title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre la «Estrategia para el mercado interior europeo y recomendaciones para la revisión de las medidas específicas»

eurovoc_concepts:
competition law
financial policy
free movement of persons
labelling
monetary union
single market

text: C 140/36 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 5. 2000 Dictamen del Comité Econo´ mico y Social sobre la «Estrategia para el mercado interior europeo y recomendaciones para la revisio´ n de las medidas especı´ficas» (2000/C 140/10) El 27 de enero de 2000, de conformidad con el apartado 3 del artı´culo 23 de su Reglamento Interno, el Comité Econo´ mico y Social decidio´ elaborar un dictamen sobre la «Estrategia para el mercado interior europeo y recomendaciones para la revisio´ n de las medidas especı´ficas». La Seccio´ n de Mercado U´ nico, Produccio´ n y Consumo, encargada de preparar los trabajos en este asunto, aprobo´ su dictamen el 8 de marzo de 2000 (ponente: Sen˜ or Little). En su 371o Pleno de los dı´as 29 y 30 de marzo de 2000 (sesio´ n del 30 de marzo de 2000) el Comité Econo´ mico y Social ha aprobado por 112 votos a favor, 4 votos en contra y 3 abstenciones el presente Dictamen. 1. Antecedentes En la Comunicacio´ n de la Comisio´ n (1) de 24 de 1. 1. noviembre de 1999 se propone una estrategia para el mercado interior que abarca los pro´ ximos cinco an˜ os. La Comisio´ n considera que los objetivos estratégicos deben ser: — mejorar la calidad de vida de los ciudadanos, — aumentar la eficacia de los mercados comunitarios de productos y capitales, — mejorar el entorno empresarial — aprovechar los logros del mercado interior en un mundo en transformacio´ n. El texto de la Comunicacio´ n se presento´ para su debate en la reunio´ n del Consejo de Mercado Interior del 7 de diciembre y, posteriormente, en el Consejo Europeo de Helsinki. 1. 2. Habida cuenta del «ciclo anual de la estrategia para el mercado interior» (figura 1, pa´gina 6), el Observatorio del Mercado U´ nico (OMU) propuso que el Comité emitiera un dictamen sobre el mercado u´ nico con una perspectiva horizontal a tiempo para que la Comisio´ n pudiera examinarlo en el mes de abril de cada an˜ o, antes de aprobar las propuestas de revisio´ n de las medidas especı´ficas. Dicho dictamen incluirı´a consideraciones referidas al cuadro de indicadores que se publicara´ cada an˜ o en el mes de noviembre y al informe Cardiff (sobre el funcionamiento de los mercados de productos y capitales) que vera´ la luz en enero o febrero. 1. 3. Para el ciclo del an˜ o 2000 se ha decidido que el Comité emita un dictamen de iniciativa que contenga recomendaciones junto con un para la revisio´ n de las medidas especı´ficas, ana´lisis de la comunicacio´ n sobre Estrategia y consideraciones sobre los documentos mencionados en el punto anterior. 2. Observaciones generales relativas a la Comunicacio´ n sobre Estrategia de la Comisio´ n El Comité acoge muy favorablemente la Comunicacio´ n 2. 1. de la Comisio´ n, que se atiene en gran medida a las lı´neas previstas y se acerca mucho a las peticiones que formulo´ el Comité en su Cuarto dictamen adicional sobre el plan de accio´ n del mercado interior. El Comité propuso la fijacio´ n de objetivos estratégicos para los tres pro´ ximos an˜ os, pero reconoce que es lo´ gico establecer un perı´odo de cinco an˜ os de conformidad con el mandato de la nueva Comisio´ n. La principal crı´tica del Comité respecto de la estrategia 2. 2. general es que, a su juicio, el tema de la ampliacio´ n no se desarrolla suficientemente. Intentar garantizar que el mercado interior contribuya al éxito de la ampliacio´ n es un objetivo va´lido pero no es suficiente. 2. 2. 1. Es fundamental que se modernice y adapte el actual mercado interior de quince Estados miembros para que funcione como parte de un mercado ma´s amplio que englobara´ en su momento casi el doble de paı´ses y con una poblacio´ n superior en cerca de un 30 %. El objetivo debe ser garantizar que la aprobacio´ n de las normas del mercado interior por parte de los quince Estados miembros sea lo ma´s completa posible en el momento de la adhesio´ n. 2. 2. 2. Asimismo, resulta esencial que los paı´ses candidatos a la adhesio´ n estén en condiciones de incorporar la normativa del mercado interior y, de hecho, el conjunto del «acervo comunitario» en el momento de la adhesio´ n. El cambio estructural que ya se ha iniciado en los paı´ses candidatos au´ n se vera´ acelerado por el mercado interior. La superacio´ n de las consecuencias econo´ micas y sociales de este cambio estructural en todo el mercado interior es una condicio´ n indispensable para su funcionamiento. Con tal fin, podrı´an fijarse periodos transitorios tal como se sen˜ ala en el Dictamen del CES sobre «Los efectos de la ampliacio´ n de la Unio´ n en el Mercado U´ nico (OMU)» (2). 2. 2. 3. Del mismo modo, es importante que los paı´ses de la AELC tengan las mismas obligaciones que los quince Estados miembros con el fin de estar al dı´a en la aplicacio´ n de las medidas necesarias para cumplir la nueva estrategia. (1) «Estrategia para el mercado interior europeo», COM(1999) 624 final. (2) DO C 329 de 17. 11. 1999, p. 39. 18. 5. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 140/37 2. 3. Gran parte del contenido de los objetivos estratégicos y operativos trata aspectos del mercado interior para los que el Comité ya habı´a indicado la necesidad de intervenir y desarrollar una polı´tica concreta. Sin embargo, tal como ocurre con muchos planes estratégicos, es imprescindible garantizar que la aplicacio´ n de la estrategia es realista. 2. 7. El CES considera que, para aprovechar los buenos resultados que ofrecera´ la economı´a en su conjunto, es ba´sico que la importancia capital del mercado interior reciba la atencio´ n que merece en las deliberaciones de la pro´ xima CIG, que pondra´ el acento en los preparativos para la ampliacio´ n de la Comunidad. 2. 4. El Comité comprueba con satisfaccio´ n que, salvo en un caso, la definicio´ n demasiado amplia de algunos de los objetivos enunciados en el documento de consulta se ha redactado de forma ma´s realista. La excepcio´ n es el objetivo estratégico destinado a «mejorar la calidad de vida de los ciudadanos». El mercado interior por sı´ solo no puede garanti- zar este punto ya que, aunque se generen posibilidades, los ciudadanos pueden optar por no aprovecharlas. Al Comité le preocupa el hecho de que sea pra´cticamente imposible determinar si se ha alcanzado el objetivo propuesto. La presentacio´ n de un objetivo de este tipo parece perseguir un efecto inicial ma´s que establecer un fin cuantificable. 2. 4. 1. El Comité ya ha llamado la atencio´ n en repetidas ocasiones sobre la falta de resultados a la hora de determinar las ventajas econo´ micas y los avances sociales atribuibles al mercado interior. En su u´ ltima respuesta al Comité, la propia Comisio´ n reconoce que es difı´cil aislar el efecto del mercado interior en los indicadores macroecono´ micos, ya que éstos reflejan la repercusio´ n combinada de la evolucio´ n polı´tica, econo´ mica y tecnolo´ gica. 2. 4. 2. Los logros econo´ micos y los avances sociales que se atribuyen al mercado interior pueden analizarse con mayor claridad si se distingue entre los diferentes papeles en que los ciudadanos han experimentado sus efectos: empresarios, trabajadores o consumidores. De esta manera, resulta concep- tualmente ma´s fa´cil determinar y cuantificar los efectos. También puede recurrirse a modelos ya existentes para la determinacio´ n de los indicadores sociales, a diversos trabajos cientı´ficos de base o a los puntos de partida utilizados en algunos Estados miembros para la evaluacio´ n de los efectos de los avances econo´ micos sobre los ciudadanos en su calidad de empresarios, consumidores y trabajadores. 2. 5. El Comité aprueba el ciclo anual propuesto de segui- miento, dia´logo, ana´lisis y revisio´ n, aunque emite ciertas reservas en cuanto a la necesidad de publicar dos cuadros de indicadores al an˜ o. Parece lo´ gico publicar uno solo, dado que el proceso tendra´ cara´cter anual. A este respecto, cabe sen˜ alar que la Comisio´ n esta´ buscando recursos adicionales para llevar a cabo la nueva estrategia y que el coste de cada cuadro de indicadores no debe ser desden˜ able. El Comité, sin perjuicio de las observaciones formula- 2. 6. das supra, apoya la estrategia para el mercado interior que propone la Comisio´ n en su Comunicacio´ n. 3. Observaciones concretas sobre las medidas especı´ficas a corto plazo de la Estrategia 3. 1. Con el fin de alcanzar los objetivos estratégicos y operativos de la Estrategia de la Comisio´ n, se han determinado 111 medidas especı´ficas para un perı´odo de dieciocho meses. La Comisio´ n sen˜ ala que se garantizara´ la continuidad y que los trabajos preparatorios recomendados optimara´n la posibilidad de conseguir estos objetivos dentro del plazo fijado. 3. 2. La presentacio´ n de una lista tan completa de medidas especı´ficas proporciona un instrumento u´ til de por sı´, pero el Comité considera contradictorio que se describan todas ellas como «prioridades a corto plazo». 3. 3. El CES considera que es uto´ pico esperar que puedan lograrse todos los objetivos durante el perı´odo de dieciocho meses, dado que son de dominio pu´ blico las dificultades que tiene el Consejo para llegar a un acuerdo en determinados casos. Cabe expresar una preocupacio´ n similar respecto de las medidas necesarias a nivel nacional, ya que los fallos en la transposicio´ n de la legislacio´ n o en su aplicacio´ n sistema´tica (a veces no se aplica en absoluto) permiten pensar que sigue prevaleciendo la proteccio´ n de los intereses nacionales. Existen prioridades implı´citas dentro de las medidas 3. 4. especı´ficas puesto que el perı´odo de dieciocho meses se divide en fases de seis meses. Sin embargo, el Comité no tiene claro si la posicio´ n de una medida en el calendario viene determinada por la importancia que se le asigna en los programas de trabajo de las Presidencias o si se basa simplemente en el tiempo mı´nimo necesario para su aplicacio´ n. Hay que reconocer que la Comisio´ n no debe prejuzgar 3. 5. las prioridades polı´ticas correspondientes a las medidas. No obstante, el Comité considera que la cuestio´ n de las prioridades econo´ micas y sociales es diferente y que, por lo tanto, la propia Comisio´ n deberı´a esforzarse por determinar las prioridades clave desde dicha perspectiva. En consecuencia, deberı´a cen- trarse la atencio´ n en la realizacio´ n de estos objetivos. 3. 5. 1. El Comité ha emitido dicta´menes especı´ficos sobre aproximadamente la mitad de las 46 medidas especı´ficas que constituyen propuestas legislativas, pero, aunque en términos generales apoya su contenido, no necesariamente concede a todas idéntica prioridad. Las consideraciones del Comité sobre las prioridades se recogen en el punto 6 que trata de las recomendaciones con vistas a la primera revisio´ n de las medidas especı´ficas. C 140/38 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 5. 2000 4. Observaciones sobre el Quinto cuadro de indicadores 4. 1. Observaciones generales 4. 1. 1. El Quinto cuadro de indicadores del mercado interior de la Comisio´ n tiene fecha de 3 de diciembre de 1999 y se publico´ poco antes de que la «Estrategia para el mercado interior europeo» se examinara en el Consejo de Mercado Interior y en la cumbre de Helsinki. 4. 1. 2. aspectos del mercado interior, a saber: El informe facilita informacio´ n detallada sobre cuatro — marco legislativo, — resultados de una encuesta empresarial, — supervisio´ n de los precios, — seguimiento del Plan de accio´ n sobre servicios financieros. 4. 1. 3. El Comité valora positivamente la presentacio´ n clara y concreta y considera que los datos expuestos sobre los asuntos abordados son de gran utilidad. El ana´lisis de los avances realizados por los distintos Estados miembros parece especialmente adecuado para impulsar la adopcio´ n de medidas cuando los Estados incumplan claramente sus obligaciones. 4. 1. 4. Sin embargo, el Comité considera que este cuadro de indicadores no generara´ el mismo impulso positivo para adoptar las medidas necesarias que los cuadros de indicadores 1 a 3. Su punto de partida ya no es el Plan de accio´ n de dieciocho meses que finalizo´ el 31 de diciembre de 1998 y tampoco ofrece un examen completo de los avances del mercado interior. El Comité no formulo´ ninguna observacio´ n especı´fica 4. 1. 5. sobre el cuadro de indicadores no 4 publicado en junio de 1999, al considerar que la situacio´ n analizada no habı´a variado sensiblemente respecto de la que la Comisio´ n presento´ en la «Evaluacio´ n del Plan de accio´ n en favor del mercado inte- rior» (1), documento sobre el que el Comité emitio´ un dictamen en mayo de 1999 (2). Como se sen˜ ala en el punto 2. 5, el CES duda que sea necesario publicar dos cuadros de indicadores todos los an˜ os. 4. 1. 6. A juicio del Comité, es imprescindible que los avances en la aprobacio´ n de las normas y pra´cticas del mercado interior se analicen dentro del escrutinio anual a que se someten los candidatos a la adhesio´ n. El Comité solicita que la Comisio´ n comente dichos avances en los futuros cuadros de indicadores. 4. 2. Marco normativo (Parte B) La presentacio´ n clara e informativa de los datos 4. 2. 1. referidos a la transposicio´ n de la legislacio´ n relativa al mercado interior sigue siendo una de las caracterı´sticas ma´s notables del cuadro de indicadores, que se ha mejorado con la inclusio´ n de estadı´sticas sobre la AELC. Sin embargo, el Comité comparte la preocupacio´ n de la Comisio´ n por la lentitud de aplicacio´ n de la legislacio´ n reciente y las perspectivas poco alentadoras de que se elimine del todo el retraso acumulado en la transposicio´ n. 4. 2. 2. El nu´ mero de procedimientos de infraccio´ n sigue siendo elevado y lo serı´a todavı´a ma´s, a juicio del Comité, si no fuera porque los plazos excesivamente largos para la resolucio´ n de los litigios tienen un efecto disuasorio. El Comité espera con interés los resultados de la 4. 2. 3. evaluacio´ n global de SLIM (simplificar la legislacio´ n del mercado interior) que se realiza en la actualidad. El CES se muestra de acuerdo con la Comisio´ n en que el apoyo polı´tico de principio a la simplificacio´ n no se corresponde con la voluntad de aplicarla en el procedimiento legislativo. 4. 3. Resultados de la encuesta hecha entre las empresas (Parte C) 4. 3. 1. Los resultados de la u´ ltima encuesta empresarial son interesantes y no difieren sensiblemente de las conclusiones del Comité. 4. 3. 2. Un nuevo dato, que el Comité considera muy positivo, es la evaluacio´ n por las empresas de cada Estado miembro del ı´ndice de satisfaccio´ n respecto del mercado interior. Sin poner en duda la indicacio´ n de los progresos registrados en los dos u´ ltimos an˜ os, que son satisfactorios, cabe sen˜ alar no obstante que el ı´ndice de satisfaccio´ n en términos absolutos es muy bajo (la media de la UE en 1999 es so´ lo del 61,8 %). 4. 3. 3. El Comité esta´ de acuerdo con la conclusio´ n de la Comisio´ n de que no todos los obsta´culos tienen la misma repercusio´ n en los resultados de las empresas. A juicio del Comité, la consiguiente necesidad de establecer prioridades no se ve reflejada en la extensa lista, pero sin clasificar, de medidas especı´ficas que se recoge en la nueva estrategia. 4. 4. Avances realizados en el Plan de accio´n sobre servicios financieros (Anexo 1) 4. 4. 1. Los avances indicados hasta ahora en la aplicacio´ n del Plan de accio´ n (3) aprobado en abril de 1999 se limitan en general a la labor de la Comisio´ n de presentar propuestas legislativas y otros documentos, ası´ como efectuar un segui- miento de ellos. En el informe se sen˜ alan diversos escollos polı´ticos para la promulgacio´ n de las propuestas. 4. 4. 2. El Comité no emitio´ un dictamen sobre el Plan de accio´ n propiamente dicho, pero un buen nu´ mero de las propuestas que contiene son objeto de dicta´menes que el Comité ya ha emitido o esta´ elaborando. Aunque el Comité apoya el objetivo general, muestra su decepcio´ n por la falta de determinacio´ n polı´tica, que hace que sea poco realista incluso el largo plazo de tiempo para la realizacio´ n del plan de accio´ n. (1) COM(1999) 74 final. (2) DO C 209 de 22. 7. 1999, pp. 28-34. (3) COM(1999) 232 final. 18. 5. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 140/39 5. Observaciones sobre el (Informe sobre el funcionamiento de los mercados comunitarios de productos y capitales) (1) Informe Cardiff 5. 1. Alcance del informe 5. 1. 1. El documento de la Comisio´ n es un amplio informe que se completa con unas treinta pa´ginas de anexos estadı´sticos y otras tantas pa´ginas de documentos de trabajo de la Comisio´ n. El informe tiene dos objetivos: proporcionar la informacio´ n necesaria para la elaboracio´ n de las orientaciones generales de polı´tica econo´ mica y servir de base a las propues- tas de la Comisio´ n para actualizar las medidas especı´ficas incluidas en la «Estrategia para el mercado interior». 5. 1. 2. En el documento se adopta un enfoque doble: en primer lugar, efectu´ a un control y una evaluacio´ n de los resultados de los mercados de productos y capitales para determinar algunas lagunas reglamentarias en la Unio´ n Euro- pea; a continuacio´ n, propone la polı´tica que debe seguirse para mejorar la calidad del marco reglamentario y suprimir los obsta´culos al funcionamiento eficaz de los mercados. El informe aborda solamente los temas tratados en el 5. 1. 3. informe Cardiff I del an˜ o pasado y no los temas de Cardiff II. La afirmacio´ n de la Comisio´ n de que ha reducido el nu´ mero de informes este an˜ o es un tanto ambigua. 5. 2. Observaciones generales No serı´a conveniente abordar el conjunto del informe 5. 2. 1. Cardiff en el presente dictamen, cuyo objetivo principal es proponer las recomendaciones del Comité para la revisio´ n de la primavera de 2000. Por lo tanto, las observaciones del Comité se limitara´n principalmente a los aspectos vinculados al segundo objetivo del informe. El Comité acoge favorablemente en general 5. 2. 2. las propuestas del informe destinadas a reformar los mercados de productos y capitales. Muchas de ellas siguen las orientaciones de anteriores informes de la Comisio´ n, en especial de la «Estrategia para el mercado interior», pero también se propo- nen algunas nuevas iniciativas que, a juicio del Comité, también son positivas. 5. 2. 3. La Comisio´ n destaca en el informe la urgencia de determinados aspectos, indicacio´ n que permite esperar que se adoptara´ un enfoque similar en la revisio´ n de la primavera de 2000. Tal enfoque responderı´a a la peticio´ n que el Comité formula en el presente dictamen de que se establezcan prioridades entre las 111 medidas especı´ficas actuales. El Comité se congratula por la calidad de la presenta- 5. 2. 4. cio´ n global del informe y considera que la informacio´ n complementaria es especialmente u´ til para un estudio en profundidad de la materia. Sin embargo, el Comité formula una crı´tica general: el concepto de «reforma econo´ mica» se repite demasiado a menudo en el texto, sin que siempre quede claro su significado. En algunos casos, parece sino´ nimo de reforma de los mercados de productos y capitales, mientras que, en otros, parece designar el a´mbito ma´s amplio de las polı´ticas macroecono´ micas. Ello presupone que la reforma econo´ mica siempre es positiva, sin dar una definicio´ n especı´fica ni justificarla. 5. 3. Observaciones especı´ficas 5. 3. 1. R e s u l t a d o s d e l o s m e r c a d o s 5. 3. 1. 1. Como es natural, el informe se concentra en la evaluacio´ n de los resultados de los mercados desde un punto de vista econo´ mico. Es alentador comprobar merced a las estadı´sticas la mayor integracio´ n de los mercados de productos, lo que indica que el crecimiento del comercio intracomunitario de manufacturas supera al del PIB. Sin embargo, el Comité sen˜ ala que la creciente inversio´ n extranjera intracomunitaria se distribuye de forma muy desigual entre los Estados miembros. 5. 3. 1. 2. El Comité comparte la preocupacio´ n de que las necesidades especı´ficas de financiacio´ n que tienen las PYME siguen sin satisfacerse de forma adecuada. La Comisio´ n afirma que, en los Estados Unidos, el 60 % del capital riesgo procede de los fondos de pensiones, lo que representa el doble del porcentaje registrado en el mercado ma´s desarrollado de la UE. Sin embargo, no se ofrece ningu´ n ana´lisis que indique en qué medida ello se debe a obsta´culos reglamentarios (que, sin lugar a dudas, todavı´a existen en algunos Estados miembros), a sistemas diferentes de evaluacio´ n del riesgo, a diferencias culturales que disuaden a las PYME a la hora de financiarse con capital riesgo, o a otros factores. El Comité llama la atencio´ n sobre las propuestas al respecto que presenta en el dictamen sobre los «Mercados europeos de capital para las pequen˜ as y medianas empresas: perspectivas y posibles obsta´culos al progreso» (2). 5. 3. 1. 3. El Comité aprueba la importancia concedida a la aplicacio´ n del Plan de accio´ n sobre servicios financieros y acoge favorablemente en general las recientes propuestas (3) de la Comisio´ n para mejorar el acceso al capital riesgo. 5. 3. 2. A s p e c t o s h o r i z o n t a l e s 5. 3. 2. 1. La declaracio´ n sobre el espı´ritu emprendedor es especialmente positiva, ası´ como el hecho de poner de relieve los factores que frenan la creacio´ n y el desarrollo de las pequen˜ as empresas. En numerosos Estados miembros queda mucho por hacer para fomentar las nuevas empresas innova- doras capaces de crear empleo. A este respecto, el Comité llama la atencio´ n sobre las iniciativas propuestas en el dictamen sobre la Comunicacio´ n de la Comisio´ n «Competitividad de las empresas europeas frente a la mundializacio´ n: co´ mo fomentarla» (4). (1) COM(2000) 26 final. (2) DO C 235 de 27. 7. 1998, p. 13. (3) COM(1999) 493. (4) DO C 329 de 17. 11. 1999, pp. 49-57. C 140/40 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 5. 2000 5. 3. 2. 2. El Comité siempre ha abogado por que se reduzca el nivel de las ayudas estatales y ha apoyado las iniciativas anteriores de la Comisio´ n en tal sentido. La Comisio´ n hace hincapié ahora, de forma acertada, en la reduccio´ n de las ayudas sectoriales y las ayudas ad hoc con relacio´ n al volumen total. El CES sugiere que es necesario incluir las ayudas a la agricultura en las estadı´sticas totales para ofrecer una imagen completa de la situacio´ n. 5. 3. 2. 3. El avance hacia un mercado u´ nico de los contratos pu´ blicos no se deduce tan claramente de los datos proporciona- dos por la Comisio´ n: el aumento del nu´ mero de licitaciones no permite por sı´ solo detectar una tendencia favorable a la adjudicacio´ n transfronteriza de contratos. Serı´a u´ til disponer de informacio´ n y ana´lisis adicionales. El Comité considera urgente que se apliquen las directivas vigentes en este a´mbito y que la Comisio´ n presente sus propuestas destinadas a mejorar el funcionamiento de los procedimientos de contratacio´ n pu´ blica. 5. 3. 3. R e f o r m a d e l o s m e r c a d o s d e s e r v i c i o s 5. 3. 3. 1. El Comité se muestra de acuerdo con la Comisio´ n en cuanto a la urgencia de aprobar y aplicar el marco reglamentario, ası´ como del cumplimiento estricto de las normas de competencia, en el a´mbito de los servicios pu´ blicos. Respecto de las propuestas de la Comisio´ n sobre el 5. 3. 3. 2. sector de la distribucio´ n, el Comité considera que no se ofrecen argumentos va´lidos en favor de una actitud menos restrictiva para el aumento de los puntos de venta al por menor de gran taman˜ o y, por consiguiente, no apoya la reforma propuesta. 5. 3. 3. 3. El Comité considera que no se han realizado suficientes avances en el a´mbito de los servicios de seguros generales para las PYME y que simplemente no existe un mercado u´ nico en la materia. 6. Recomendaciones relativas a la revisio´ n de las «medi- das especı´ficas» de la primavera de 2000 6. 1. Observaciones generales 6. 1. 1. El Comité reconoce que es necesario planificar una actuacio´ n de gran alcance para desarrollar una polı´tica coherente a nivel europeo de mejora de la eficacia del mercado, con el fin de que el mercado u´ nico ofrezca beneficios tangibles a los ciudadanos y a las empresas. Sin perjuicio de estas amplias competencias horizon- 6. 1. 2. tales, el Comité considera que un enfoque ma´s delimitado que haga hincapié en algunos sectores clave serı´a ma´s eficaz a corto plazo. En estos sectores clave, la Comisio´ n deberı´a intentar obtener el total compromiso del Consejo de Mercado Interior y del Consejo Europeo para garantizar la realizacio´ n de los objetivos fijados dentro de los plazos acordados. 6. 1. 3. clave se exponen en los puntos 6. 2 a 6. 9. Las consideraciones del Comité sobre las prioridades 6. 2. Cumplimiento de las normas Deberı´a concederse prioridad absoluta a la racionali- 6. 2. 1. zacio´ n de la legislacio´ n relativa al mercado interior, que ya figura como objetivo en una serie de acciones (por ejemplo, SLIM), con el fin de lograr en la medida de lo posible un mercado interior eficiente y evitar los obsta´culos al comercio y el falseamiento de la competencia. También en los a´mbitos de la proteccio´ n del medio ambiente y en los de la salud y la seguridad deberı´a funcionar bien el mercado interior. Dada la importancia de estas dos a´reas para los ciudadanos —también en el Tratado CE se habla de un alto nivel de proteccio´ n—, se deben perseguir los niveles comunitarios ma´s altos posibles. Las normas nacionales ma´s rigurosas en favor del medio ambiente y de la salud son compatibles con el Tratado, pero no deben ser fijadas por motivos proteccionistas. El Comité considera ba´sico que se garantice la aplicacio´ n eficaz y el cumplimiento coherente de la legislacio´ n de la UE. Huelga decir que una aplicacio´ n coherente también es muy importante en otros sectores, especialmente para que las PYME no se vean desfavorecidas. 6. 2. 2. El Comité toma nota de que se fija la fecha de diciembre de 2000 para la aprobacio´ n de la propuesta de la Comisio´ n de un Reglamento de modernizacio´ n del sistema de control y de las normas de aplicacio´ n del derecho de competencia. El Comité llama la atencio´ n sobre el hecho de que, aunque concedio´ un apoyo de principio en su reciente dictamen (1) sobre el asunto, también sen˜ alo´ determinadas dificultades y riesgos que deben abordarse mediante un programa especı´fico de medidas preliminares y de acompan˜ a- miento antes de aplicar la propuesta. 6. 3. Libre circulacio´n de personas 6. 3. 1. El Comité ha comprobado que muchos ciudadanos de la UE siguen sin poder ejercer fa´cilmente la libre circulacio´ n a través de las fronteras nacionales —no solamente con fines laborales. Las diferencias en los sistemas de proteccio´ n social frenan la libre circulacio´ n de personas y crean dificultades al personal de las empresas multinacionales. 6. 3. 2. Sin perjuicio de los controles y tra´mites administrati- vos necesarios, la libre circulacio´ n con facilidad debe conver- tirse en una realidad para que los ciudadanos puedan apreciar la existencia del mercado interior. Para favorecer la libre circulacio´ n con fines laborales, es necesario que tanto los empresarios como los trabajadores sean plenamente conscien- tes de los procedimientos y la legislacio´ n sobre reconocimiento mutuo vigentes. El Comité ya solicito´ que se adopten medidas de seguimiento del Plan de accio´ n presentado por el Sr. Flynn (que no se menciona en absoluto en la Comunicacio´ n sobre Estrategia), sobre el que el Comité esta´ elaborando un dictamen de iniciativa. (1) DO C 51 de 23. 2. 2000, pp. 55-66. 18. 5. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 140/41 6. 4. Fiscalidad 6. 4. 1. El Comité ya concedio´ su apoyo general a las medidas especı´ficas que destaca la Comisio´ n. No obstante, con el fin de lograr el objetivo general de eliminar los obsta´culos fiscales y la competencia desleal en el terreno fiscal a largo plazo, es necesario respetar determinados principios y llevar a cabo algunos trabajos preparatorios. En la actualidad, los Estados miembros esta´n vol- 6. 4. 2. viendo a revisar los impuestos para mantener el nivel de competitividad y seguir captando inversio´ n del exterior. No obstante, el Comité considera que debe lucharse contra la competencia fiscal desleal para que el mercado interior fun- cione correctamente. El informe sobre la fiscalidad de las empresas que la Comisio´ n debe presentar a mediados de 2000, a peticio´ n del Consejo, podrı´a proporcionar un ana´lisis u´ til de la base imponible en cada Estado miembro y contribuir a determinar las anomalı´as fiscales. Entre tanto, no deberı´an fijarse como objetivo tipos 6. 4. 3. impositivos mı´nimos en la fiscalidad de las empresas, dado que un tipo impositivo nominal que no tenga en cuenta la base imponible no refleja plenamente la situacio´ n real. 6. 4. 4. La imposicio´ n del trabajo como factor de produccio´ n debe contemplarse también en el contexto de la lucha contra el desempleo en el mercado interior. 6. 4. 5. La armonizacio´ n de la fiscalidad sobre los productos energéticos en la UE deberı´a realizarse en los a´mbitos en que ofrezca ventajas medioambientales claras y directas, sin dan˜ ar la competitividad europea. 6. 4. 6. El Comité considera esencial que, mucho antes de que tenga lugar la ampliacio´ n, se realicen avances reales hacia el desarrollo de un sistema de impuesto sobre el valor an˜ adido que favorezca el mercado interior y se base en el principio del paı´s de origen. En este sentido, cabe recordar el compromiso adquirido por el Consejo de la UE en relacio´ n con la creacio´ n de un sistema definitivo del IVA, del que hasta hoy nada se ha hecho, aumentando ası´ el volumen del fraude fiscal. 6. 5. 2. El procedimiento de evaluacio´ n deberı´a convertirse en un instrumento que permita llamar la atencio´ n de los legisladores en la fase embrionaria sobre las consecuencias financieras de las medidas previstas para las partes interesadas. De esta forma, se podra´ adoptar una decisio´ n polı´tica con pleno conocimiento del resultado probable. La evaluacio´ n podrı´a confiarse a un organismo independiente. Puede ser interesante aprovechar la experiencia de la Agencia presupues- taria del Congreso estadounidense, en Washington. El Comité tiene serias dudas de que el experimento 6. 5. 3. actual de Grupo de consulta de las empresas europeas pueda ofrecer resultados va´lidos. La seleccio´ n aleatoria de los partici- pantes no garantiza su representatividad y puede generar respuestas superficiales en nada comparables a una evaluacio´ n realmente independiente. 6. 6. Liberalizacio´n de los mercados 6. 6. 1. Una competencia sana que redunde en beneficio de los ciudadanos so´ lo puede alcanzarse por medio de un acceso no discriminatorio en todos los Estados miembros y la garantı´a de una transposicio´ n equiparable de la legislacio´ n comunitaria. El Comité aboga por completar la liberalizacio´ n en el sector energético y en los mercados de las telecomunicaciones con sujecio´ n a los objetivos comunitarios, como por ejemplo la seguridad en el abastecimiento o un acceso generalizado a las tecnologı´as de la comunicacio´ n. En la sociedad de la informa- cio´ n precisamente, el acceso generalizado a los canales de comunicacio´ n es una condicio´ n para mantener y aumentar la competitividad. 6. 6. 2. A juicio del Comité, la aprobacio´ n del conjunto de medidas legislativas en el a´mbito de la contratacio´ n pu´ blica deberı´a constituir una prioridad absoluta, por lo que solicita a la Comisio´ n que presente las propuestas cuanto antes. 6. 7. Ayudas estatales 6. 5. Mejora de la legislacio´n El Comité acoge favorablemente los esfuerzos de la 6. 5. 1. Comisio´ n y los Estados miembros para mejorar la legislacio´ n. Sin embargo, el punto de partida para simplificar de forma eficaz la legislacio´ n deberı´a ser una evaluacio´ n independiente de las repercusiones de cada norma. La UE deberı´a guiarse por la experiencia en este campo de los Estados Unidos, Canada´, Australia y Reino Unido. 6. 7. 1. Las ayudas estatales pueden falsear la competencia. Por tanto, la Comisio´ n deberı´a fijar criterios reconocidos por toda la sociedad para una revisio´ n sistema´tica de las ayudas estatales. Las ayudas deberı´an examinarse a la luz de dichos criterios y las que puedan tener efectos negativos en la competitividad deberı´an suprimirse. Es preciso tener en cuenta al respecto que hay sectores econo´ micos de especial importan- cia social la educacio´ n) que, por tanto, es necesario medir con otros criterios. El Comité acoge muy satisfactoriamente el reciente anuncio de la Comisio´ n de que publicara´ un «cuadro de indicadores» sobre ayudas estatales. (por ejemplo, C 140/42 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 5. 2000 6. 8. Servicios financieros necesarias para realizar pagos transfronterizos de poca cuantı´a eficaces y con pocos gastos. La plena realizacio´ n del mercado interior de los 6. 8. 1. servicios financieros constituye una prioridad importante para las empresas y los ciudadanos en cuanto usuarios. Con el fin de aprovechar todo el potencial en este campo, los inversores deberı´an poder actuar sin restricciones injustificadas en todo el mercado interior. 6. 8. 2. A tal efecto, son necesarias normas uniformes para la contabilidad y la cotizacio´ n en Bolsa. Asimismo, deberı´a concederse prioridad al establecimiento de las condiciones 6. 9. Marco jurı´dico 6. 9. 1. El estatuto de la sociedad europea sigue bloqueado en el Consejo y los esfuerzos realizados por las sucesivas Presidencias para alcanzar un compromiso han fracasado. El Comité pide a la Comisio´ n, o al propio Consejo, que presente una nueva iniciativa para lograr un acuerdo. Ello es va´lido asimismo para los estatutos europeos de cooperativas, mutuali- dades y asociaciones. Bruselas, 30 de marzo de 2000. La Presidenta del Comité Econo´mico y Social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Dictamen del Comité Econo´ mico y Social sobre la «Propuesta de Decisio´ n del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se prolonga la vigencia de la Decisio´ n no 710/97/CE relativa a un planteamiento coordinado de autorizacio´ n en el a´ mbito de los servicios de comunicaciones personales por satélite en la Comunidad» (2000/C 140/11) El 20 de marzo de 2000, de conformidad con el artı´culo 262 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, el Consejo decidio´ consultar al Comité Econo´ mico y Social sobre la propuesta mencionada. La Seccio´ n de Transportes, Energı´a, Infraestructuras y Sociedad de la Informacio´ n ha sido encargada de preparar los trabajos en este asunto (ponente: Sr. Bernabei). De conformidad con el artı´culo 20 y el apartado 1 del artı´culo 50 del Reglamento Interno, el Comité Econo´ mico y Social ha nombrado al Sr. Bernabei ponente general. En su 371o Pleno de los dı´as 29 y 30 de marzo de 2000 (sesio´ n del 30 de marzo de 2000), el Comité Econo´ mico y Social ha aprobado por unanimidad el presente Dictamen. 1. Introduccio´ n 1. 1. Los servicios de comunicaciones personales por satélite (SCPS) vienen a completar o sustituir los sistemas terrestres fijos y mo´ viles. En el caso de regiones con infraestructuras fijas poco desarrolladas, las comunicaciones por satélite pueden ser un medio para que todos los ciudadanos puedan enviar y recibir comunicaciones. 1. 2. La introduccio´ n de los servicios de comunicaciones personales por satélite constituye un avance esencial en la realizacio´ n de redes que permitan la interconexio´ n y la movilidad a escala mundial, tanto para la transmisio´ n vocal como para la de datos y de vı´deo. 1. 3. A pesar de las posibilidades generadas y de los esfuerzos considerables que lleva a cabo la industria de este sector, las dimensiones del mercado siguen sin adecuarse a las expectativas, quiza´ debido a las dificultades legales que obstaculizan su desarrollo y a los estrangulamientos de cara´cter burocra´tico. 1. 4. La utilizacio´ n del espectro de frecuencias radioeléctri- cas es hoy dı´a objeto de debates en los Estados miembros, en la Unio´ n Europea y a escala mundial. Los resultados de la consulta pu´ blica referida al «Libro Verde sobre la polı´tica en materia de espectro radioeléctrico» dio pie a una Comunicacio´ n de la Comisio´ n (1). A pesar de los considerables avances (1) COM(1999) 538 de 10. 11. 1999


title: Resolutie van het Europees Parlement over het werkdocument van de Commissie „Elektriciteit uit duurzame bron en de interne markt voor elektriciteit” (SEC(1999) 470 - C5-0342/1999 - 2000/2002(COS))

eurovoc_concepts:
domestic market
electrical energy
energy production
renewable energy


title: Statistics, a challenge for the future : Proceedings of the 85th DGINS conference, The Hague, May 1999.

eurovoc_concepts:
data collection
data processing
statistics


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 664/2000 af 30. marts 2000 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for kornfoderblandinger

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund

formats: pdf print

text: 31. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 80/21 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 664/2000 af 30. marts 2000 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for kornfoderblandinger KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (4) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), 30. senest ændret (EF) nr. 1253/1999 (2), særlig artikel 13, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) I henhold til artikel 13 i forordning (EØF) nr. 1766/92 kan forskellen mellem noteringerne eller priserne på verdensmarkedet for de produkter, der er nævnt i artikel 1 i forordningen, og priserne på disse produkter uden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution. I artikel 2 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1517/95 juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser til af 29. forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår den import- og eksportordning, der gælder for foderblan- dinger på basis af korn, og om ændring af forordning (EF) nr. 1162/95 om særlige gennemførelsesbestem- melser for ordningen med import- og eksportlicenser for korn og ris (3), defineres kriterierne for restitutionsbelø- bets fastsættelse for disse produkter. Der skal ved beregningen også tages hensyn til indholdet af kornprodukter. Med henblik på en forenkling bør restitutionen betales for to kategorier af »kornprodukter«, nemlig for majs, som er den mest almindelige kornart i udførte kornfoderblandinger og majsprodukter, og for som er de restitutionsberettigede »andre kornarter«, kornprodukter med undtagelse af majs og majspro- dukter. Der bør ydes en restitution for den mængde kornprodukter, som foderblandingen indeholder. I øvrigt skal der ved fastsættelsen af restitutionsbeløbet ligeledes tages hensyn til mulighederne og betingelserne for salg af de pågældende produkter på verdensmar- kedet, interessen i at undgå forstyrrelser på Fællesskabets marked og udførslernes økonomiske aspekt. Ved fastsættelsen af restitutionen forekommer det dog for tiden hensigtsmæssigt at basere sig på den forskel, der konstateres på Fællesskabets marked og på verdens- markedet, mellem priserne på de råvarer, som i alminde- lighed anvendes i disse foderblandinger, hvorved det bliver muligt at tage mere præcist hensyn til de faktiske økonomiske vilkår, der gælder for eksport af de pågæl- dende produkter. Restitutionen skal fastsættes én gang om måneden. Den kan ændres i den mellemliggende periode. De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningsko- mitéen for Korn — (5) (6) (7) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Eksportrestitutionerne for de under forordning (EØF) nr. 1766/ 92 henhørende foderblandinger, for hvilke forordning (EF) nr. 1517/95 gælder, fastsættes som angivet i bilaget til nærværende forordning. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 31. marts 2000. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 30. marts 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 18. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 51. L 80/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 3. 2000 til Kommissionens forordning af 30. marts 2000 om fastsættelse kornfoderblandinger af eksportrestitutionerne for BILAG Produktkoder, for hvilke der ydes eksportrestitutioner (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Kornprodukter (2) Restitutionsbeløb (2) (EUR/t) Majs og majsprodukter: KN-kode 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 Kornprodukter (2), med undtagelse af majs og majspro- dukter 41,17 30,82 (1) Produktkoderne er defineret i sektor 5 i bilaget til Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24. 12. 1987, s. 1), som ændret. (2) Med henblik på restitutionsydelse tages der kun hensyn til stivelse fra kornprodukter. Som kornprodukter anses produkter henhørende under KN-kode 0709 90 60 og 0712 90 19, kapitel 10 og 1101, 1102, 1103 og 1104 — i uforandret og ikke regenereret stand — (bortset fra 1104 30) og kornindholdet i produkter under KN-kode 1904 10 10 og 1904 10 90. Kornindholdet i produkterne under KN-kode 1904 10 10 og 1904 10 90 betragtes som værende lig med slutproduktets vægt. Der betales ingen restitution for korn, hvor stivelsens oprindelse ikke klart kan fastslås ved analyse


title: Verordnung (EG) Nr. 666/2000 der Kommission vom 30. März 2000 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreide, Mehle, Grobgrieß und Feingrieß von Weizen oder Roggen

eurovoc_concepts:
cereal product
cereals
export refund

text: L 80/26 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 31. 3. 2000 VERORDNUNG (EG) Nr. 666/2000 DER KOMMISSION vom 30. März 2000 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreide, Mehle, Grobgrieß und Feingrieß von Weizen oder Roggen DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 über die gemeinsame Marktorganisation für Getreide (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1253/1999 (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 2, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) Artikel 13 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 bestimmt, daß der Unterschied zwischen den Notie- rungen oder den Preisen auf dem Weltmarkt für die in Artikel 1 derselben Verordnung genannten Erzeugnisse und den Preisen für diese Erzeugnisse in der Gemein- schaft durch eine Erstattung bei der Ausfuhr ausgegli- chen werden kann. Bei der Festsetzung der Erstattungen sind die Faktoren zu berücksichtigen, die in Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 der Kommission vom 29. Juni 1995 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates hinsichtlich der Gewährung von Ausfuhrerstattungen und bei treffenden Getreidesektor Störungen Maßnahmen (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2513/98 (4), aufgeführt sind. Festlegung zu zur der im Für Mehle, Grobgrieß und Feingrieß aus Weizen und Roggen muß die auf diese Erzeugnisse anwendbare Erstattung unter Berücksichtigung der zur Herstellung der betreffenden Erzeugnisse notwendigen Getreide- (4) (5) (6) (7) menge berechnet werden. Diese Mengen sind in der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 festgesetzt worden. Die Lage auf dem Weltmarkt oder die besonderen Erfor- dernisse bestimmter Märkte können die Unterteilung der Erstattung für gewisse Erzeugnisse gemäß ihrer Bestim- mung notwendig machen. Die Erstattung muß mindestens einmal monatlich festge- setzt werden; sie kann innerhalb dieses Zeitraums abge- ändert werden. Die Anwendung dieser Modalitäten auf die gegenwärtige Lage der Getreidemärkte und insbesondere auf die Notie- rungen oder Preise dieser Erzeugnisse in der Gemein- schaft und auf dem Weltmarkt führt zur Festsetzung der Erstattung in Höhe der im Anhang genannten Beträge. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Getreide — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Erstattungen bei der Ausfuhr der in Artikel 1 Buchstaben a), b) und c) der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 genannten Erzeugnisse, Malz ausgenommen, in unverändertem Zustand sind im Anhang festgesetzt. Diese Verordnung tritt am 31. März 2000 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 30. März 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 18. (3) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 7. (4) ABl. L 313 vom 21. 11. 1998, S. 16. 31. 3. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 80/27 ANHANG zur Verordnung der Kommission vom 30. März 2000 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreide, Mehle, Grobgrieß und Feingrieß von Weizen oder Roggen Erzeugniscode Bestimmung (1) Erstattungsbetrag Erzeugniscode Bestimmung (1) Erstattungsbetrag (EUR/t) (EUR/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — (1) Folgende Bestimmungen sind vorgesehen: 01 alle Drittländer, 02 andere Drittländer, 03 Schweiz und Liechtenstein. — 0 — 24,00 0 55,00 0 — 18,00 0 — — — 27,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 46,50 43,50 40,00 37,00 34,75 — — 87,00 68,50 — 0 (2) 0 (2) — 0 (2) — (2) Enthält das Erzeugnis gepreßten agglomerierten Grieß, wird keine Erstattung gewährt. NB: Die Zonen sind diejenigen, die in der geänderten Verordnung (EWG) Nr. 2145/92 der Kommission (ABl. L 214 vom 30. 7. 1992, S. 20) bestimmt sind


title: Règlement (CE) n° 663/2000 de la Commission, du 30 mars 2000, fixant les restitutions applicables à l'exportation des produits transformés à base de céréales et de riz

eurovoc_concepts:
cereal product
export refund
rice

text: 31. 3. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 80/19 RÈGLEMENT (CE) No 663/2000 DE LA COMMISSION du 30 mars 2000 fixant les restitutions applicables à l'exportation des produits transformés à base de céréales et de riz LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (4) vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil du 30 juin 1992 portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), et notamment son article 13, paragraphe 3, vu le règlement (CE) no 3072/95 du Conseil du 22 décembre 1995 portant organisation commune du marché du riz (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2072/98 (4), et notamment son article 13, paragraphe 3, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) Aux termes de l'article 13 du règlement (CEE) no 1766/ 92 et de l'article 13 du règlement (CE) no 3072/95, la différence entre les cours ou les prix sur le marché mondial des produits visés à l'article 1er de ces règle- ments et les prix de ces produits dans la Communauté peut être couverte par une restitution à l'exportation. En vertu de l'article 13 du règlement (CE) no 3072/95, les restitutions doivent être fixées en prenant en considé- ration la situation et les perspectives d'évolution, d'une part, des disponibilités en céréales, en riz et en brisures de riz ainsi que de leur prix sur le marché de la Commu- nauté et, d'autre part, des prix des céréales, du riz, des brisures de riz et des produits du secteur des céréales sur le marché mondial. En vertu de ces mêmes articles, il importe également d'assurer aux marchés des céréales et du riz une situation équilibrée et un développement naturel sur le plan des prix et des échanges et, en outre, de tenir compte de l'aspect économique des exportations envisagées et de l'intérêt d'éviter des perturbations sur le marché de la Communauté. Le règlement (CE) no 1518/95 de la Commission (5), modifié par le règlement (CE) no 2993/95 (6), relatif au régime d'importation et d'exportation des produits trans- formés à base de céréales et de riz, a, dans son article 4, défini il doit être tenu compte pour le calcul de la restitution pour ces produits. les critères spécifiques dont (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 329 du 30. 12. 1995, p. 18. (4) JO L 265 du 30. 9. 1998, p. 4. (5) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 55. (6) JO L 312 du 23. 12. 1995, p. 25. Il convient de graduer la restitution à accorder à certains produits transformés en fonction, suivant les produits, de leur teneur en cendres, en cellulose brute, en enve- loppes, en protéines, en matières grasses ou en amidon, cette teneur étant particulièrement significative de la quantité de produit de base réellement incorporée dans le produit transformé. En ce qui concerne les racines de manioc et autres racines et tubercules tropicaux, ainsi que leurs farines, l'aspect économique des exportations qui pourraient être envisagées, compte tenu en particulier de la nature et de l'origine de ces produits, ne nécessite pas actuellement la fixation d'une restitution à l'exportation. Pour certains produits transformés à base de céréales, la faible impor- au tance de commerce mondial ne rend pas actuellement nécessaire la fixation d'une restitution à l'exportation. la participation de la Communauté La situation du marché mondial ou les exigences spécifi- ques de certains marchés peuvent rendre nécessaire la différenciation de la restitution pour certains produits, suivant leur destination. La restitution doit être fixée une fois par mois. Elle peut être modifiée dans l'intervalle. Certains produits transformés à base de maïs peuvent subir un traitement thermique qui risque de conduire à l'octroi d'une restitution ne correspondant pas à la Il convient de préciser que ces qualité du produit. l'amidon prégélatinisé, ne produits, peuvent bénéficier de restitutions à l'exportation. contenant de Les mesures prévues sont conformes à l'avis du comité de gestion des céréales, au présent règlement (5) (6) (7) (8) (9) A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les restitutions à l'exportation des produits visés à l'article 1er, paragraphe 1, point d), du règlement (CEE) no 1766/92 et à l'article 1er, paragraphe 1, point c), du règlement (CE) no 3072/ 95 et soumis au règlement (CE) no 1518/95 sont fixées confor- mément à l'annexe du présent règlement. L 80/20 FR Journal officiel des Communautés européennes 31. 3. 2000 Le présent règlement entre en vigueur le 31 mars 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 30 mars 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission du règlement de la Commission, du 30 mars 2000, fixant les restitutions applicables à l'exportation des produits transformés à base de céréales et de riz ANNEXE (en EUR/t) (en EUR/t) Code produit 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 Montant des restitutions 57,64 49,40 49,40 40,20 27,34 78,28 78,28 74,11 57,64 49,40 49,40 46,09 41,54 35,54 27,34 40,20 86,98 69,58 35,54 65,87 53,52 40,20 40,20 53,60 42,88 69,58 73,93 Code produit 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 Montant des restitutions 61,76 47,35 35,54 34,84 34,84 8,71 10,29 62,02 47,70 69,68 69,68 65,87 65,87 65,87 65,87 53,20 53,20 0,00 82,74 63,34 82,74 63,34 63,34 82,74 63,34 86,70 60,17 63,34 (1) Aucune restitution n'est accordée pour les produits ayant reçu un traitement thermique entraînant une prégélatinisation de l'amidon. (2) Les restitutions sont accordées conformément au règlement (CEE) no 2730/75 du Conseil (JO L 281 du 1. 11. 1975, p. 20), modifié. NB: Les codes produits, ainsi que les renvois en bas de page, sont définis au règlement (CEE) no 3846/87 de la Commission (JO L 366 du 24. 12. 1987, p. 1), modifié


title: 2002/554/CE: Decisão da Comissão, de 30 de Março de 2000, relativa à aprovação do quadro comunitário de apoio para as intervenções estruturais comunitárias nas regiões abrangidas pelo objectivo 1 e pelo apoio a título transitório ao abrigo do objectivo 1, em Portugal [notificada com o número C(2000) 762]

eurovoc_concepts:
Community support framework
Portugal
Structural Funds
development policy
financing plan
regional aid

formats: html pdf print

text: 15. 7. 2002 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 186/1 II (Actos cuja publica(cid:231)ªo nªo Ø uma condi(cid:231)ªo da sua aplicabilidade) COMISSˆO DECISˆO DA COMISSˆO de 30 de Mar(cid:231)o de 2000 relativa (cid:224) aprova(cid:231)ªo do quadro comunitÆrio de apoio para as interven(cid:231)ıes estruturais comunitÆrias nas regiıes abrangidas pelo objectivo 1 e pelo apoio a t(cid:237)tulo transit(cid:243)rio ao abrigo do objectivo 1, em Portugal [notificada com o nœmero C(2000) 762] (Apenas faz fØ o texto em l(cid:237)ngua portuguesa) (2002/554/CE) A COMISSˆO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Euro- peia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1260/1999 do Conse- lho, de 21 de Junho de 1999, relativo (cid:224)s disposi(cid:231)ıes gerais sobre os fundos estruturais (1), designadamente o disposto no n. o 4 do seu artigo 15. o, (4) Ap(cid:243)s consulta ao ComitØ para o Desenvolvimento e Recon- versªo das Regiıes, ao ComitØ previsto no artigo 147. o do Tra- tado, ao ComitØ das Estruturas Agr(cid:237)colas e do Desenvolvimento Rural, bem como ao ComitØ do Sector da Pesca e da Aquacul- tura, Considerando que: (1) (2) O Regulamento (CE) n. o 1260/1999 dispıe no seu t(cid:237)tulo II, artigo 13. o e seguintes, as condi(cid:231)ıes de elabora(cid:231)ªo e aplica(cid:231)ªo dos quadros comunitÆrios de apoio. O n. o 1 e o n. o 2 do artigo 15. o do Regulamento (CE) n. o 1260/1999 prevŒ que os Estados-Membros apresen- tem (cid:224) Comissªo Europeia, ap(cid:243)s consulta aos parceiros mencionados no artigo 8. o do referido Regulamento, um plano de desenvolvimento regional (PDR) cujo conteœdo Ø explicitado no artigo 16. o do citado regulamento. (3) Por for(cid:231)a do disposto no n. o 4 do artigo 15. o do Regula- mento (CE) 1260/1999, a Comissªo Europeia, com base (1) JO L 161 de 26. 6. 1999, p. 1. (5) (6) (7) no plano de desenvolvimento regional apresentado pelo Estado-Membro, no (cid:226)mbito da parceria prevista no artigo 8. o do mesmo regulamento e com o acordo do Estado-Membro em causa, elabora um quadro comunitÆ- rio de apoio para as interven(cid:231)ıes estruturais comunitÆ- rias. O Governo portuguŒs apresentou (cid:224) Comissªo Europeia, em 13 de Outubro de 1999, o plano de desenvolvi- mento regional relativo (cid:224)s regiıes portuguesas (Norte, Centro, Alentejo, Algarve, A(cid:231)ores e Madeira), abrangidas pelo objectivo 1, nos termos previstos no n. o 1 do artigo 3. o e (cid:224) regiªo de Lisboa e Vale do Tejo, abrangida pelo apoio transit(cid:243)rio ao abrigo do objectivo 1, nos ter- mos do n. o 1 do artigo 6. o, do Regulamento (CE) n. o 1260/1999; o PDR contØm os elementos referidos no artigo 16. o do mesmo regulamento, designadamente a descri(cid:231)ªo dos eixos prioritÆrios, bem como as indica(cid:231)ıes sobre a utiliza(cid:231)ªo e a forma previstas para a partici- pa(cid:231)ªo financeira do Fundo Europeu para o Desenvolvi- (FEDER), do Fundo Social Europeu mento Regional (FSE), do Fundo Europeu de Orienta(cid:231)ªo e Garantia Agr(cid:237)- cola, sec(cid:231)ªo «Orienta(cid:231)ªo» (FEOGA-O), do Instrumento Financeiro de Orienta(cid:231)ªo da Pesca (IFOP), do Fundo de Coesªo, do Banco Europeu de Investimento (BEI) e de outros instrumentos financeiros necessÆrios para a exe- cu(cid:231)ªo do PDR. O quadro comunitÆrio de apoio foi elaborado de acordo com o Estado-Membro em causa, no (cid:226)mbito da parceria. A Comissªo Europeia certificou-se de que o quadro comunitÆrio de apoio foi elaborado em conformidade com o princ(cid:237)pio da adicionalidade. De acordo com o artigo 10. o do Regulamento (CE) n. o 1260/1999, a Comissªo Europeia e o Estado-Membro, no respeito pelo princ(cid:237)pio da parceria, devem assegurar L 186/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 15. 7. 2002 (8) (9) a coordena(cid:231)ªo entre as interven(cid:231)ıes dos diferentes fun- dos, do BEI e dos outros instrumentos financeiros exis- tentes. O BEI foi associado (cid:224) elabora(cid:231)ªo do quadro comunitÆrio de apoio conforme o disposto no n. o 4 do artigo 15. o do Regulamento (CE) n. o 1260/1999; tendo-se declarado disposto a contribuir para a realiza(cid:231)ªo do presente QCA, de acordo com os montantes indicativos de emprØstimos referidos na presente decisªo e em conformidade com as disposi(cid:231)ıes estatutÆrias que o regem. A participa(cid:231)ªo financeira da Comunidade Europeia dis- pon(cid:237)vel para o total do per(cid:237)odo de programa(cid:231)ªo bem como a sua reparti(cid:231)ªo anual sªo definidas em euros, devendo a reparti(cid:231)ªo anual ser compat(cid:237)vel com as pers- pectivas financeiras aplicÆveis. Conforme o disposto no n. o 7 do artigo 7. o do mesmo regulamento, os montan- tes relativos (cid:224) participa(cid:231)ªo financeira da Comunidade Europeia jÆ compreendem uma indexa(cid:231)ªo (cid:224) taxa anual de 2 %. Esta participa(cid:231)ªo pode ser objecto de revisªo intercalar a meio do per(cid:237)odo e o mais tardar atØ 31 de Mar(cid:231)o de 2004 para ter em conta a evolu(cid:231)ªo efectiva da indexa(cid:231)ªo e a atribui(cid:231)ªo da reserva de eficiŒncia, con- forme previsto no n. o 7 do artigo 7. o e no artigo 44. o do Regulamento (CE) n. o 1260/1999. (10) A fim de ter em conta o ritmo de execu(cid:231)ªo no terreno dos eixos prioritÆrios do presente quadro comunitÆrio de apoio, a reparti(cid:231)ªo dos montantes entre eixos priori- tÆrios e programas deve poder ser ajustada de acordo com o Estado-Membro em questªo, em fun(cid:231)ªo das necessidades e dentro de um limite predeterminado, DECIDE: Artigo 1. o (cid:201) aprovado o quadro comunitÆrio de apoio para as interven- (cid:231)ıes estruturais comunitÆrias relativo (cid:224)s regiıes portuguesas abrangidas pelo objectivo 1 (Norte, Centro, Alentejo, Algarve, A(cid:231)ores e Madeira) e (cid:224) regiªo de Lisboa e Vale do Tejo, que beneficia, a t(cid:237)tulo transit(cid:243)rio, do apoio ao abrigo do objectivo 1, conforme o disposto no n. o 1 do artigo 6. o do Regulamento (CE) n. o 1260/1999, para o per(cid:237)odo compreendido entre 1 Janeiro 2000 e 31 de Dezembro 2006. Artigo 2. o Em conformidade com o artigo 17. o do Regulamento 1. (CE) n. o 1260/1999, o quadro comunitÆrio de apoio contØm os seguintes elementos: a) Os eixos prioritÆrios seleccionados para a ac(cid:231)ªo conjunta dos fundos estruturais comunitÆrios e do Estado-Membro, os objectivos espec(cid:237)ficos quantificados, a avalia(cid:231)ªo ex ante do impacto esperado e da sua coerŒncia com as pol(cid:237)ticas econ(cid:243)micas, sociais e regionais, bem como com a estratØ- gia para o emprego de Portugal. Os eixos prioritÆrios sªo os seguintes: 1. Elevar o n(cid:237)vel de qualifica(cid:231)ªo dos portugueses, promo- ver o emprego e a coesªo social. 2. Alterar o perfil produtivo em direc(cid:231)ªo (cid:224)s actividades do futuro. 3. Afirmar a valia do territ(cid:243)rio e da posi(cid:231)ªo geoecon(cid:243)- mica do pa(cid:237)s. 4. Promover o desenvolvimento sustentÆvel das regiıes e a coesªo nacional; b) A s(cid:237)ntese dos programas operacionais a executar incluindo, nomeadamente, os seus objectivos espec(cid:237)ficos e as priorida- des seleccionadas; c) O plano indicativo de financiamento, precisando para cada eixo prioritÆrio o montante da dota(cid:231)ªo financeira prevista por ano, para a participa(cid:231)ªo financeira dos diferentes fun- dos, do BEI quando aplicÆvel, e dos outros instrumentos financeiros, bem como o montante total dos financiamen- tos pœblicos eleg(cid:237)veis e dos financiamentos privados esti- mados. O plano de financiamento indica separadamente as dota(cid:231)ıes previstas para a regiªo de Lisboa e Vale do Tejo que beneficia, a t(cid:237)tulo transit(cid:243)rio, do apoio ao abrigo do objectivo 1. A participa(cid:231)ªo total dos fundos prevista anualmente no quadro comunitÆrio de apoio Ø compat(cid:237)vel com as perspec- tivas financeiras aplicÆveis; d) As disposi(cid:231)ıes de execu(cid:231)ªo do quadro comunitÆrio de apoio, incluindo a designa(cid:231)ªo da autoridade de gestªo do quadro e as disposi(cid:231)ıes relativas (cid:224) participa(cid:231)ªo dos parcei- ros nos comitØs de acompanhamento; e) A verifica(cid:231)ªo ex ante do cumprimento da adicionalidade e das informa(cid:231)ıes relativas (cid:224) transparŒncia dos fluxos finan- ceiros; f) As indica(cid:231)ıes sobre as dota(cid:231)ıes necessÆrias para a prepa- ra(cid:231)ªo, acompanhamento e avalia(cid:231)ªo do quadro comunitÆ- rio de apoio e dos programas operacionais. O plano indicativo de financiamento especifica o custo 2. total dos eixos prioritÆrios seleccionados para a ac(cid:231)ªo conjunta da Comunidade e do Estado-Membro, ou seja, 42 199 703 000 euros para a totalidade do per(cid:237)odo, assim como as dota(cid:231)ıes financeiras previstas a t(cid:237)tulo da participa(cid:231)ªo dos fundos estru- turais, ou seja, 20 535 000 000 euros. A necessidade de financiamento nacional da(cid:237) resultante, ou seja, 12 264 992 000 euros para o sector pœblico e 9 399 711 000 euros para o sector privado, pode ser parcial- mente coberta por recurso a emprØstimos comunitÆrios prove- nientes do Banco Europeu de Investimentos e dos outros ins- trumentos de emprØstimo. A t(cid:237)tulo indicativo, os emprØstimos do BEI podem atingir um montante, estimado pelas autorida- des portuguesas, de 1 427 559 000 euros. 15. 7. 2002 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 186/3 A titulo indicativo, a reparti(cid:231)ªo previsional inicial pelos fundos estruturais do total da contribui(cid:231)ªo comunitÆria dispon(cid:237)vel Ø a seguinte: (cid:151) FEDER: 13 295 722 000 euros, (cid:151) FSE: 4 720 947 000 euros, interven(cid:231)ªo pode ser modificado atravØs de decisªo da Comissªo, de acordo com o Estado-Membro, no limite de 25 % de cada eixo prioritÆrio ou de uma percentagem mais elevada na condi(cid:231)ªo de o montante nªo ultrapassar 60 milhıes de euros, e no respeito da participa(cid:231)ªo global dos fundos prevista no n. o 1. (cid:151) FEOGA, sec(cid:231)ªo «Orienta(cid:231)ªo»: 2 283 516 000 euros, Artigo 3. o (cid:151) IFOP: 234 815 000 euros. Igualmente a t(cid:237)tulo indicativo, a contribui(cid:231)ªo do Fundo de Coesªo prevista, que vem adicionar-se (cid:224) dos fundos estruturais, Ø de 3 299 436 000 euros, elevando-se deste modo a partici- pa(cid:231)ªo dos fundos estruturais e de Coesªo a um montante de 23 834 436 000 euros para o per(cid:237)odo de 2000 a 2006. 3. Durante a execu(cid:231)ªo do plano financeiro, o montante (para a totalidade do per(cid:237)odo) dos custos totais ou da partici- pa(cid:231)ªo dos fundos relativo a um eixo prioritÆrio ou a uma A Repœblica Portuguesa Ø a destinatÆria da presente decisªo. Feito em Bruxelas, em 30 de Mar(cid:231)o de 2000. Pela Comissªo Michel BARNIER Membro da Comissªo


title: Europa-Parlamentets beslutning om meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og •Sociale Udvalg og Regionsudvalget om iværksættelse af foranstaltninger til bekæmpelse af børnesexturisme (KOM(1999) 262 - C5-0096/1999 - 1999/2097(COS))

eurovoc_concepts:
child
child pornography
child protection
prevention of delinquency
sexual tourism

text: C 378/80 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 29. 12. 2000 Torsdag, den 30. marts 2000 Afsluttende henstillinger 27. erindrer om, at det under budgetproceduren 2000 har foretaget en betydelig tilpasning af kontopla- nen, der nu afspejler Amsterdam-traktatens bestemmelser med hensyn til udvikling af en fælles asyl- og indvandringspolitik; understreger, at under halvdelen af de påtænkte tiltag, som har finansielle følger, tager udgangs- 28. punkt i eksisterende muligheder inden for bestemte budgetkonti; bemærker, at bevillingerne til flygtninge er blevet forhøjet af budgetmyndigheden, men fortsat vil 29. være opført under reserven, indtil lovgivningsmyndigheden har vedtaget et passende lovgrundlag; er bekymret over, at der ikke udtrykkeligt er afsat midler på budgettet til EU’s samarbejde om retlige 30. og indre anliggender med de udvalgte lande på et tidspunkt, hvor gennemførelsen af planerne allerede skulle have været indledt; beklager, at den fastsatte tidsplan ikke har kunnet overholdes; 31. udtrykker ønske om at blive snævert inddraget i udformningen af EU’s indvandrings- og asylpolitik; opfordrer Kommissionen og Rådet til at indgå klare aftaler med Parlamentet om dette spørgsmål; mener, at den kommende regeringskonference bør føre til, at indvandrings- og asylpolitik, bekæmpelse af menneske- handel og ulovlig indvandring overføres til fællesskabskompetencen og omfattes af den fælles beslutnings- procedure og flertalsafstemninger i Rådet; foreslår, at der oprettes en ny konto på budgettet for 2001, hvis målsætning skal være »samarbejds- 32. aktioner med tredjelande om retlige og indre anliggender, især med hensyn til indvandring«; 33. understreger nødvendigheden af i fuld udstrækning at inddrage ansøgerlandene i udformningen og anvendelsen af de nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af planerne, herunder også fremtidige planer, idet dette punkt bør betragtes som en del af en sammenhængende førtiltrædelsesstrategi; * * * pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaterne og 34. ansøgerlandenes regeringer og parlamenter samt til Europarådet. 6. Bekæmpelse af børnesexturisme A5-0052/2000 Europa-Parlamentets beslutning om meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og ·Sociale Udvalg og Regionsudvalget om iværksættelse af foranstaltninger til bekæmpelse af børnesexturisme (KOM(1999) 262 1 C5-0096/1999 1 1999/2097(COS)) Europa-Parlamentet, 0 der henviser til Kommissionens meddelelse (KOM(1999) 262 0 C5-0096/1999), 0 der henviser til afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union, hvor der i artikel 29 som mål sigtes imod at give borgerne et højt tryghedsniveau i et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, bl. a. også forebyggelse og bekæmpelse af overgreb mod børn, 0 der henviser til De Forenede Nationers konvention af 20. november 1989 om barnets rettigheder og Parlamentets beslutning af 18. november 1999 (1) på tiårsdagen for denne konvention, 0 der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations konvention af 17. juni 1999 om de værste former for børnearbejde, (1) Vedtagne tekster af samme dato, punkt 14. 29. 12. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 378/81 Torsdag, den 30. marts 2000 0 der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og artikel 6, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union, der fastlægger, at Uni- onen respekterer de rettigheder, der garanteres ved menneskerettighedskonventionen, 0 der henviser til Rådets konklusioner af 21. december 1999 om iværksættelse af foranstaltninger til bekæmpelse af børnesexturisme (1), 0 der henviser til anbefaling R(9)11, som Europarådets Ministerkomité vedtog den 9. september 1991, om seksuel udnyttelse af børn, børnepornografi og børneprostitution samt handel med børn og unge, 0 der henviser til De Forenede Nationers resolution nr. 94/210 af 23. december 1994 om nødvendighe- den af på internationalt plan at træffe effektive foranstaltninger til bekæmpelse af handel med børn, børnepornografi og børneprostitution samt afskaffelse af sådanne former for praksis, 0 der henviser til den erklæring om bekæmpelse af organiseret sexturisme, som Verdensturismeorganisa- tionen vedtog i Kairo i oktober 1995, 0 der henviser til erklæringen og handlingsprogrammet fra den verdenskongres mod seksuel udnyttelse af børn i kommercielt øjemed, der afholdtes i Stockholm den 27. -31. august 1996, 0 der henviser til Kommissionens meddelelse om bekæmpelse af børnesexturisme (KOM(1996) 547), 0 der henviser til Kommissionens meddelelse »Den Europæiske Union og de udenrigspolitiske aspekter af menneskerettighederne 0 fra Rom- til Maastricht-traktaten og i tiden fremover« (KOM(1995) 567), 0 der henviser til Kommissionens meddelelse om ulovligt og skadeligt indhold på Internet (KOM(1996) 487), 0 der henviser til Kommissionens meddelelse om handel med kvinder med henblik på seksuel udnyttelse (KOM(1996) 567), 0 der henviser til Rådets fælles aktion af 29. november 1996 vedrørende et tilskyndelses- og udveks- lingsprogram for personer med ansvar for bekæmpelse af menneskehandel og seksuel udnyttelse af børn (2), 0 der henviser til Rådets fælles aktion af 16. december 1996 med henblik på udvidelse af Europols Narkotikaenheds mandat (3) og Rådets afgørelse af 3. december 1998 om medtagelse af seksuel vold over for børn i definitionen på forbrydelsen »menneskehandel« i bilaget til Europol-konventionen (4), 0 der henviser til Rådets fælles aktion af 24. februar 1997 om bekæmpelse af menneskehandel og sek- suel udnyttelse af børn (5), 0 der henviser til initiativ fra Republikken Østrig til vedtagelse af Rådets afgørelse om bekæmpelse af børnepornografi på Internettet (6) samt Parlamentets udtalelse af 13. april 1999 om udkast til fælles aktion i samme øjemed (7), 0 der henviser til sin beslutning af 13. december 1991 om børnenes problemer i Det Europæiske Fælles- skab (8), 0 der henviser til sin beslutning af 8. juli 1992 om et europæisk charter om børns rettigheder (9), 0 der henviser til sin beslutning af 18. januar 1996 om menneskehandel (10), (1) EFT C 379 af 31. 12. 1999, s. 1. (2) EFT L 322 af 12. 12. 1996, s. 7. (3) EFT L 342 af 31. 12. 1996, s. 4. (4) EFT C 26 af 30. 1. 1999, s. 21. (5) EFT L 63 af 4. 3. 1997, s. 2. (6) EFT C 362 af 16. 12. 1999, s. 8. (7) EFT C 219 af 30. 7. 1999, s. 68. (8) EFT C 13 af 20. 1. 1992, s. 534. (9) EFT C 241 af 21. 9. 1992, s. 67. (10) EFT C 32 af 5. 2. 1996, s. 88. C 378/82 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 29. 12. 2000 Torsdag, den 30. marts 2000 0 der henviser til sin beslutning af 12. december 1996 om beskyttelse af mindreårige i Den Europæiske Union (1), 0 der henviser til Parlamentets beslutning af 8. april 1997 om respekt for menneskerettighederne i Den Europæiske Union (1995), særlig punkt 145-160 (2), 0 der henviser til sin beslutning af 6. november 1997 om Kommissionens meddelelse om bekæmpelse af børnesexturisme og memorandum om Den Europæiske Unions bidrag til øget bekæmpelse af seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn (3), 0 der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 1, 0 der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retsvæsen og Indre Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Retlige Anliggender og Det Indre Marked, Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse, Medier og Sport og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder (A5-0052/2000), A. der henviser til, at børnesexturisme i løbet af de seneste ti år er blevet et stadig større problem, da ferie i andre lande som følge af de faldende priser inden for transportsektoren er blevet mulig for alle, og da rejselysten derfor er steget, og at personer, der befinder sig i et fremmed land i et miljø, de ikke kender, kan handle helt anonymt og desuden i et andet land lettere kan fristes til at tro, at misbrug af børn er mindre forkasteligt på grund af de anderledes sociale og kulturelle forhold, og at hjemlandets moralforestillinger ikke gælder i samme grad dér, B. der henviser til, at ikke alle lande i samme grad har mulighederne for 0 og heller ikke viljen til 0 at gribe målrettet ind over for denne praksis med henblik på at beskytte deres børn i rimeligt omfang, C. der henviser til, at alle medlemsstater har underskrevet og ratificeret såvel De Forenede Nationers konvention af 20. november 1989 om barnets rettigheder som menneskerettighedskonventionen og desuden har undertegnet, om end endnu ikke ratificeret, Den Internationale Arbejdsorganisations konvention om de værste former for børnearbejde, samt at Den Europæiske Union i artikel 6, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union har forpligtet sig til at respektere de rettigheder, menneskeret- tighedskonventionen garanterer, D. der henviser til, at der i fællesskabstraktaterne i øjeblikket ikke er formuleret nogen særlig fællesskabs- politik for børn, at Kommissionen heller ikke fører en sådan, og at gennemførelse af og støtte til enkelte specifikke projekter på grund af denne manglende kohærens har været Unionens eneste mulighed for at tage fat om problemet og bidrage til bekæmpelsen af børnesexturisme, E. F. der henviser til, at fænomenet børnesexturisme ofte er forbundet med rejser fra Europa til tredjelande, således at i hvert fald efterspørgselssiden er stærkt præget af Den Europæiske Union, og at denne derfor må bære et medansvar, så meget desto mere som denne specielle form for overgreb mod børn er snævert forbundet med turisterhvervssektoren, der profiterer heraf og således ikke nødvendig- vis er interesseret i at bekæmpe fænomenet, der henviser til, at det er Unionens pligt at beskæftige sig med de sociale omkostninger, der skyldes den økonomi, som står i centrum for dens interesser, at den også har gjort dette, hvor der var tale om arbejdstagere, forbrugere eller bestemte vanskeligt stillede grupper, men at der hidtil ikke er blevet udvist tilstrækkelig interesse for børnenes anliggender, G. der henviser til, at børnesexturisme også 0 ligesom menneskehandel 0 i voksende udstrækning bliver et problem i landene i den tidligere sovjetblok, dels da der dér er vanskelige sociale forhold og leve- vilkår, dels da disse lande har den fordel for potentielle kunder, at de grænser direkte op til Unionens medlemsstater, og at Unionen bærer et moralsk medansvar, navnlig for sådanne forhold i ansøgerlan- dene, samt at dette problemkompleks derfor ikke må glemmes under tiltrædelsesforhandlingerne, (1) EFT C 20 af 20. 1. 1997, s. 170. (2) EFT C 132 af 28. 4. 1997, s. 31. (3) EFT C 358 af 24. 11. 1997, s. 37. 29. 12. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 378/83 H. der henviser til, at børnesexturisme allerede nu også finder sted i Den Europæiske Union, at betydnin- gen af denne »europæiske« andel af sexturismen vil vokse betragteligt i det øjeblik, ansøgerstaterne bliver medlemsstater i Den Europæiske Union, og at Den Europæiske Union har et særligt ansvar for sine børn, ikke mindst fordi disse er Unionens yngste borgere og dermed dens fremtid, Torsdag, den 30. marts 2000 I. J. der er yderst foruroliget over, at retssager i EU og ansøgerlandene vedrørende pædofili af den mest ekstreme art, hvor børnene har mistet livet, foregår ekstremt langsomt og med foruroligende lange forsinkelser, uforklarlige forflyttelser af dommere og politipersonale, bagtalelse af vidner samt trusler og vildledelser, fortielser og udbredelse af partiske oplysninger fra mediernes side, der henviser til, at denne situation reelt forhindrer, at der skabes klarhed om hele fænomenet samt om de involverede personers identitet og ansvar, og at der endelig afsiges dom over de personer, som allerede er anklaget for at have udnyttet og dræbt mange børn, K. der henviser til, at børnesexturisternes overgreb kun er et delaspekt af de grænseoverskridende over- greb mod børn, at de skal ses i snæver sammenhæng med problemet med handel med unge kvinder og børnepornografi som en del af den organiserede kriminalitet, og at disse fænomener må bekæmpes i fællesskab og koordineret, L. der henviser til, at disse forbrydelser begunstiges af Internettet på grund af den manglende mulighed for overvågning af dette, idet børnepornografisk materiale her kan udbredes gratis, da oplysninger om udbuddet af sexturisme-lokaliteter kan gøres tilgængelige for alle, og da en ukontrolleret hæmningsløs præsentation af pervers praksis ikke blot fører til bagatellisering af forbrydelser mod børn, men også til ophævelse af tabuer, og dermed næsten tilskynder potentielle kunder til pædofile handlinger, M. der henviser til, at alle disse overgreb mod børn er særlig forkastelige, fordi de dels er rettet mod de svageste i vores samfund, som ikke kan forsvare sig, dels ikke blot betyder fysisk vold mod disse ofre, men også gør stor psykisk fortræd og dermed i mange tilfælde fører til psykiske forstyrrelser, der for altid gør det umuligt for dem at føre et normalt liv, N. der henviser til, at effektiv bekæmpelse må gennemføres parallelt på udbuds- og efterspørgselssiden, idet enhver form for ensidig handlen er dømt til at mislykkes på lang sigt, O. der henviser til, at Den Europæiske Unions foranstaltninger på udbudssiden ikke nødvendigvis skal begrænses til medlemsstaternes territorium, idet disse har mulighed for at øve politisk pres og ind- flydelse på ansøgerstaterne i forbindelse med tiltrædelsesforhandlingerne og på andre tredjelande i forbindelse med støtteprogrammer, P. der henviser til, at en reduktion af efterspørgslen faktisk kan opnås gennem øget bevidstgørelse om problemet, øget sensibilisering og gennem artikuleret fordømmelse fra samfundets side, da ikke alle sexturister er pædofile, men ofte forgriber sig på børn på grund af en mental distancering fra hjemlige moralforestillinger, som skyldes den geografiske afstand og den anderledes kultur, og derfor gennem tilstrækkeligt pres fra samfundet måske ikke ubetinget lader sig afskrække fra sexturisme som sådan, men dog fra overgreb mod børn, Q. der henviser til, at sensibilisering om problemet er en læreproces, der ikke kan afsluttes fra den ene dag til den anden, men at kun gentaget konfrontation med problematikken kan få den enkelte person til i det kritiske øjeblik, hvor afgørelsen træffes, at være bevidst om handlingens kriminelle og forka- stelige karakter, hvorfor en effektiv bekæmpelse af problemet børnesexturisme altid må ske på lang sigt, R. der henviser til, at de hidtidige foranstaltninger kun er gennemført inden for rammerne af et 3-års program, og at der derfor kun kan gennemføres aktioner på kort sigt, der desuden kun når en begræn- set kreds af modtagere, og at der endnu ikke findes noget retsgrundlag for en budgetpost til dette spørgsmål, C 378/84 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 29. 12. 2000 Torsdag, den 30. marts 2000 S. T. U. V. W. X. Y. Z. der henviser til, at de enkelte projekter i denne forbindelse er planlagt og vedtaget separat, at de derfor ikke er afstemt efter hinanden, og at der derfor ikke har kunnet opnås nogen synergieffekt, men at hvert enkelt projekt har været begrænset til sine egne virkninger, der henviser til, at Kommissionens meddelelse ikke giver nogen oplysninger om, hvorvidt det ex post er undersøgt, om de foranstaltninger vedrørende turistmesser, der sigtede mod sensibilisering af rejsearrangører og fagfolk inden for turistbranchen, hhv. de projekter, der direkte sigtede mod sensibilisering af turister, faktisk var vellykkede, og i hvilken grad bevidstheden om problemet og sensibiliseringen kunne øges, der henviser til, at der foruden sensibiliseringskampagner og aktioner, som dokumenterer solidaritet med de misbrugte børn, også må iværksættes en klar fordømmelse fra samfundets side 0 således som det fremgår af Kommissionens meddelelse 0 i form af strafferetlige sanktioner, så meget desto mere som det er almindelig anerkendt, at strafferetten ikke blot tjener til gengældelse, men også har en special- og generalpræventiv funktion, der henviser til, at strafferet og strafferetlig forfølgelse i vid udstrækning forbliver under medlems- staternes kompetence, men at der inden for rammerne af det retlige samarbejde i straffesager, jf. EU- traktatens artikel 31, litra e), er mulighed for vedtagelse af foranstaltninger til fastsættelse af mind- steregler for, hvad der udgør kriminelle handlinger, og for straffene for organiseret kriminalitet, der henviser til, at Rådets fælles aktion af 24. februar 1997 om bekæmpelse af menneskehandel og seksuel udnyttelse af børn for så vidt er utilstrækkelig, som den er en ren hensigtserklæring, hvad angår territorialitet, og at den tillader medlemsstaterne fortsat at holde fast ved kravet om, at hand- lingen skal være strafbar i gerningslandet, men at børn må beskyttes uafhængigt af deres nationalitet og opholdssted og i Den Europæiske Unions øjne ikke skal have mindre beskyttelse, fordi deres eget land nægter at yde den nødvendige beskyttelse, der henviser til, at kommissær Vitorino under høringen den 3. september 1999 udtrykkelig priori- terede harmonisering af strafferetlige sanktioner højt vedrørende handel med kvinder, udnyttelse af kvinder og overgreb mod børn, der henviser til, at begrebet »menneskehandel« i henhold til Rådets afgørelse af 3. december 1998 defineredes så bredt i bilaget til Europol-konventionen, at den også omfatter børnesexturisme og børnepornografi, at udvidelsen af Europols mandat til også at omfatte menneskehandel også er glæ- delig under dette aspekt, men at der i øjeblikket dog ikke disponeres over de nødvendige operative beføjelser, og at den planlagte rækkevidde næppe vil være tilstrækkelig til at sikre effektive aktivite- ter, der henviser til, at foranstaltningerne til begrænsning af børnesexturisme må række ud over EU’s medlemsstater og ansøgerlandene og omfatte »traditionelle« sexturistområder som Asien, Sydamerika og Afrika, at der netop i disse tilfælde er behov for et særligt kendskab til disse lande, deres kultur og sprog, og at ngo’er derfor ofte bedre end andre organisationer er egnede til at samarbejde med lokale myndigheder og den lokale befolkning, og at et sådant samarbejde er absolut nødvendigt for effektiv bekæmpelse af disse problemer, AA. der henviser til, at børneprostitution navnlig er udbredt i de lande, hvor fattigdommen er særlig stor, 1. bekræfter på ny, at børnesexturisme og alle former for handel med mennesker (mænd, kvinder, unge, børn) er uforenelige med den menneskelige værdighed og menneskets værd, og at de som kriminelle hand- linger udgør en alvorlig krænkelse af menneskerettighederne; 2. opfordrer medlemsstaterne og ansøgerlandene til at kontrollere, om deres love er i overensstemmelse med konventionen om barnets rettigheder, og tage hensyn til dette aspekt ved udstedelse af nye love, samt ratificere Den Internationale Arbejdsorganisations konvention om de værste former for børnearbejde; 29. 12. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 378/85 Torsdag, den 30. marts 2000 3. anmoder medlemsstaterne og de EP-repræsentanter, der skal beskæftige sig hermed, om at optage respekt for børns rettigheder, som defineret i De Forenede Nationers konvention af 20. november 1989 om barnets rettigheder, i udkastet til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; 4. anmoder medlemsstaterne og ansøgerlandene om at opfordre de øvrige stater til i De Forenede Nati- oners Generalforsamling at godkende den frivillige protokol til konventionen om barnets rettigheder, som vedrører handel med børn, børneprostitution og anvendelse af børn inden for pornografi, samt omgående at ratificere den, så den kan træde i kraft; glæder sig over Kommissionens meddelelse om iværksættelse af foranstaltninger til bekæmpelse af 5. børnesexturisme; understreger, at EU og dens medlemsstater bør øge deres bestræbelser på at bekæmpe udnyttelse af 6. børn og børnesexturisme; ønsker, at medlemsstaterne træffer foranstaltninger, der skal fremme, ja endog gøre det obligatorisk 7. at give enhver oplysning vedrørende denne form for virksomhed videre til politi- og retsmyndigheder; 8. mener, at der ved »barn« i forbindelse med børnesexturisme og i henhold til afsnit I, artikel 1, stk. 1, i den europæiske konvention om udøvelse af børns rettigheder (Europarådet, ETS nr. 160) skal forstås alle personer, som endnu ikke er fyldt 18 år; 9. mener, at kampen mod denne specielle form for sexturisme på grund af børnenes særlige behov for beskyttelse ikke alene skal føres med sigte på gerningsmændene, men snarere med sigte på ofrene ud fra tanken om at beskytte børnene, hvilket forekommer at kunne ske bedst muligt inden for rammerne af en langfristet, sammenhængende børnepolitik; anmoder derfor medlemsstaterne om inden for rammerne af den næste ændring af EF-traktaten at 10. etablere et omfattende retsgrundlag for en fællesskabspolitik for børn, således at de allerede gennemførte specifikke foranstaltninger til beskyttelse af børn kan erstattes af en sammenhængende politik; går ind for, at Kommissionen i 2000 foreslår, at der skabes et retsgrundlag for en budgetpost til 11. bekæmpelse af børnesexturisme, da der i 2001 ellers ikke vil være bevillinger til rådighed hertil; glæder sig især over de foranstaltninger, der er truffet for at forbedre kendskabet til og bekæmpelsen 12. af fænomenets art og omfang; 13. mener, at Kommissionens bevidstgørelsesforanstaltninger er prisværdige, forudsat at man drager omsorg for, at kampagner af denne type ikke banaliserer fænomenets eksistens og omfang eller skaber ligegyldighed eller eftergivenhed over for fænomenet i offentligheden, og at det altid understreges, at bør- nesexturisme er en kriminel handling; 14. støtter Kommissionens planer om at fortsætte informationskampagnerne og støtten til konkrete projekter, forudsat at den i sin næste meddelelse medtager costbenefitanalyser af gennemførte foranstalt- ninger, redegør for alternative muligheder for at anvende de begrænsede bevillinger og for udvælgelseskri- terier samt giver oplysninger om de enkelte foranstaltningers effektivitet og gennemslagskraft; 15. anmoder Kommissionen om at foretage en nærmere undersøgelse af omfanget af børnesexturisme i Europa, både inden for EU og i ansøgerlandene, herunder af praksis i den forbindelse og derudover af strømmen af »forbrugere« af børnesexturisme; 16. anmoder Kommissionen om at foretage en grundig vurdering af forbindelsen mellem børneporno- grafi på Internettet og den stigning i børnesexturismen, der er sket på trods af, at offentligheden er bekendt med fænomenet og fordømmer det; glæder sig over det nye Daphne-initiativ og kræver, at det udvides til også at omfatte beskyttelse af 17. og støtte til ofrene for seksuelt misbrug af børn; C 378/86 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 29. 12. 2000 Torsdag, den 30. marts 2000 18. glæder sig over Kommissionens samarbejde med turistindustrien med henblik på indførelse af adfærdskodekser, og anser det for korrekt, at Kommissionen også fremover støtter udarbejdelse og udbyg- ning af eksisterende adfærdskodekser og kontrollerer, hvor effektive de eksisterende selvreguleringsmeka- nismer er; anmoder Kommissionen om fra næste år og derefter hvert andet år at udarbejde en rapport om 19. anvendelsen af disse adfærdskodekser for at sikre, at der ikke er for stor afstand mellem teori og praksis; 20. beklager, at Rådets holdninger med hensyn til princippet om ekstraterritorialitet næppe har udviklet sig, navnlig den omstændighed, at kun statsborgere fra medlemsstaterne eller personer med normal bopæl i Unionen kan retsforfølges for børnesexforbrydelser; 21. bekræfter på ny, at medlemsstaterne bør vedtage universelle ekstraterritoriale bestemmelser, som gør det muligt at undersøge, retsforfølge og straffe personer, der i udlandet har begået forbrydelser, der omfatter seksuel udnyttelse af børn; 22. opfordrer Kommissionen til at gøre status over de nationale straffelove i EU, for så vidt angår bør- nesexturisme, børnepornografi og menneskehandel, og om nødvendigt at forelægge forslag om, hvad der skal udgøre kriminelle handlinger, jf. EU-traktatens artikel 31, litra e); i denne forbindelse bør princippet om ekstraterritorialitet opretholdes, og der bør ses bort fra kravet om dobbelt strafbarhed; 23. opfordrer Rådet til at konstatere, i hvilken udstrækning medlemsstaterne har efterkommet deres forpligtelser i henhold til Rådets fælles aktion af 24. februar 1997 om bekæmpelse af menneskehandel og seksuel udnyttelse af børn, og at informere Parlamentet herom; 24. ser positivt på den beslutning, som Det Europæiske Råd traf i Tampere i oktober 1999 om et tættere samarbejde mellem de europæiske retshåndhævende myndigheder; påpeger imidlertid, at det med hensyn til menneskehandel og det ofte hermed forbundne misbrug af børn er nødvendigt hurtigst muligt at udvide dette samarbejde til også at omfatte ansøgerlandene; 25. vil om kort tid tage stilling til Østrigs initiativ, der sigter mod, at Rådet skal træffe en afgørelse om bekæmpelse af børnepornografi på Internettet, da dette vil betyde, at det tilsvarende udkast til fælles aktion, som Parlamentet allerede har udtalt sig positivt om, tages op igen; 26. mener, at det er absolut nødvendigt at vedtage en fælles lovgivning, som udtrykkeligt forbyder anvendelse af Internettet til udsendelse af budskaber af denne art; 27. opfordrer medlemsstaterne til at sørge for særlig omsorgs- og tilflugtsmuligheder for unge ofre for seksuelt misbrug, især for unge asylansøgere uden ledsager og illegale/legale unge indvandrere, under fuld hensyntagen til disses forskellige kulturelle og religiøse baggrund; 28. anmoder medlemsstaterne om at tilskynde rejsebureauer, rejsearrangører, hoteller, transportvirk- somheder og reklamemedier til at udarbejde branchespecifikke selvreguleringsmekanismer mod børnesex- turisme og til at bekæmpe alle former for prostitution; vil bifalde det, hvis Kommissionen opretter en særlig afdeling til at beskæftige sig med samtlige 29. aspekter omkring børn samt med nye lovgivningsprojekters indvirkning på børnenes situation; 30. beklager, at Kommissionen endnu ikke har taget skridt til at følge op på Parlamentets opfordring i punkt 11 i ovennævnte beslutning af 6. november 1997 til at fremme oprettelsen af et europæisk center for forsvundne børn; opfordrer derfor Kommissionen til at skabe mulighed for udvikling af et europæisk net for forsvundne og misbrugte børn, der skal have til opgave at koordinere aktiviteterne i medlemssta- ternes organisationer, såsom Child Focus i Belgien; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at forældelsesfristerne for kriminelle handlinger, der omfatter 31. overgreb mod børn, først løber fra det tidspunkt, hvor børnene er myndige; 29. 12. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 378/87 opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at omlægge deres procedure i straffesager, så ofrene 32. kan udtale sig ved hjælp af videooptagelser, hvorved yderligere traumatiske følger undgås; Torsdag, den 30. marts 2000 går ind for, at personer, der er fundet skyldige i pædofile handlinger, forbydes udøvelse af aktivite- 33. ter, der medfører kontakt med mindreårige på en måde, som indebærer risiko for gentagelse af handlin- gerne i arbejdsmæssig sammenhæng; kræver, at Europa-Parlamentet nedsætter et undersøgelsesudvalg til at overvåge forløbet af retssager 34. vedrørende forbrydelser i forbindelse med aktiv og voldelig pædofili; 35. appellerer til medlemsstaterne og Kommissionen om at undersøge, om ikke forbrydelserne i forbin- delse med pædofili i EU og ansøgerlandene samt domstolenes retsforfølgelse heraf er udtryk for en grov og vedvarende overtrædelse af de grundlæggende rettigheder, jf. EU-traktatens artikel 6 og 7, og om i givet fald at igangsætte de i disse artikler nævnte procedurer; 36. forlanger i forbindelse med udformningen af EU’s eksterne forbindelser, at menneskerettighederne overholdes, især hvad angår børn og unge; anser det for rigtigt, at Fællesskabet i forbindelse med indgåelse af internationale aftaler gør brug af menneskerettighedsklausuler, som vedrører krænkelse af børns rettig- heder og den menneskelige værdighed; 37. anmoder medlemsstaterne om i forbindelse med udviklingshjælp og andre hjælpeprogrammer at være særlig opmærksomme på børnenes situation og behov og at træffe foranstaltninger til beskyttelse og reintegrering af ofre for prostitution; 38. opfordrer Rådet til under tiltrædelsesforhandlingerne med ansøgerlandene at tage hensyn til spørgs- målet om beskyttelse af børn, og opfordrer ansøgerlandene til at være mere opmærksomme på sexturisme, børnepornografi og menneskehandel og gribe beslutsomt ind over for disse fænomener; 39. glæder sig over Rådets afgørelse fra 1998 om at udvide Europols mandat til også at omfatte bekæmpelse af seksuel udnyttelse af og seksuel vold mod mindreårige; mener imidlertid, at Europols man- dat også bør omfatte seksualforbrydelser over for mindreårige i forbindelse med sexturisme ved EU’s græn- ser; 40. mener, at ngo’ernes arbejde på dette område er uerstatteligt, og anmoder derfor disse om løbende at informere Kommissionen og Parlamentet, således at deres erfaringer og viden også kan udnyttes til EU- projekter; 41. opfordrer de medlemsstater, som endnu ikke har gjort det, til at fremme og yde økonomisk støtte til etablering af en gratis hjælpetjeneste (i lighed med den italienske »telefono azzurro« og den nederlandske »Kindertelefoon«), således at børn overalt i Unionen straks kan få hjælp og oplysninger, og til samtidig at støtte den nødvendige reklame for dette telefonnummer; tredjelande, hvor børnesexturisme hærger, bør tilskyndes til at vedtage lignende foranstaltninger; 42. påpeger, at man bør være særlig opmærksom på gadebørnenes situation både i den tredje verden og i EU, og anbefaler et nært samarbejde med de lokale myndigheder, der står for det sociale område, og med ngo’erne; understreger, at piger som følge af traditionelle familiemæssige og sociale afhængighedsforhold er i særlig stor fare; 43. kræver, at der, for så vidt angår problemet med gadebørn, som led i forbindelserne til udviklings- landene udarbejdes og gennemføres en omfattende strategi til forbedring af disse børns samlede sociale miljø; pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes rege- 44. ringer og parlamenter samt til ansøgerlandene og Europarådet