senvaltion toimivaltainen viranomainen ole my(cid:246)nt(cid:228)nyt siihen ennakolta lupaa. Direktiiviss(cid:228) 92/74/ETY (3) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n erityisest(cid:228) homeopaattisten el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeiden yksinkertaistetusta rekiste- r(cid:246)intimenettelyst(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) yksinkertaistetussa rekister(cid:246)intij(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) tuotteen tehokkuutta ei tarvitse todistaa. Mainitun direktiivin 7 artiklassa kuitenkin nimenomaan s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) yksinkertaistettua rekister(cid:246)inti(cid:228) ei sovelleta tuotteisiin, jotka on tarkoitettu elintarvikkeita tuottaville el(cid:228)imille. Yhteis(cid:246)n l(cid:228)(cid:228)kelains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) ei tunne termi(cid:228) (cid:148)fytoterapeuttinen(cid:148) l(cid:228)(cid:228)ke, ja toimivia yrttipohjaisia aineita sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t l(cid:228)(cid:228)kkeet ovat luvanvaraisia kuten kaikki muutkin l(cid:228)(cid:228)kkeet. Yhteis(cid:246)n l(cid:228)(cid:228)kelains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaan sek(cid:228) fytoterapeuttisille ett(cid:228) homeopaattisille el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeille, jotka on tarkoitettu elintarvikkeita tuottaville el(cid:228)imille, on saatava lupa direktiivin 81/851/ETY s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti. T(cid:228)m(cid:228)n luvan antamiseen sovelletaan my(cid:246)s terapeuttisten vaikutusten todistamista koskevia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). N(cid:228)ill(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ill(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n takaamaan el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeiden laatu, turvallisuus ja tehokkuus. Niit(cid:228) sovelletaan kaikkiin, jotka saattavat el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228) markkinoille tai antavat niit(cid:228) el(cid:228)imille yhteis(cid:246)n alueella. Yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) kiellet(cid:228)(cid:228)n sek(cid:228) kasvattajia ett(cid:228) el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)reit(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) homeopaattisia tai (cid:148)fytoterapeut- tisia(cid:148) el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228), ellei niille ole my(cid:246)nnetty lupaa direktiivin 81/851/ETY s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti, mukaan luettuina terapeuttisten vaikutusten todistamista koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset. (1) Neuvoston asetus (EY) N:o 1804/1999, annettu 19 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1999, maataloustuotteiden luonnonmukai- sesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinn(cid:246)ist(cid:228) maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa annetun asetuksen (ETY) N:o 2092/91 t(cid:228)ydent(cid:228)misest(cid:228) siten, ett(cid:228) asetus k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s el(cid:228)intuotannon. (2) Neuvoston direktiivi 81/851/ETY, annettu 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1981, el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228) koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228), EYVL L 317, 6. 11. 1981. (3) Neuvoston direktiivi 92/74/ETY, annettu 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1992, el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) annetun direktiivin 81/851/ETY soveltamisalan laajentamisesta ja homeo- paattisia el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228) koskevista lis(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228), EYVL L 297, 13. 10. 1992. (2001/C 26 E/118) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0727/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Inger Sch(cid:246)rling (Verts/ALE) komissiolle (17. maaliskuuta 2000) Aihe: Direktiivien 85/337/ETY ja 97/11/EY rikkominen Vuodesta 1994 on Ruotsin Blekingen l(cid:228)(cid:228)niss(cid:228) suunniteltu tien rakentamista suojelemisen arvoiselle Rolandshavin kosteikkoalueelle. Kyseinen tie tuhoaisi osittain tai t(cid:228)ysin alueen luonnonmukaiset olosuhteet. Viime joulukuussa j(cid:228)tettiin komissiolle Blekingen l(cid:228)(cid:228)ninhallitukseen kohdistuva valitus avoimuuden, selvitysty(cid:246)n puolueettomuuden ja laadunvalvonnan puutteista direktiivin 85/337/ETY (1) (muutettu direk- tiivill(cid:228) 97/11/EY (2)) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa. Valituksessa puututaan my(cid:246)s kauppa- ja teollisuusministeri(cid:246)n kritiikitt(cid:246)m(cid:228)sti hyv(cid:228)ksym(cid:228)(cid:228)n tienrakennuksen ty(cid:246)suunnitelmaan. Valittaja katsoo, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen perusteena k(cid:228)ytetyt ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arvioinnit ovat useassa kohdin puutteelliset, mink(cid:228) johdosta tehtyj(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) ei voida pit(cid:228)(cid:228) oikeina. Valituksessa todetaan, ett(cid:228) ymp(cid:228)ris- t(cid:246)vaikutusten arvioinnit eiv(cid:228)t t(cid:228)ytt(cid:228)neet olennaisille tiedoille asetettuja vaatimuksia eiv(cid:228)tk(cid:228) my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n sis(cid:228)lt(cid:228)neet tien rakentamisen kyseisen alueen ekologiselle j(cid:228)rjestelm(cid:228)lle aiheuttamien suorien tai ep(cid:228)suorien seurausten erittelyj(cid:228), kuvauksia tai arviointeja. (Julkisuuteen annettu aineisto sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) sit(cid:228) paitsi suoranaisia virheit(cid:228). Sen mukaan Lundin yliopisto on vastuussa ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arvioinnista luonnonymp(cid:228)rist(cid:246)n osalta, mik(cid:228) ei pid(cid:228) paikkaansa, sill(cid:228) Lundin yliopisto ei ole osallistunut ty(cid:246)h(cid:246)n


title: WRITTEN QUESTION E-0728/00 by Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) to the Commission. Vuotos dam construction project in northern Finland.

text: C 113 E/2 Official Journal of the European Communities EN 18. 4. 2001 10 February. Their seats remained empty during the speech. After Mrs Ferrero-Waldner, Chairman-in- Office of the OSCE, had finished speaking, the diplomats returned to the meeting. At an informal meeting of EU Ministers in Lisbon on 11 February the Employment Ministers of Belgium and France left the room as soon as their Austrian colleague took the floor. Belgium and France are clearly at great pains to introduce a new form of cooperation and a new culture of political dialogue in European and international relations. They ascribe their strategy of exclusion to their concern that human and minority rights may be in danger in Austria because of the involvement of the Freedom Party (FP(cid:214)) in the new centre-right government in Vienna. The following questions arise in this context: 1. Does the Council intend to accept this form of cooperation from now on, whenever it sees fit? 2. The EU special summit on employment policy in March was to have been prepared at the informal Council of Employment and Social Ministers. Will important political issues (cid:129) of which the employ- ment policy is a prime example (cid:129) be pushed aside by France and Belgium in the future as soon as the opportunity arises for a hitherto very reliable partner to be excluded in a way that attracts publicity? Joint answer to Written Questions E-0645/00 and E-0646/00 (20 November 2000) The measures to which the Honourable Member refers were announced in a statement made by the Portuguese Prime Minister on behalf of the Governments of 14 Member States. That statement is not binding on the Council. The Council has not taken a view on this issue and is not therefore in a position to reply to the questions raised by the Honourable Member. (2001/C 113 E/003) WRITTEN QUESTION E-0728/00 by Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) to the Commission (17 March 2000) Subject: Vuotos dam construction project in northern Finland There is considerable concern in northern Sweden that the Vuotos dam construction project in northern Finland may damage the environment by greatly increasing emissions of nutrients and heavy metals into the northern part of the Gulf of Bothnia. It is feared, inter alia, that the methyl mercury load may increase by 20-30 %. Naturally, the level of mercury in Swedish fish would rise too. It is intended to flood 240 square kilometres of marshland. Various Swedish authorities have protested about the construction plans. Has the Commission had occasion to study this project, and have any checks been carried out as to whether it meets the requirements in the EU(cid:146)s Environmental Impact Assessment Directive? 18. 4. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 113 E/3 Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (8 May 2000) The Commission is aware of the Vuotos power plant and artificial lake project for which the Water Court in Northern Finland has recently (29 February 2000) granted a construction permit. According to the information in the press, the decision will be subject to appeals. Although projects such as this in principle fall under Council Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment (1), Member States are not obliged under this Directive to cover projects for which consent procedures have been initiated before the deadline of implementation which was 1 January 1995 for Finland (see case C-362/92, Bund Naturschutz in Bayern, paragraph 19, and C-431/92 Commission v. Germany, paragraph 29). The application for the Vuotos project was lodged in 1992. The Finnish authorities have informed the Commission that the Finnish Act of Environmental Impact Assessment Procedures excludes projects for which public hearing has been carried out before 14 January 1994, such as the Vuotos project. In any event, the environment impacts of nutrients and heavy metals arising from the project have been assessed in the context of the permit procedure under the Finnish Water Act. The decision granting the construction permit analyses the estimated effects of the artificial lake on the water quality and fish in the artificial lake itself, in the river Kemijoki and in the northern part of the Gulf of Bothnia. It is estimated that the water quality and recreational fishing will be disturbed, among others, by increased level of nutrients, particularly nitrogen and phosphorus, but that the effects will concentrate on the artificial lake itself and on the river downstream, being relatively minor in the northern part of the Gulf of Bothnia. Further, it is estimated that the levels of mercury in certain fish species (pike, perch, burbot) will during the first 8-15 years after the construction increase considerably (over 1 milligram per kilogram (mg/kg) in the artificial lake itself, significantly (between 0,5 and 1,0 mg/kg) in the Kemijoki river, but in a lesser degree in the northern part of the Gulf of Bothnia. The Water Court pointed out that the health damage can be avoided by monitoring and informing the public about the situation. Further, it was estimated on the basis of the studies carried out that it is unlikely that the mobilisation of other heavy metals would have effects similar to the mobilisation of mercury. The Water Court ordered the applicant to assess further and monitor the effects on fisheries and fish. According to the information the Commission has received from the Finnish authorities, Finland has during the permit procedure informed the competent Swedish authorities about the estimated environ- mental effects of the project in the Swedish side. Accordingly as at presently informed, the Commission does not have any reason to take measures concerning the environmental impact assessment procedures carried out in this project. The Commission will continue to follow the on-going procedures at the national level. (1) OJ L 175, 5. 7. 1985. (2001/C 113 E/004) WRITTEN QUESTION E-1039/00 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission (4 April 2000) Subject: Social and economic measures to reduce the pig population in Flanders In late February Mrs Margot Wallstr(cid:246)m, Commissioner with responsibility for the environment, said in her answer to written question E-2686/99 (1) that she was aware of the serious problems facing the Flemish Region because of the presence of considerable quantities of phosphorous and nitrogen