title: Komission asetus (EY) N:o 618/2000, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2000, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta Malesiasta ja Filippiineiltä peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuonnissa

eurovoc_concepts:
Malaysia
Philippines
bolt and screw industry
customs duties
import
originating product

text: L 75/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 24. 3. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 618/2000, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2000, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta Malesiasta ja Filippiineiltä peräisin olevien ruostumatto- masta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuonnissa EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä loka- kuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa asiasta, sekä katsoo seuraavaa: A MENETTELY (4) (5) (6) (1) (2) (3) Kesäkuussa 1999 komissio julkaisi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ilmoituksen Malesiasta, Singaporesta, Thaimaasta ja Filippiineiltä peräisin olevien, ruostumat- tomasta kiinnikkeiden yhteisöön tapahtuvaa tuontia koskevan tukien vastaisen menettelyn aloittamisesta (2), ’menettelyn ja pani vireille tutki- aloittamista koskeva ilmoitus’, muksen. valmistettujen jäljempänä teräksestä Menettely aloitettiin merkittävää osaa yhteisön ruostu- mattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuot- tajia edustavan European Industrial Fasteners Instituten (EIFI) yhteisön tuottajien puolesta tekemän valituksen perusteella. Valituksessa esitetyt todisteet kyseisen tuot- teen tukemisesta ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäviksi menettelyn aloittamiseen. komissio aloittamista ilmoitti Ennen menettelyn neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97, jäljempänä ’perusasetus’, 10 artiklan 9 kohdan mukaisesti Malesian, Singaporen, Thaimaan ja Filippiinien viranomaisille saaneensa todisteilla tuetun valituksen, jossa väitetään, että Malesiasta, Singaporesta, Thaimaasta ja Filippiineiltä peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistet- tujen kiinnikkeiden tuettu tuonti aiheuttaa huomattavaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Kyseisiä viranomaisia kehotettiin aloittamaan neuvottelut valituksen sisällön selvittämiseksi tyydyttävään ja molemminpuolisesti ratkaisuun pääsemiseksi. Malesian ja Filippiinien viran- jotka omaiset ottivat vastaan kutsun neuvotteluihin, käytiin komission ja Malesian viranomaisten kesken 5 päivänä kesäkuuta 1999 ja Filippiinien viranomaisten kanssa 7 päivänä kesäkuuta 1999. Valitukseen sisälty- neitä tuonnin tukemista koskevia väitteitä ja yhteisön vahinkoa tuotannonalalle koskevat asianmukaisesti huomioon. aiheutunutta huomattavaa huomautukset otettiin (1) EYVL L 288, 21. 10. 1997, s. 1. (2) EYVL C 181, 26. 6. 1999, s. 29. vientiä harjoittaville Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta yhteisön tuottajille, tuottajille, tuojille, raaka-aineen toimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaiden edustajille. Asian- omaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa ja pyytää saada tulla kuulluiksi. kirjallisesti Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja sai vastaukset Malesian, Singaporen, Thaimaan ja Filippiinien viranomaisilta, vali- tuksen tehneiltä yhteisön tuottajilta, seitsemältä raaka- aineen toimittajalta ja kahdelta vientiä harjoittavalta malesialaiselta, yhdeltä singaporelaiselta, neljältä thai- maalaiselta ja kahdelta filippiiniläiseltä tuottajalta. ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja Komissio hankki vahingon alustavan määrittelyn kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot tutkimuksia seuraavien yritysten ja viranomaisten toimitiloissa: ja suoritti a) Valituksen tehneet yhteisön tuottajat: — Bulnava srl, Milano (Italia) — Inox Viti snc di Cattinori Enrico & Bruno, Grumello Del Monte (Italia) — Tevi (Trafilerie e Viterie Italiane srl), Ponte Dell'Olio (Italia) — Torbesa (Tornillería del Besos, SA), Barcelona (Espanja) — Ugivis SA, Belley (Ranska); b) Malesian viranomaiset — Negara Malaysia -pankki, Kuala Lumpur — Tulli- ja valmisteverohallitus (Customs and Excise Department), Kuala Lumpur — Verohallitus Lumpur (Inland Revenue Board), Kuala — Paikalliset tullitoimipaikat, Ipoh ja Penang — Malesian ulkomaankaupan kehittämisyhtiö (Malaysia External Trade Development Corpora- tion), Kuala Lumpur — Malesian teollisuuden kehittämisvirasto (Malay- sian Industrial Development Authority), Kuala Lumpur — Kansainvälisen kaupan ja teollisuuden ministeriö International Trade and Industry), (Ministry of Kuala Lumpur — Veroministeriö (Ministry of Taxation), Kuala Lumpur; c) Malesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat — Tigges Stainless Steel Fasteners SdN. Bhd. , Ipoh — Tong Heer Fasteners Co. Sdn. Bhd. , Penang 24. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 75/19 d) Singaporen viranomaiset — Singaporen keskuspankki — Taloudellisen kehityksen keskusvirasto, kauppa- ja teollisuusministeriö (Economic Development Board, Ministry of Trade and Industry) — Veroministeriö — Kaupan kehityksen keskusvirasto, kauppa- ja teol- lisuusministeriö (Trade Development Board, Mini- stry of Trade and Industry); e) Singaporelainen vientiä harjoittava tuottaja — Szu-I Fasteners, Ltd, Singapore; f) Thaimaan viranomaiset seen tukijärjestelmään sovellettavasta nimittäjästä peru- sartiklan 7 artiklan mukaisesti. (9) Lopulliset polkumyyntitoimenpiteet ovat tällä hetkellä ja Thaimaasta voimassa muun muassa Malesiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistet- tujen kiinnikkeiden tuontiin sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 393/98 (3) nojalla. Näitä toimenpi- teitä koskeva absorptiotutkimus aloitettiin 6 päivänä toukokuuta 1999 (4). — Investointineuvosto, Bangkok — Tullihallitus, Bangkok, Samutprakarn — Ulkomaankauppaministeriö, Bangkok — EAGAT ja maakunnan sähkölaitos, Bangkok — Valmisteverohallitus, Bangkok — Thaimaan teollisuusviranomainen, Bangkok, Samutprakarn — Teollisuusrahoitusyritys, Bangkok — Verohallitus, Bangkok; g) Thaimaalaiset vientiä harjoittavat tuottajat — A. B. P. Stainless Fastener Co. , Ltd, Ayutthaya — Chiao Pao Metal Co. , Ltd (Dura Fasteners Co. , Ltd:n etuyhteydessä oleva yritys), Samutprakarn — Dura Fasteners Co. , Ltd, Samutprakarn — Taiyo Fastener (Thaimaa) Co. , Ltd (Dura Fasteners Co. , Ltd:n etuyhteydessä oleva yritys), Samutpra- karn; h) Filippiinien viranomaiset — Tullihallitus, Manila — Verohallitus, Manila — Investointivirasto, Manila — Valtionvarainministeriö, Manila — Filippiinien talousaluevirasto, Manila, Cavite; k) Filippiiniläiset vientiä harjoittavat tuottajat — Lu Chu Shin Yee Works (Filippiinit), Ltd, Cavite (Lu Chu Shin Yee — Pilshin Works Corporation, Works Ltd:n etuyhteydessä oleva yritys), Cavite. Tukia koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 1998 ja 31 päivän maaliskuuta 1999 välisen ajanjakson, jäljempänä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 1996 ja 31 päivän maaliskuuta jäljempänä ’tarkastelujakso’. ’tutkimusajanjakso’. ajanjakson, Vahinkoa välisen 1999 jossa tapauksessa, Tutkimusta varten ja alan vakiintuneiden menettelyjen ja käytännön mukaisesti yrityksen tietyssä järjestelmässä saama etu on alle 0,01 prosenttia, katsotaan, että tämä yritys ei saanut etua tällaisesta järjestelmästä. Filippiinien osalta, joka on WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen liitteen VII luette- loon kuuluva kehitysmaa, tätä kynnystä korotetaan 0,3 prosenttiin ellei tuon kynnyksen alittava ohjelmien tuen taso yhteensä ylitä 0,6 prosenttia. Lisäksi vientiä harjoit- tavien yritysten saama etu ilmaistaan prosentteina kysei- (7) (8) B TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKAL- TAINEN TUOTE 1 Tarkasteltavana oleva tuote Tarkastelun kohteena olevan tuotteen muodostavat ruos- tumattomasta teräksestä valmistetut kiinnikkeet eli ruos- tumatonta terästä olevat pultit, mutterit ja ruuvit, joita käytetään kahden tai useamman rakenneosan mekaani- tuotteet kuuluvat CN- seen yhdistämiseen. Nämä koodeihin 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, 7318 15 70 ja 7318 16 30. 7318 12 10, 7318 14 10, Ruuvit ovat kiinnikkeitä, joiden varressa on ulkokierre. Niitä voidaan käyttää joko yksinään ilman muita osia puuhun (puuruuvit) tai metallilevyihin (itsekierteittävät ruuvit) kiinnitettäessä tai niistä voidaan mutteriin ja alus- laattoihin yhdistämällä muodostaa pultti. Ruuvien kantaosan muoto (esim. kupu-, kolo-, laaka- tai kuusio- kanta), varren pituus ja läpimitta vaihtelevat. Varsi voi olla kokonaan tai osittain kierteitetty. Teräskiinnikkeitä käytetään useilla aloilla ja useissa sellai- sissa loppusovelluksissa, joissa tuotteelta edellytetään kestävyyttä sekä ilmastollisen että kemiallisen korroo- sion suhteen ja joissa myös hygienia on oleellinen tekijä; näitä käyttötarkoituksia ovat muun muassa elintarvik- keiden valmistuksessa ja varastoinnissa käytettävät väli- neet lääketieteellisten väli- neiden ja laitteiden valmistus, julkisen valaistuksen lait- teet ja laivanrakennus. ja laitteet, kemiantehtaat, Teräskiinnikkeitä on useita eri tyyppejä, joista kullakin on omat erityiset fyysiset ja tekniset ominaisuutensa ja joiden valmistuksessa käytetyn ruostumattoman teräksen laatu vaihtelee. Kaikki ne tarkasteltavina olevat tuotteet, jotka voidaan laajasti ottaen määritellä kiinnikkeiksi, ovat kuitenkin fyysisiltä perusominaisuuksiltaan saman- laisia ja niiden käyttötarkoitukset ja jakelukanavat ovat tyyppien välillä ei ole samat. Teräskiinnikkeiden eri (10) (11) (12) (13) (3) EYVL L 50, 20. 2. 1998, s. 1. (4) EYVL C 125, 6. 5. 1999, s. 12. L 75/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 24. 3. 2000 selvää eroa. Tässä tutkimuksessa niiden katsotaan siten muodostavan yhden ainoan tuoteluokan. Tutkimuksen teknistä osaa varten tuote kuitenkin päätettiin jakaa eri ’tyyppeihin’, joita käytettäisiin pohjana tietojen keräämi- sessä ja käsittelyssä. Tätä varten otettiin käyttöön viisi arviointiperustetta (5). Näiden arviointiperusteiden yhdis- telmät, ilmaisua ’tuotevalvontanumerot’, vastaavat kutakin teräskiinnik- keiden erityistyyppiä. jäljempänä käytetään joista (14) Tutkimuksen kuluessa väitettiin, että mutterit (CN-koodi 7318 16 30) olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolella, koska yhteisössä ei ollut mutterintuotantoa lainkaan. Olisi kuitenkin huomattava, että se tosiasia, että yhteisön tuotannonala ei enää valmista tiettyä tuotetyyppiä, ei sinänsä ole riittävä peruste sen määrittämiselle, olisiko kyseinen tuotetyyppi jätettävä polkumyynnin vastaisen menettelyn ulkopuolelle. Komissio joka tapauksessa havaitsi, että vaikka suurehko osa yhteisön kuluttamista muttereista oli tuotu erityisesti asianomaisista maista, yhteisön tuotannonala tuotti myös jonkin verran mutte- reita. (15) Muttereiden tuotantomahdollisuutensa säilyttänyt todennäköisesti lisäisi yhteisön tuotannonalan osa tuotantoaan, jos yhteisön markkinoilla saavutettaisiin jälleen kohtuullinen hintataso. Näissä olosuhteissa katsottiin, että muttereiden jättäminen tutkimuksen ulkopuolelle ei olisi perusteltua. 2 Samankaltainen tuote (16) Komissio totesi, että Malesiassa, Singaporessa, Thai- maassa ja Filippiineillä tuotetut ja kotimarkkinoilla myydyt asianomaisista maista ja teräskiinnikkeet yhteisöön viedyt teräskiinnikkeet sekä yhteisön tuotan- teräskiinnikkeet ovat ja myymät nonalan tuottamat fyysisiltä ominaisuuksiltaan sekä käyttötarkoituksiltaan samanlaisia. Tästä syystä pääteltiin, että kaikki ovat samankaltaisia tuotteita perusasetuksen 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetulla tavalla. C TUET I MALESIA 1 Johdanto (17) Komissio tutki valituksen sisältämien tietojen ja komis- sion kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia tukijärjestelmiksi väitettyjä järjestelmiä: 1. Liikekulujen kaksinkertainen vähentäminen: a) Viennin edistäminen b) Vientiluottopalkkiot c) Hyväksytty koulutus (5) Arviointiperusteet ovat seuraavat: 1) CN-koodi, 2) käytetyn raaka- aineen tyyppi, 3) DIN-numero eli koodi, joka tuotteella on DIN- nimikkeistössä, 4) läpimitta millimetreinä, ja 5) pituus millimetreinä. 2. Viejien vakuutusmaksujen kaksinkertainen vähentä- minen 3. Alkuunpanijan asema 4. Verovapautus kasvaneen viennin arvosta 5. Raaka-aineiden, koneiden ja laitteiden myyntivero- vapautus 6. Vientiluottojen uudelleenrahoitus 7. Teollisuusrakentamisen verohelpotukset 8. Vapautus tuontitulleista 9. Valmisteveron ja myyntiveron palautukset 10. Strategisia hankkeita koskevat verohuojennukset 11. Verohelpotus uudelleeninvestoinnista 12. Pääomaverohelpotus tuotantolaitoksen ja koneiston hankinnan pääomakuluista 13. Verohelpotus infrastruktuurista 14. Helpotukset malesialaisten merkkinimikeiden edistä- miseksi. 2 Vientiä harjoittavien tuottajien käyttämät tukioh- jelmat Liikekulujen kaksinkertainen vähentäminen viennin edistämiseksi A O i k e u s p e r u s t a (18) Tätä ohjelmaa säätelee vuoden 1986 investointien edis- tämislain (laki 327) 41 jakso ja vuoden 1986 tuloveroa koskevien sääntöjen 4 säännön 2 kohta, viennin edistä- mistä koskeva luku. B T u k i k e l p o i s u u s (19) Malesialaiset teollisuus- tai maatalousyritykset voivat vähentää malesialaisten tuotteiden edistämisestä ulko- mailla aiheutuneet kulut kaksinkertaisina. Saadakseen kulujen kaksinkertaisen vähentämisedun yrityksen on esitettävä Malesiassa valmistettuja tuotteita Malesian viranomaisten tunnustamilla kansainvälisillä kaupallisilla messuilla, ja jättää sen jälkeen hakemus. C M ä ä r ä (20) Kaikki tukeen oikeutetut yritykset, joille aiheutui tukeen oikeuttavia kuluja, voivat vähentää kulut kaksinkertai- sina tuloverostaan. etu voidaan jakaa seuraaville neljälle vuodelle. Vähennyksen kiinteätä määrää ei ole, ei myöskään vähimmäis- tai enimmäismääriä. Jos yritys on tappiollinen, 24. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 75/21 D T o t e u t t a m i n e n k ä y t ä n n ö s s ä B T u k i k e l p o i s u u s (21) (22) (23) (24) Saadakseen edun yrityksen on tehtävä asiasta pyyntö täyttämällä hakemuslomakkeen kansainvälisen kaupan ja teollisuuden ministeriölle (MITI). Hakijan on toimitettava saatekirje, tilan vuokralasku, kaupallisten messujen esit- teen valokopio ja kirje Malesian kaupan kehittämisyh- tiöltä. MITI:n hyväksymiskirje toimitetaan verohallituk- selle yhdessä yrityksen hakemuksen kanssa. Tuloveron vähennys voidaan tehdä sitä vuotta seuraavana vero- vuonna, jona messut pidettiin. E M a h d o l l i s u u s t a s o i t u s t u l l i n k ä y t t ö ö n o t t o o n Järjestelmä muodostaa tuen, koska Malesian viran- omaisten myöntämä taloudellinen tuki kulujen kaksin- kertaisen vähennyksen muodossa on etu vientiä harjoit- taville tuottajille eli alennettu verovelvollisuus. Järjestelmä muodostaa perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetun tasoitustullin käyt- töönoton mahdollistavan Kaksinkertainen vähennys muodostaa tuen, joka on vientituloksesta riip- puvainen, koska ohjelma on käytettävissä ainoastaan niiden kulujen osalta, jotka aiheutuvat tuotteiden mark- kinoinnista vientiin. tuen. (27) Malesialaiset teollisuus- tai maatalousyritykset voivat saada etua asianomaisen henkilön tai yrityksen viemän lastin vakuutusmaksujen kaksinkertaisesta vähentämi- sestä edellyttäen, että vakuutuksen ottaja on Malesiassa yhtiöitetty yritys. C M ä ä r ä (28) Kaikki tukeen oikeutetut yritykset, joille aiheutui tukeen oikeuttavia kuluja, voivat vähentää kulujen määrän kaksinkertaisina tuloverostaan. Jos yritys on tappiollinen, etu voidaan jakaa seuraaville neljälle vuodelle. Vähen- nyksen kiinteätä määrää ei ole, ei myöskään vähimmäis- tai enimmäismääriä. D T o t e u t t a m i n e n k ä y t ä n n ö s s ä (29) Saadakseen edun yrityksen on tehtävä asiasta pyyntö jättäessään veroilmoituksensa sitä vuotta seuraavan vero- vuoden päättyessä, jolloin kuluja aiheutui. Alkuperäiset kuitit ja kaksinkertaisten kulujen yksityiskohtainen laskelma on liitettävä veroilmoitukseen. E M a h d o l l i s u u s t a s o i t u s t u l l i n k ä y t t ö ö n o t t o o n (30) (31) F E d u n l a s k e m i n e n Vientiä harjoittavien tuottajien etu olisi laskettava kulujen kaksinkertaisen vähennyksen vaikutuksen perus- teella vientiä harjoittavilta tuottajilta tutkimusajanjakson aikana kannettaviin veroihin (eli järjestelmää hyväksi- käyttäen maksetun veron määrän ja sen veromäärän välisen eron perusteella, joka olisi pitänyt maksaa ellei järjestelmän etua olisi). Edun määrä on jaettava tutkimu- sajanjakson viennin liikevaihdolle. Koska tämän järjes- telmän mukaiset tuet vastaavat kertahelpotuksia, edun- saajan kokonaisedun saamiseksi määrää on oikaistu lisäämällä siihen keskimääräinen markkinakorko tutki- musajanjakson ajalta eli 11,5 prosenttia. Tämä keski- määräinen korko laskettiin tutkimusajanjakson aikaisen liikepankkien keskimääräisen kuukausittaisen antolai- nauskoron perusteella. (25) Yksi yritys käytti prosentin edun. tätä ohjelmaa saaden siitä 0,01 (32) Viejien vakuutusmaksujen kaksinkertainen vähentä- minen A O i k e u s p e r u s t a tuottajien harjoittavien Vientiä vakuutusmaksujen kaksinkertainen vähentäminen muodostaa tuen, koska se on kulujen kaksinkertaisen vähentämisen muodossa Malesian viranomaisten myöntämää taloudellista tukea josta on etua vientiä (eli alennettu verovelvollisuus), harjoittaville tuottajille. Järjestelmä muodostaa perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetun tasoitustullin käyt- Kaksinkertainen töönoton mahdollistavan vähennys muodostaa tuen, joka on vientituloksesta riip- puvainen — ja näin ollen se katsotaan erityiseksi tueksi — koska ohjelma on ainoastaan vientitoimia harjoitta- vien tuottajien käytettävissä. tuen. F E d u n l a s k e m i n e n Vientiä harjoittavien tuottajien saama etu on kulujen kaksinkertaisen vähennyksen vaikutus vientiä harjoitta- vilta tuottajilta tutkimusajanjakson aikana kannettuihin veroihin (eli järjestelmää hyväksikäyttäen maksetun veron määrän ja sen veromäärän välinen ero, joka olisi pitänyt maksaa, ellei järjestelmän etua olisi). Edun määrä on jaettava tutkimusajanjakson kokonaisviennille. Koska tämän järjestelmän mukaiset tuet vastaavat kertahelpo- tuksia, edunsaajan kokonaisedun saamiseksi määrää on oikaistu lisäämällä siihen keskimääräinen markkinakorko tutkimusajanjakson ajalta eli 11,5 prosenttia. (26) Tätä ohjelmaa säätelee vuoden 1967 tuloverolain 154 alajakso ja vuoden 1995 tuloveroa koskevat säännöt. (33) Yksi yritys käytti prosentin edun. tätä ohjelmaa saaden siitä 0,34 L 75/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 24. 3. 2000 Alkuunpanijan asema A O i k e u s p e r u s t a (34) Alkuunpanijan asema investointiverohelpotus tai perustuu investointien edistämislakiin vuodelta 1986. Vuoden 1994 investointien edistämisjärjestyksen ensim- mäinen aikataulu sisältää luettelon edistettävistä toimen- piteistä ja edistettävistä tuotteista. Edistettävien toimen- piteiden luetteloa laajennettiin vuonna 1995 toisessa aikataulussa. Vuoden 1995 investointien edistämisjär- jestys sisältää huipputekniikkayritysten edistettäviä tuot- teita koskevat erityissäännökset. (35) B T u k i k e l p o i s u u s ’edistettävää’ jotka harjoittavat jotka tuottavat tai tuotetta Kaikki yritykset, (teollisuusalalla) ’edistettävää’ toimintaa (palvelualalla) voivat saada investointiverohel- potuksia. Edistettäviä tuotteita ovat tuotteet, jotka luette- loidaan investointien edistämislain aikataulussa. Lain neljännen jakson nojalla kansainvälisen kaupan ja teolli- suuden ministeri päättää ajoittain niistä toimenpiteistä tai tuotteista, joita hän saattaa pitää edistettäviksi sovel- tuvina toimintoina tai tuotteina. Tietyn tuotteen edistä- miseksi ministeri ottaa lain mukaan huomioon kolme edellytystä: (a) onko tuotanto kaupallisessa mittakaavassa sopivaa Malesian taloudellisiin vaatimuksiin tai kehityk- seen; (b) edelleen kehittämisen kannalta suotuisat tule- vaisuudennäkymät; ja (c) Malesian kansalliset ja strate- giset edellytykset. Käytännössä MITI:n ja valtionkassan edustajista koostuva teollisuuden toimintakomitea arvioi, täyttääkö ehdotettu tuote vähintään kaksi neljästä ehdosta: (a) arvonlisä; (b) paikallinen sisältö; (c) liittä- minen teollisuuteen; ja (d) teknologiatoimenpiteet lisää- mällä yrityksen hallinto- ja teknisen henkilökunnan määrää. C E d u n m ä ä r ä (36) Yritys, jolle on myönnetty alkuunpanijan asema, saa 70 prosentin verovapauden yhtiön tuottamasta tulosta. Näitä verovapauksia myönnetään viiden vuoden ajanjak- solle. Periaatteessa etujen voimassaoloaikaa ei jatketa paitsi milloin ministeri päättää, että toiminta on kansalli- sesti ja strategisesti tärkeää Malesialle. Ja yritykset, jotka tuottavat huipputekniikkayritysten edistettäviä tuotteita, saavat 100-prosenttisen verovapauden kymmeneksi vuodeksi. D T o t e u t t a m i n e n k ä y t ä n n ö s s ä (37) Saadakseen alkuunpanijan aseman yritys tekee hake- muksen Malesian kehittämisvirastolle teollisuuden (MIDA), joka on kansainvälisen kaupan ja teollisuuden ministeriön alainen laitos. MIDA todentaa, kuuluuko tuleva tuotanto edistettävien tuotteiden luetteloon. Jos yritykselle myönnetään alkuunpanijan asema, se jättää hakemuksen verohallitukselle vuotuisen veroilmoituk- sensa kanssa, joka sisältää verohuojennusvaatimuslas- kelman. Yritys voi vaatia ensimmäisen verovapautuksen tuotannon aloittamisvuotta seuraavana verotusvuonna. E M a h d o l l i s u u s t a s o i t u s t u l l i n k ä y t t ö ö n o t t o o n Investointien edistämislain mukaiset verovapautukset ovat perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavia tukia. Malesian viranomaiset ovat rajoittaneet tuensaa- mismahdollisuuden koskemaan ainoastaan edistettäviä tuotteita tekeviä yrityksiä. Koska Malesian viranomaiset sallivat verohuojennuksen käytön rajoitetun tuote- määrän tuotannossa, se rajoittaa ilman eri toimenpiteitä sen näihin yrityksiin, jotka tuottavat tuotteita niin kuin laissa määritellään. Tarkasteltavana oleva tuote on luette- loitu edistettäväksi tuotteeksi. Lisäksi Malesian viranomaiset käyttävät laajaa harkintaa edistettävien tuotteiden määrittelyssä. Edellytykset eli soveltuvuus Malesian taloudelliseen kehitykseen, edelleen kehittämisen kannalta suotuisat tulevaisuudennäkymät ja joiden Malesian kansalliset nojalla tuotteet voidaan luokitella edistettäviksi tuot- teiksi, ovat epämääräisiä eikä niitä voi pitää perusase- tuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuina objektiivisina edellytyksinä. Tässä suhteessa päätettiin, että näitä edellytyksiä ei määritellä enempää. ja strategiset edellytykset, Lopuksi Malesian viranomaiset ovat muuttaneet verova- pautuksen määrää edistettävän tuotteen tyypistä riip- puen. viranomaiset seurauksena Malesian suosivat tiettyjä yrityksiä toisten kustannuksella, koska tuotetaan ’edistettävämpää’ tuotetta. Tämän Järjestelmässä on kyse tuesta, koska Malesian viran- omaisten verovapautuksen muodossa antama taloudel- linen tuki antaa viejille edun. Kyseessä on tuki, joka on perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukai- sesti erityistä, koska se on tarkoitettu tietyille malesialai- sille yrityksille. F E d u n l a s k e m i n e n tosiasiallisesti myönnettiin Vientiä harjoittavien tuottajien etu olisi laskettava yri- tyksen tuloverovapautuksen ja sen tuloksena olevan verosäästön perusteella, joka vientiä harjoittaville tuotta- jille tutkimusajanjakson aikana. Edun määrä on jaettava tutkimusajanjakson kokonaisliikevaihdolle. järjestelmän Koska mukaiset tuet vastaavat kertahelpotuksia, edunsaajan kokonaisedun saamiseksi määrää on oikaistu lisäämällä siihen keskimääräinen markkinakorko tutkimusajan- jakson ajalta eli 11,5 prosenttia. tämän (38) (39) (40) (41) (42) 24. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 75/23 (43) Vaikka tarkasteltavana oleva tuote poistettiin investointi- lakia viimeksi muutettaessa edistettävien tuotteiden luet- telosta, yksi tarkasteltavana olevan tuotteen tuottaja voi silti yhä vaatia verovapautusta viiden vuoden ajanjak- solta. Yksi yritys käytti tätä ohjelmaa saaden siitä 1,87 prosentin edun. Myyntiverovapautukset A O i k e u s p e r u s t a (50) (44) Järjestelmän oikeusperusta löytyy vuoden 1990 vapaa- alueita koskevan lain 4 ja 11 jaksoista. B T u k i k e l p o i s u u s (45) Myyntiverovapautuksia saavat vapaa-alueille sijoittuneet tuoduista yritykset. Vapautus myönnetään kaikista koneista, välineistä ja raaka-aineista, joita käytetään suoraan vientiin tarkoitettujen valmiiden tavaroiden tuotannon valmistusmenetelmässä. Ohjelma kuuluu kansainvälisen kaupan ja teollisuuden ministeriön alai- suuteen. (46) Malesian myyntiverojärjestelmässä on kolme eri vero- kantaa: 5 prosenttia, 10 prosenttia tai 15 prosenttia. Noin 90 prosentista tavaroita kannetaan 10 prosentin myyntivero. Muutamat perustuotteet kuten kirjat, elin- tarvikkeet ja tietyt konetyypit on vapautettu myyntive- rosta. (47) (48) C E d u n m ä ä r ä (52) täyttävät edellytykset Kaikki saavat 100 prosentin vapautuksen myyntiverosta tuotujen tava- roiden arvosta mukaan luettuna tuontitulli (jos se on maksettu). yritykset D T o t e u t t a m i n e n k ä y t ä n n ö s s ä Saadakseen etua tästä ohjelmasta yrityksen on tehtävä hakemus valtion tullijohtajalle (lomake D). Hakemuk- sessa on oltava kuvaus tavarasta, maininta sen alkuperä- maasta ja kuvaus sen erityisestä käytöstä valmistusmene- telmässä. Valtion tullijohtaja täyttävätkö tavarat vapaa-alueita koskevan lain 4 ja 11 tuodut jaksossa esitetyt edellytykset, ja jos näin on, hyväksyy vapautuksen myyntiverosta. todentaa, joissa viitataan vientiin menevän tuotteen kanssa saman- kaltaisen tuotteen vapauttamiseen sellaisista veroista ja maksuista, joita kannetaan samankaltaisesta, kotimaiseen kysyntään tarkoitetusta tuotteesta. Vientiä harjoittavat yritykset, jotka sijaitsevat vapaa-alueiden ulkopuolella, eivät kuitenkaan saa yleistä vapautusta myyntiverosta. Tämän tuloksena myyntiverovapautusohjelma ei näytä täyttävän 1 alaviitteen soveltamisen edellyttämiä kritee- rejä. koska riippuu vientituloksesta, se Tämä ohjelma rajoittuu koneisiin, välineisiin ja raaka-aineisiin, joita käytetään suoraan vientiin tarkoitettujen valmiiden tava- lisäksi roiden tuotannon valmistusmenetelmässä, vapaa-alueilla sijaitsevien yritysten on vietävä vähintään 80 prosenttia tuotannostaan. Tämän tuloksena vapautus myyntiverosta on perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan nojalla tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava tuki. ja F E d u n l a s k e m i n e n Raaka-aineet (51) Myyntivero suurimmasta osasta malesialaisia tuotteita on 10 prosenttia, paitsi tiettyjen tuotteiden, kuten kirjojen, elintarvikkeiden ja tiettyjen konetyyppien osalta. Tarkas- teltavana olevan tuotteen tuotannossa käytetyn ruostu- mattoman teräslangan normaali myyntivero on 10 prosenttia. Tuen määrä on tutkimusajanjakson aikana raaka-aineista tosiasiallisesti maksetun myyntiveron määrän ja normaa- listi maksettavan myyntiveron (10 prosentin normaalin myyntiveron) määrän erotus ilman vapautuksesta saatua etua. Tämä edun määrä on jaettava tutkimusajanjakson kokonaisvientimyynnille. Koska vapautuksesta tuontitulleista saadaan säännöllisesti tutkimusajanjakson aikana, se vastaa tutkimusajanjakson ensimmäisen ja viimeisen päivän välillä annettuja kertahelpotuksia. Näissä tapauksissa on normaalin käytännön mukaista olettaa, että keskimääräinen helpotus saadaan tutkimus- ajanjakson keskivaiheessa. Näin ollen on lisättävä korko maksamattomien kuuden kuukauden ajalta käyttäen keskimääräistä 11,5 prosentin kaupallista antolainauskorkokantaa. koko määrään tullien etua (53) Kumpikin yritys sai etua tästä järjestelmästä ja tukea, joka vaihteli 2,13 prosentista 6,71 prosenttiin. E M a h d o l l i s u u s t a s o i t u s t u l l i n k ä y t t ö ö n o t t o o n (49) Vapautus myyntiverosta näyttää muodostavan perusase- tuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen, koska siihen sisältyy Malesian viranomaisten luovuttama tulo. Malesian viranomaiset ovat esittäneet, että tämä ohjelma kuuluu WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevan sopi- muksen 1. 1 (a)(1)(ii) artiklan 1 alaviitteen edellytyksiin, Koneet ja laitteet (54) Kyseisten kahden yrityksen käyttämät koneet eivät kuulu konetyyppeihin, jotka yleensä vapautetaan myyntive- rosta. Normaali koneista maksettava myyntivero on 10 prosenttia. L 75/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 24. 3. 2000 (55) Tuen määrä on koneista tosiasiallisesti maksetun myyn- tiveron määrän ja normaalisti maksettavan myyntiveron (kyseisistä koneista 10 prosentin normaalin myynti- veron) määrän erotus ilman vapautuksesta saatua etua. Tämä edun määrä on jaettava koneiden normaalille käyt- joka on 10 vuotta tällä tuotannonalalla Male- töiälle, siassa. Tämä edun määrä on jaettava tutkimusajanjakson kokonaisvientimyynnille. Koska tämän järjestelmän mukaiset tuet vastaavat kertahelpotuksia, edunsaajan kokonaisedun saamiseksi määrää on oikaistu lisäämällä siihen keskimääräinen markkinakorko tutkimusajan- jakson ajalta eli 11,5 prosenttia. (56) Kumpikin yritys sai etua tästä järjestelmästä ja tukea, joka vaihteli 0,03 prosentista 0,40 prosenttiin. Verohelpotus teollisuusrakentamisesta A O i k e u s p e r u s t a (57) Verohelpotusta vuoden 1967 tuloverolain 3 aikataulun mukaisesti. teollisuusrakentamisesta myönnetään (58) (59) (60) B T u k i k e l p o i s u u s Yritys voi saada verohelpotusta teollisuusrakentamisesta, jos sille on aiheutunut hyväksyttäviä rakennuskuluja edellyttäen, että hakija on rakennuksen omistaja ja rakennus on liiketoimintakäytössä. Vuoden 1983 rahoi- tuslain mukaan verohelpotusta teollisuusrakentamisesta voidaan myös soveltaa rakennuksiin, joita käytetään vientitavaroiden tai valmistettavien ja jälleenvietävien tuontitavaroiden säilytysvarastoina. C T o t e u t t a m i n e n k ä y t ä n n ö s s ä Yritys, jolle on aiheutunut hyväksyttäviä kuluja, voi vaatia teollisuusrakentamisesta saatavaa verohelpotusta suoraan vuotuisessa veroilmoituksessa. Vaaditun vero- helpotuksen määrän todentaa verohallitus määräai- kaisten verotilintarkastusten aikana. D E d u n m ä ä r ä Tuloverolain nojalla teollisuusrakentamisesta saatavan verohelpotuksen määrä vaihtelee rakennettujen ja ostet- tujen rakennusten kesken. Rakennettujen rakennusten osalta määrät ovat 10 prosentin verohelpotus alussa ja 2 prosentin vuotuinen verohelpotus rakennuskustannuk- annetaan ainoastaan sista. Ostetuista sallittua vuotuisia murto-osaa ostohinnasta. verohelpotuksia, rakennuksista vastaavat jotka E M a h d o l l i s u u s t a s o i t u s t u l l i n k ä y t t ö ö n o t t o o n (61) Normaali verohelpotus rakennuskustannuksista ei muodosta tukea. Koska teollisuusrakentamisen verohel- potuksessa noudatetaan kansainvälisiä poistoja koskevia kirjanpitonormeja, sen ei voida katsoa muodostavan myönnettyä taloudellista tukea perusasetuksen 2 artiklan 1 a kohdan ii alakohdassa tarkoitettujen luovutettujen tulojen muodossa. Lisäksi normaali verohelpotus raken- nuskustannuksista muodostaa osan tuotantoon käytet- tyjen rakennusten normaalista poistokäytännöstä. Sitä sovelletaan koko valmistus- ja palvelualaan tuotannon- ’Erityistä’ verohelpotusta tavaroiden aloja erittelemättä. säilyttämisvarastojen ole kuitenkaan arvioitu, koska tarkasteltavana olevan tuot- teen vientiä harjoittavat tuottajat eivät käyttäneet tätä rakennuskustannuksia koskevaa verohelpotusta. rakennuskustannuksista ei Vapautus tuontitulleista A O i k e u s p e r u s t a (62) Vuoden 1994 vapaa-aluelain 11 jakson mukaan suoraan valmistukseen käytetyt tuodut raaka-aineet vapautetaan tuontitulleista. Samat säännökset sallivat koneiden ja lait- teiden tuonnin tuontitulleitta. (63) (64) B T u k i k e l p o i s u u s Saadakseen vapautuksen raaka-aineiden, koneiden ja lait- teiden tuontitulleista yrityksen on sijaittava vapaa- jota ja valmistettava hyväksyttyä alueella viedään kolmansille markkinoille. On myös tärkeä mainita, että kaikilla vapaa-alueella sijaitsevilla yrityksillä on velvoite viedä vähintään 80 prosenttia tuotannostaan. tuotetta, C T o t e u t t a m i n e n k ä y t ä n n ö s s ä Tuotujen raaka-aineiden osalta tehdään lomaketta D joka todentaa, käyttäen hakemus valtion tullijohtajalle, voiko tuotantopanosta käyttää suoraan valmiissa tuot- teessa. Hyväksymisen jälkeen tämän järjestelmän perus- teella tapahtuva tuonti toimitetaan tulliviranomaisille tullattavaksi käyttäen tullilomaketta 8. Tuonti kirjataan ja tutkitaan, onko se valtion tullijohtajan hyväksynnän kanssa annetun selvityksen mukainen. Tullihallituksen todistuksesta ilmeni, että kaikki tavaroiden tuonti teolli- todennetaan sen selvittämiseksi, sille vapaa-alueelle muodostaako se tuotantopanoksen, jota voi käyttää suoraan valmiin tuotteen tuotannossa. Tuodut koneet ja laitteet vapautetaan ilman eri toimenpiteitä. D M a h d o l l i s u u s t a s o i t u s t u l l i n k ä y t t ö ö n o t - t o o n Raaka-aineet (65) Vapautus tuontitulleista näyttää muodostavan perusase- tuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen. Malesian viranomaiset väittävät, että vapautus tuontitulleista ei muodosta WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevan sopi- muksen 1. 1 (a)(1)(ii) artiklan 1 alaviitteessä tarkoitettua tukea. Kyseisessä alaviitteessä viitataan vientiin menevän tuotteen kanssa samankaltaisen tuotteen vapauttamiseen sellaisista veroista ja maksuista, joita kannetaan saman- kaltaisesta, kotimarkkinoiden kulutukseen tarkoitetusta 24. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 75/25 tuotteesta. Malesian viranomaiset eivät ole pystyneet todistamaan panneensa täytäntöön ja tosiasiallisesti soveltavansa järjestelmää tai menetelmää sen varmista- miseksi, että vapaakauppa-alueille tuodut raaka-aineet kulutetaan vientituotteiden tuotantoon ja missä määrin näin tapahtuu kuten perusasetuksen liitteessä II vaadi- taan. Malesian viranomaisten käyttöön ottamalla ja hallinnoimalla järjestelmällä varmistetaan ainoastaan, että lopputuotteeseen sovellettavan tullin perusteella laskettu tulli kannetaan vapaa-alueiden myynnistä koti- maisille markkinoille. Tämä jättää avoimeksi kysy- myksen siitä, vastaako ja missä määrin tiettynä ajanjak- sona tuodun raaka-aineen määrä vietyjen lopputuot- teiden sisältämää määrää. Ensinnäkin lopputuotteista kannettu tulli ei välttämättä ole Malesian viranomaisten väitteiden mukaisesti samansuuruinen kuin niihin sisäl- tyvien raaka-aineiden vastaavasta määrästä maksettu tulli tai ylitä sitä. Ei ole näyttöä siitä, että valmiista tuotteista kannettava tulli aina ylittäisi raaka-aineista kannettavan tullin, ja lisäksi tällaisen rinnastamisen tulosta ei voida ennakoida, kun kyseessä on monituotevalmistusmene- telmä, johon kuuluu paljon tuotantopanoksia. Toiseksi järjestelmä ei salli ajanjakson aikaisen tuonnin ja viennin määrien vastaavuuden asiallista todentamista. Siinä ei onnistuta todentamaan, onko yritys kerännyt varastot tutkimusajanjakson aikana, ja lisäksi siinä ei seurata vientiteollisuuden vapaa-alueiden sisäistä tai välistä tava- roiden verovapaata myyntiä. (66) Huojennus on näin ollen tuki, koska se sisältää Malesian viranomaisten myöntämää taloudellista tukea kanta- matta jätettyjen tuontitullien muodossa, jotka muuten olisi kannettava, ja siitä on etua saajalle. Koska se rajoittuu tietyillä alueilla sijaitseviin yrityksiin ja riippuu lisäksi vientituloksesta, se on erityistä perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 4 kohdan a alakoh- dassa tarkoitetulla tavalla. Koneet ja laitteet (67) Huojennus muodostaa perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen, koska se sisältää Malesian viranomaisten myöntämää taloudellista tukea kanta- matta jätettyjen tuontitullien muodossa, jotka muuten olisi kannettava, ja siitä on etua saajalle. Huojennukseen ei kuulu tuotantomenetelmässä käytettäviä tuotantopa- noksia koskeva vapautus. Koska se rajoittuu tietyillä alueilla sijaitseviin yrityksiin ja riippuu lisäksi vientitu- loksesta, se on erityistä perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 4 kohdan a alakohdassa tarkoi- tetulla tavalla. F E d u n l a s k e m i n e n Raaka-aineet (68) Tuen määrä on tutkimusajanjakson aikana raaka-aineista tosiasiallisesti maksetun tuontitullin määrän ja normaa- listi maksettavan tuontitullin määrän erotus ilman vapautuksesta saatua etua. Tämä määrä on jaettava koko vientimyynnille. Koska etua tuontitulleja koskevasta vapautuksesta saadaan säännöllisesti tutkimusajanjakson aikana, se vastaa tutkimusajanjakson ensimmäisen ja viimeisen päivän välillä annettuja kertahelpotuksia. Näissä tapauksissa on normaalin käytännön mukaista olettaa, että keskimääräinen helpotus saadaan tutkimus- ajanjakson keskivaiheessa. Näin ollen on lisättävä korko maksamattomien kuuden kuukauden ajalta käyttäen keskimääräistä 11,5 prosentin kaupallista antolainauskorkokantaa. koko määrään tullien (69) Kumpikin yritys sai etua tästä järjestelmästä ja tukea, joka vaihteli 1,47 prosentin ja 2,54 prosentin välillä. Koneet ja laitteet (70) Tuen määrä on tutkimusajanjakson aikana koneista tosi- asiallisesti maksetun tuontitullin määrän ja normaalisti maksettavan tuontitullin määrän erotus ilman vapautuk- sesta saatua etua. Tämä edun määrä on jaettava joka on Malesiassa koneiden normaalille käyttöiälle, keskimäärin 10 vuotta. Tutkimusajanjaksoon liittyvä edun määrä on jaettava vientimyynnille. Koska tämän järjestelmän mukaiset tuet vastaavat kertahelpotuksia, edunsaajan kokonaisedun saamiseksi määrää on oikaistu lisäämällä siihen keskimääräinen markkinakorko tutki- musajanjakson ajalta eli 11,5 prosenttia. (71) Kumpikin yritys sai etua tästä järjestelmästä ja tukea, joka vaihteli 0,03 prosentin ja 0,55 prosentin välillä. Verohelpotus uudelleeninvestoinnista A O i k e u s p e r u s t a , (72) Verohelpotusta uudelleeninvestoinnista annetaan vuoden 1967 tuloverolain (Laki 53) 7a aikataulun mukaisesti. B T u k i k e l p o i s u u s (73) Saadakseen verohelpotusta uudelleeninvestoinnista yri- tyksen on pitänyt toimia vähintään 12 kuukautta ja sille on pitänyt koitua pääomakuluja kelpoisuusehdot täyttä- tehtaasta, vään hankkeeseen Malesiassa käytetyistä tuotantolaitoksesta tai koneista ja sen on pitänyt päästä valtiovarainministeriön tuotantotasolle (tuotannon tehokkuusvaatimus). Lain 451 8 alajaksossa määritellään kelpoisuusehdot täyttävä hanke valmistavan yrityksen hankkeeksi olemassa olevan toimintansa laajentamiseksi, jonka kauppa- ja teollisuusministeriö on hyväksynyt vuoden 1975 teollisuuden yhteensovittamis- lain nojalla. Alkuunpanijan asemassa olevat yritykset tai yritykset, jotka saavat investointiveroluottoa, eivät saa verohelpotusta uudelleeninvestoinnista. kuvaamalle L 75/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 24. 3. 2000 C T o t e u t t a m i n e n k ä y t ä n n ö s s ä (74) Hakemus tehdään valtion verojohtajalle erityistä loma- ketta käyttäen, jossa hanke kuvataan yksityiskohtaisesti. Yrityksen on myös osoitettava, onko tuottavuus noussut, onko se sijoittunut edistettävälle alueelle ja onko tuot- teen tuotannon tehokkuusvaatimussuhde positiivinen vai negatiivinen. Lopuksi hakijan ja ulkopuolisen laillistetun tilintarkastajan on allekirjoitettava hakemus. Kun vero- helpotusta uudelleeninvestoinnista koskeva hakemus on hyväksytty, yritys voi vaatia etua vuotuisessa veroilmoi- tuksessaan. uudelleeninvestoinnista voidaan jakaa viidelle vuodelle. Verohelpotus (75) (76) D E d u n m ä ä r ä Edun määrä on normaalisti 60 prosenttia kelpoi- suusehdot täyttävän hankkeen aiheuttamista hyväksyttä- vistä kuluista, joita voidaan korvata 70 prosenttiin yhtiön tuottamasta tulosta. Jos yritys sijaitsee edistettä- vällä alueella tai on päässyt kuvatulle tuotantotasolle, 60 prosenttia hyväksyttävistä kuluista voidaan korvata 100 prosenttiin yhtiön tuottamasta tulosta. E M a h d o l l i s u u s t a s o i t u s t u l l i n k ä y t t ö ö n o t t o o n Verohelpotus uudelleeninvestoinnista yrityksille, jotka eivät sijaitse edistettävillä alueilla, ei muodosta perusase- tuksen 3 artiklan tarkoittamaa tasoitustullin käyttöönot- toon oikeuttavaa tukea. Malesian viranomaiset eivät ole rajoittaneet tukea tiettyihin yrityksiin ja soveltavat objek- tiivisia ehtoja tuen myöntämiseen. Koska yksikään vientiä harjoittavista tuottajista ei sijaitse edistettävillä alueilla, tämän tukijärjestelmän mahdollisuutta tasoitus- tullin käyttöönottoon näitä alueita varten ei ole arvioitu. 3 Tukiohjelmat, joita vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole käyttäneet tukiohjelmista. saadut muista vastaukset ja tarkastuskäynnit paljastivat, että vientiä harjoittavat tuottajat eivät käyttäneet jäljempänä luette- loituja ohjelmia. Kyselylomakkeilla — Vientiluottomaksujen kaksinkertainen vähentäminen — Hyväksyttyjen koulutuskustannusten kaksinkertainen vähentäminen — Verovapautus kasvaneen viennin arvosta — Vientiluottojen uudelleenrahoitus — Valmisteverojen ja myyntiverojen palautus — Strategisia hankkeita koskevat verohuojennukset — Pääomaverohelpotus tuotantolaitoksen ja koneiston hankinnan pääomakuluista — Verohelpotus infrastruktuurista — Helpotukset malesialaisten merkkinimikkeiden edis- tämiseksi. (78) Komissio ei näin ollen arvioinut näitä ohjelmia. 4 Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä (79) Osoitettiin, että yhteistyö tässä menettelyssä on ollut hyvin laajaa. Yhteistyössä toimivat vientiä harjoittavat tuottajat vastasivat todellisuudessa kaikesta Malesiasta Euroopan yhteisöön suuntautuneesta viennistä tutki- musajanjakson aikana, kuten Eurostatin toimittamien tuontilukujen ja yhteistyössä toimivien vientiä harjoitta- vien tuottajien toimittamien vientilukujen vertailusta ilmenee. (77) Valituksen tekijä väitti, että tarkasteltavana olevan tuot- teen vientiä harjoittavat tuottajat saivat etua joistakin (80) Maakohtainen painotettu tuen keskimarginaali on sovel- lettavan vähimmäistason yläpuolella. Kaksinkertaiset vähennykset Alkuunpanijan asema Vapautus myyntiverosta Vapautus tuontitulleista Yhteensä 0,01 0,34 1,87 0 7,11 2,16 2,57 2,02 11,56 4,52 (%) Tong Heer Fasteners Tigges Stainless Steel Fasteners II SINGAPORE — Hyväksytyn ulkomaisen lainan järjestelmä (81) Valitukseen sisältyneiden tietojen ja komission kyselylo- makkeeseen saatujen vastausten perusteella tutkittiin seuraavat ohjelmat: — Merentakaisten investointien kaksinkertainen vähen- täminen — Tutkimuksen ja kehityksen kaksinkertainen vähentä- (82) minen — Kaksinkertainen verovähennysjärjestelmä — Alkuunpanijan asema — Investointihuojennus — Laajentamishuojennus — Kehitys- ja laajentamishuojennus — Hyväksyttyjä rojalteja koskeva huojennus — Etuusrahoitusjärjestelmä Singaporen viranomaisten ja vientiä harjoittavan tuot- tajan vastausten tarkastuksen aikana komissio osoitti, että yhteistyössä toimiva vientiä harjoittava tuottaja ei käyttänyt yhtään väitetyistä tuista. Komissio todensi myös, olivatko tarkasteltavana olevan tuotteen muut tuottajat tuotetta. tarkasteltavana Komissio havaitsi, että yksi muu tuottaja vei tarkastelta- vana olevaa tuotetta Euroopan unioniin. Riittävät todis- teet esitettiin kuitenkin siitä, että tämä vientiä harjoittava tuottaja ei saanut etua väitetyistä tuista. vieneet olevaa 24. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 75/27 (83) Näistä syistä pidetään asiallisena jättää arvioimatta mahdollisuus ottaa käyttöön tasoitustulli väitettyjen tukien osalta. asetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla. Lisäksi tämä järjestelmä on vientituloksesta riippuvainen ja näin ollen erityinen perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan säännösten perusteella. III THAIMAA 1 Johdanto (84) Valitukseen sisältyneiden tietojen ja komission kyselylo- makkeeseen saatujen vastausten perusteella komission yksiköt tutkivat seuraavat järjestelmät, joihin väitetään sisältyvän tasoitustullin käyttöönottoon johtavien tukien myöntämistä: 3 Tukiohjelmat, joita vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole käyttäneet (88) Komissio osoitti, etta tutkimusajanjakson aikana yhteis- työssä toimivat viejät eivät käyttäneet hyväkseen mitään muuta valituksissa väitetyistä tukiohjelmista eli: — investointien edistämislain alaisia järjestelmiä, — muita teollisuusalueviranomaislain alaisia järjestelmiä kuin vapautusta tuontitulleista, — Investointien edistämislain perusteella käytettävissä — alennettuja sähkötariffeja, olevat järjestelmät: — halpakorkoisia lainoja. — vapautus tai alennus koneiden tuontitulleista — vapautus yhtiön tuloverotuksesta — erityisillä investointien edistämisalueilla sijaitsevia yrityksiä koskevat muut verohuojennukset — vapautus raaka-aineiden ja olennaisten aineiden tuontitulleista, — Teollisuusalueviranomaislain perusteella käytettävissä olevat järjestelmät: — vapautus tuontitulleista — vapautus lisämaksuista investointien edistämis- lain perusteella — vapautus arvonlisäverosta — vapautus koneiden, laitteiden ja varaosien valmis- teverosta, — Alennetut sähkön hinnat, — Halpakorkoiset lainat. (85) Osoitettiin, että tutkimusajanjakson aikana yhteistyössä toimivat vientiä harjoittavat tuottajat käyttivät hyväkseen ainoastaan investointien edistämislain perusteella käytet- tävissä olevia järjestelmiä. (86) (87) 2 Yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuot- tajien käyttämät tukiohjelmat Todettiin, että yksi viejä sai etua tuotujen koneiden tuon- titulleista vapautuksesta (teollisuusalueviranomaislain 48 jakso), joka myönnetään ainoastaan vientiteollisuuden vapaa-alueella sijaitseville yrityksille. Vientiteollisuuden vapaa-alue ei tullin näkökulmasta kuulu Thaimaahan. perusteella teollisuusalueviranomaislain Saadakseen luvan perustaa tehdas vientiteollisuuden vapaa-alueelle, yrityksen on muun muassa täytettävä vientiä koskeva vaatimus. Tämän järjestelmän todettiin oleva perusasetuksen 2 artiklassa määritelty tuki, koska siihen sisältyy viran- omaisten myöntämää taloudellista tukea tuontitulleista luopumisen muodossa, ja näin ollen se tuottaa edun. Tämän järjestelmän käyttö rajoittuu tietyillä alueilla sijaitseviin yrityksiin ja se on näin ollen erityistä perus- 4 Tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä (89) Tutkittujen vientiä harjoittavien tuottajien perusase- tuksen säännösten mukaisten tasoitustoimenpiteiden alaisten tukien määrä arvon perusteella ilmaistuna on seuraava. Yritys Teollisuusaluevi- ranomaislain 48 jakso (%) Fasteners Co. , Dura Ltd/Taiyo Fasteners (Thaimaa) Co. , Ltd/Chiao Pao Metal Co. , Ltd 0,24 A. B. P. Stainless Fastener Co. , Ltd 0 (90) Osoitettiin, että yhteistyö tässä menettelyssä on ollut hyvin laajaa. Yhteistyössä toimivat vientiä harjoittavat tuottajat vastasivat todellisuudessa kaikesta Thaimaasta Euroopan yhteisöön suuntautuneesta viennistä tutki- musajanjakson aikana, kuten Eurostatin toimittamien tuontilukujen ja yhteistyössä toimivien vientiä harjoitta- vien tuottajien toimittamien vientilukujen vertailusta ilmenee. (91) Painotettu maakohtainen keskimarginaali on kaikkien tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoitta- neiden tuottajien osalta vähimmäistasoa eli alle 2 prosenttia. Näissä olosuhteissa Thaimaan tukimargi- naalin on katsottavan olevan vähäpätöinen. IV FILIPPIINIT 1 Johdanto (92) Valitukseen sisältyneiden tietojen ja kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella tutkittiin seuraavat järjes- telmät, joihin väitetään sisältyvän tasoitustullin käyt- töönottoon johtavien tukien myöntämistä: L 75/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 24. 3. 2000 — Investointilainsäädäntökokoelman perusteella käytet- tävissä olevat järjestelmät: — Tuloveroloma — Ylimääräinen vähennys kasvaneista työvoimakus- tannuksista — Verohyvitys kotimaisista investointihyödykkeistä — Verohyvitys veroista raaka-aineiden tuontitulleista ja (96) — Vapautus raaka-aineiden tuontitulleista — Vapautus koneiden tuontitulleista — Vapautus leista, tarvikkeiden ja varaosien tuontitul- — Erityistalousaluelain perusteella käytettävissä olevat toiminnasta ja hallinnosta Filippiineillä, ja tamisesta, perustetaan tätä varten Filippiinien talousalueviran- omainen (Philippine Economic Zone Authority (PEZA)), joka antoi 17 päivänä toukokuuta 1999 erityistalous- aluelakia koskevat toimeenpanosäännöt. Erityistalousalueet ovat Filippiinien viranomaisten sellai- siksi määrittelemiä rajoitettuja alueita. Ne voivat olla valtion tai yksityisten omistamia ja/tai hoitamia. Erityis- talousalueita on erilaisia kuten esim. teollisuusalueita, vapaakauppa-alueita, vientiteollisuuden vapaa-alueita ja matkailu- ja virkistysalueita. Vientiteollisuuden vapaa- alueet (Expon-Processing Zones (EPZ)) ovat rajoitettuja alueita, joita ei pidetä osana kansallista tullialuetta. Ne on varattu vientiin suuntautuneille yrityksille. järjestelmät: — Tuloveroloma — Vapautus valtionverosta ja kunnallisverosta (brut- totulovero tai 5 prosentin erityisvero) — Verohyvitys koulutuskustannuksista — Ylimääräinen vähennys kasvaneista työvoimakus- tannuksista — Verohyvitys kotimaisista investointihyödykkeistä — Verohyvitys tuonnin korvaamisesta — Vapautus raaka-aineiden tuontitulleista — Vapautus koneiden tuontitulleista — Vapautus tarvikkeiden ja varaosien tuontitulleista — Vapautus satamamaksuista ja vientitulleista, tulleista ja maksuista — Alennetut vuokra- ja rakennuskustannukset. (93) Filippiineillä on nykyään kaksi ruostumattomasta teräk- sestä valmistettujen kiinnikkeiden tuottajaa, Lu Chu Shin Yee Works (Filippiinit) Ltd, yhtiöitetty vuonna 1988 (Lu Chun kanssa), ja Pilshin Works Corporation, yhtiöitetty vuonna 1997 (Pilshiniin). Molemmat ovat taiwanilaisen yrityksen Lu Chu Shin Yee Works (Taiwan) Ltd:n, ty- täryhtiöitä. Tähän yritykseen sovelletaan tällä hetkellä voimassa olevia polkumyyntitoimenpiteitä. Ne ovat etuyhteydessä olevia yrityksiä ja niitä pidetään näin ollen seuraavassa tarkastelussa yhtenä yrityksenä (Lu Chu/ Pilshin). (94) Tarkastuskäyntien aikana osoitettiin, että tutkimusajan- jakson aikana yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat yritykset käyttivät hyväkseen ainoastaan erityistalous- aluelain perusteella käytettävissä olevien järjestelmien mukaisia etuja. (97) saisivat yritykset talousalueviranomaisen etua Jotta (PEZA) myöntämistä huojennuksista, ne on merkittävä PEZA:n rekisteriin. Tähän kuuluu lupa toimia jollakin maan talousalueista. Rekisteröitymistyyppejä on erilaisia, esim. vientiyritykset (joiden on vietävä yli 50 prosenttia liikevaihdostaan tai 70 prosenttia, jos ulkomainen omistus on yli 40 prosenttia), kotimaiset markkinointi- yritykset, vapaa-kauppayritykset, alkuunpanijayritykset ja palveluyritykset. Rekisteröityneet PEZA-yritykset saavat toimenpiteitä oikeuden erityistalousaluelain ilman eri perusteella käytettävissä olevien järjestelmien mukaisiin huojennuksiin. Vientiteollisuuden vapaa-alueilla sijaitse- villa vientiyrityksillä on yleensä oikeus lisähuojennuksiin. (98) Asianomainen vientiä harjoittava tuottaja on PEZA:an sijaitseva käytti rekisteröitynyt Caviten erityistalousalueella vientiyritys. seuraavia järjestelmiä. Tutkimusajanjakson aikana se Bruttotulovero (5 prosentin erityisvero) (erityistalous- aluelain 24 jaosto) (99) Bruttotulovero merkitsee yrityksille annettua mahdolli- suutta maksaa erityinen tulovero, joka on 5 prosenttia bruttotulosta, jolloin yritys saa vapautuksen kaikista kansallisista ja paikallisista veroista. Lu Chu käytti kyseistä kannustinta tutkimusajanjaksolla. 2 Vientiä harjoittavien tuottajien käyttämät vienti- tukiohjelmat A T u k i k e l p o i s u u s Yleistä (95) Erityistalousaluelailla (SEZA) (Tasavallan laki N:o 7916 (1995)) säädetään erityistalousalueiden (Ecozones) perus- (100) Bruttotuloverojärjestelmää voivat käyttää Filippiinien talousalueviranomaisen rekisteriin merkityt yritykset lukuun ottamatta tiettyjä palveluita (mm. tulli, huolit- sijat, pankki- ja vakuutusala) erityistalousalueilla tar- joavia yrityksiä. 24. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 75/29 B T o t e u t t a m i n e n k ä y t ä n n ö s s ä (101) Filippiinien talousalueviranomaisen rekisteriin kuuluvat yritykset voivat soveltaa bruttotuloveroa vuotuisessa veroilmoituksessaan. Tuloverolomake sisältää vaihto- ehdon, jossa yritys voi päättää verovuoden osalta perittä- västä määrästä soveltamalla erityistä 5 prosentin veroa bruttotuloistaan tavanomaisesti yrityksen nettotuloista laskettavan veroprosentin sijasta (33 prosenttia viimei- simmän kansalliseen tuloverolakiin tehdyn muutoksen mukaan). XX säännön mukaan bruttotuloveron laskemiseksi määritet- tävä bruttotulo koostuu erityistalousalueella harjoitetusta ansiotoiminnasta saaduista nettotuloista, joista on pois- tettu välittömiä tuotantokustannuksia vastaavat verohel- potukseen oikeuttavat vähennykset käyttöomaisuuteen liittyvät poistot ja rahoitusmaksut mukaan luettuina. talousalueviranomaisen Filippiinien (102) Hakijan veroilmoitus talousalueviranomaiselle, yritys on oikeutettu bruttotuloveroon, verohallitukselle, kastuksen. toimitetaan ensin Filippiinien joka tarkastaa ja toteaa, että ja sen jälkeen joka toteuttaa tavanomaisen verotar- (103) Valitsemalla bruttotuloveron yritys vapautuu ilman eri toimenpiteitä tavanomaisesta tuloverosta, joka vuonna 1998 oli 34 prosenttia ja vuonna 1999 33 prosenttia nettotuloista. Lisäksi bruttotuloverokannustin merkitsee vapautusta kaikista paikallisveroista, jotka vaihtelevat lainkäyttöalueittain ja joihin kuuluu muun muassa kiin- teistö-, elinkeino-, paikallinen luvake-, ammatinharjoitus- ja kunnallisvero. linen lisenssivero. Koska kyseinen tuki vastaa kerta-avus- tusta, tällä tavalla laskettuun hyötyyn lisätään tutkimus- ajanjakson aikainen keskimääräinen antolainauksen markkinakorko eli 15,1 prosenttia. Kun Lu Chu/Pilshinin saama tuki kohdennetaan tutkimusajanjakson kokonais- myyntiin, sen määräksi saadaan 0,58 prosenttia. Vapautus koneiden, raaka-aineiden, tarvikkeiden ja varaosien tuontitulleista (erityistalousaluelain 4 jakson c kohta ja 23 jakso) Johdanto (107) Filippiinien talousalueviranomaisen säännössä määrätään, että vientiyrityksen vientiteollisuuden vapaa- alueelle tuomat koneet, raaka-aineet, tarvikkeet ja vara- osat, jotka on määrä käyttää tuotantomenetelmässä, on tietyin edellytyksin vapautettava tuontitulleista. XV (108) Kuten edellä on selitetty, vientiteollisuuden vapaa-alueet eivät kuulu maan tullialueeseen. Liikenne alueelle ja sieltä pois on rajoitettua ja Filippiinien talousarviovi- ranomaisen ja tullitoimipaikan valvomaa. Koneiden tuontia koskeva vapautus A T u k i k e l p o i s u u s (109) Kyseinen kannustin koskee vientiteollisuuden vapaa- alueilla sijaitsevia vientiyrityksiä. C M a h d o l l i s u u s t a s o i t u s t u l l i n k ä y t t ö ö n o t t o o n B T o t e u t t a m i n e n k ä y t ä n n ö s s ä tulo- (104) Kannustin on perusasetuksen 2 artiklan mukainen tuki, koska se merkitsee Filippiinien viranomaisten vapautuk- sena muutoin perittävistä ja paikallisveroista antamaa taloudellista tukea ja edunsaajalle tästä koituvaa hyötyä. Koska kyseistä kannustinta voivat käyttää ai- noastaan sellaiset yritykset, jotka sijaitsevat ja toimivat Filippiinien viranomaisten antamalla luvalla tietyillä se on perusasetuksen 3 alueilla (erityistalousalueet), artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa mielessä erityinen. D T u e n m ä ä r ä n l a s k e m i n e n (105) Lu Chu/Pilshinin saama hyöty on laskettu verovuotta sitä 1998 tietojen myöhemmät veroilmoitukset eivät olleet käytettävissä. perusteella, koskevien koska (106) Lu Chu/Pilshinin saama hyöty on vuoden 1998 osalta tosiasiallisesti maksetun veron määrän ja sen määrän, joka olisi ollut maksettava normaalin veroprosentin mukaan, erotus. Jälkimmäiseen sisältyy tavanomainen 34 prosentin kansallinen tulovero ja joitakin Lu Chu/ Pilshinin perittyjä paikallisia veroja: kunnallisvero, kiinteistövero ja kunnal- lainkäyttöalueella tavanomaisesti (110) Saadakseen vapautuksen tuotujen koneiden tuontitullista vientiteollisuuden vapaaalueella sijaitsevan yrityksen on tehtävä tuontilupahakemus Filippiinien talousalueviran- joka antaa luvan tarkastettuaan, että koneet omaiselle, liittyvät yrityksen tuotantoon. C M a h d o l l i s u u s t a s o i t u s t u l l i n k ä y t t ö ö n o t t o o n (111) Kannustin on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukainen tuki, koska se merkitsee Filippiinien viran- omaisten vapautuksena muutoin kannettavista tuontitul- leista antamaa taloudellista tukea ja edunsaajalle tästä koituvaa hyötyä. Kannustin ei sisällä vapautusta tuotan- tomenetelmässä kulutettujen tuotantopanosten osalta. Koska tuki rajoittuu tietyillä alueilla sijaitseviin yrityksiin ja riippuu vientituloksesta, se on perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa mielessä erityinen. D T u e n m ä ä r ä n l a s k e m i n e n (112) Vientiä harjoittavan tuottajan Lu Chun saama etu on laskettu tuotantohyödykkeistä maksamattomien tuonti- tullien perusteella jakamalla kyseinen määrä sellaiselle ajanjaksolle, joka vastaa kyseisten varojen tavanomaista L 75/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 24. 3. 2000 poistoaikaa kyseisellä tuotannonalalla. Kyseinen ajan- jakso on määritetty 10 vuodeksi, jonka katsotaan vastaavan kyseisen koneen tavanomaista käyttöikää kyseisellä tuotannonalalla Filippiineillä. Tutkimusajan- jaksoa koskeva määrä on kohdennettava vientimyyntiin. tuet vastaavat Koska kyseisen järjestelmän mukaiset kerta-avustuksia, edunsaajalle koituvan täyden edun selvittämiseksi määrä on oikaistu lisäämällä siihen tutki- musajanjakson aikainen keskimääräinen markkinakorko eli 15,1 prosenttia. Kun näin laskettu määrä on kohden- nettu tutkimusajanjakson aikaiseen kokonaisvientiin, tuen määräksi on saatu 0,05 prosenttia. Koska tuen määrä on alle 0,3 prosenttia ja Filippiinit on liitteessä VII mainittu maa, katsotaan, että vientiä harjoittava tuottaja ei saanut etua edellä olevan johdanto-osan 8 kappaleen mukaisesti. Raaka-aineiden tuontia koskeva vapautus A T u k i k e l p o i s u u s (113) Kyseinen kannustin koskee vientiteollisuuden vapaa- alueilla sijaitsevia vientiyrityksiä. B T o t e u t t a m i n e n k ä y t ä n n ö s s ä (114) Niiden vientiteollisuuden vapaa-alueilla sijaitsevien vien- jotka haluavat vapautuksen raaka-aineiden tiyritysten, tuontitulleista, on tehtävä Filippiinien talousalueviran- omaiselle hakemus — joka sisältää yksityiskohtaiset tiedot rahtaajasta, tuojasta ja maahan tuoduista tava- roista — saadakseen luvan rahdin uudelleenlaivaukseen tuontisatamasta vientiteollisuuden vapaa-alueelle. Filip- piinien talousalueviranomaisen ja tullitoimipaikan virkai- lijat ristiintarkastavat maahan tuodut tavarat tuontisata- massa ja varmistavat, että ne toimitetaan vientiteolli- suuden vapaa-alueelle. Filippiinien talousarviovirano- mainen pitää yrityskohtaista rekisteriä, jonne se kirjaa yksittäiset tuontitapahtumat. (115) Vastaavaa menettelyä sovelletaan, kun yritykset vievät maasta valmiit tuotteensa. Niiden on pyydettävä vienti- lupaa Filippiinien talousalueviranomaiselta. Sen virkai- lijat tarkastavat rahdin ennen kuin se poistuu vientiteolli- suuden vapaa-alueelta ja varmistavat, että se toimitetaan tullitoimipaikka sellaisenaan laivaussatamaan, missä ristiintarkastaa sen. Vienti kirjataan Filippiinien talous- alueviranomaisen pitämään yrityskohtaiseen rekisteriin. Jos yritys haluaa myydä osan tuotannostaan kotimarkki- noilla, sen on saatava siihen Filippiinien talousaluevira- nomaiselta lupa. Vientiteollisuuden vapaa-alueelta voivat lähteä ainoastaan ne tavarat, joille on annettu lupa paikalliseen myyntiin. (116) Filippiinien viranomaisten mukaan tavaroita kotimarkki- noilla myyvien yritysten on maksettava tuotujen raaka- aineiden vastaavasta määrästä tuontitulli, jonka Filippii- nien talousalueviranomainen ja tullitoimipaikka laskevat ennalta määritetyn valmistuskaavan perusteella. Filippii- nien viranomaiset eivät kuitenkaan esittäneet näyttöä kyseisen kaavan tosiasiallisesta määrittämisestä ja sovel- tamisesta. (117) Filippiinien viranomaiset ilmoittivat myös, että Filippii- nien talousalueviranomainen tarkastaa säännöllisin väli- ajoin yritysten raaka-ainevarastot varmistaakseen, että tavarat jälleenviedään kuuden kuukauden kuluessa. Mikäli näin ei tapahdu, yritysten on maksettava tuonti- tulli niistä raaka-aineista, joita ei ole jälleenviety. Filippii- nien viranomaiset eivät kuitenkaan esittäneet näyttöä siitä, toteutetaanko kyseisiä tarkastuksia tosiasiallisesti ja jos toteutetaan, miten. C M a h d o l l i s u u s t a s o i t u s t u l l i n k ä y t t ö ö n o t t o o n (118) Kannustin vaikuttaa sisältävän perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisen tuen. Filippiinien viranomaiset eivät todistamaan panneensa täytäntöön ja ole pystyneet järjestelmää tai menettelyä, soveltavansa tosiasiallisesti vientiteollisuuden vapaa- että vahvistettaisiin, jolla alueelle tuodut raaka-aineet kulutetaan vietävien tuot- teiden tuotantoon, ja jolla osoitettaisiin, missä määrin näin tapahtuu, kuten perusasetuksen liitteessä II edellyte- tään. Filippiinien viranomaiset eivät esittäneet näyttöä, joka tukisi niiden väitettä valmistuskaavan soveltami- sesta valmiiden tuotteiden viennin ja raaka-aineiden tuonnin välisen yhteyden määrittämiseksi. Filippiinien viranomaiset eivät myöskään esittäneet näyttöä siitä, tarkastavatko ne tosiasiallisesti yrityksen varastoa ja jos tarkastavat, miten. (119) Kannustin on tuki, koska se merkitsee Filippiinien viran- omaisten vapautuksena muutoin kannettavista tuontitul- leista antamaa taloudellista tukea ja edunsaajalle tästä koituvaa hyötyä. Koska tuki rajoittuu tietyillä alueilla sijaitseviin yrityksiin ja riippuu vientituloksesta, se on perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa mielessä erityinen. (120) Lu Chun käyttämä tuotantomenetelmä on melko yksin- kertainen: ainoa käytetty raaka-aine on ruostumatto- masta teräksestä valmistettu valssilanka, joka työstetään (leikataan ja revitään) kiinnikkeisiin, jotka ovat ainoat Lu Chun valmistamat valmiit tuotteet. Tutkimuksen aikana ja komissio tarkastelivat pe- Filippiinien viranomaiset rusasetuksen liitteen II mukaisia tosiasiallisia tuotantopa- noksia. Tutkimusajanjakson aikana Lu Chu toi maahan kaikki tarvitsemansa raaka-aineet ja vei maasta kaikki valmiit tuotteet (se ei siis tehnyt hankintoja tai myynyt kotimarkkinoilla). Tutkimusajanjakson aikana tuonti- ja vientimäärissä ei todettu merkittäviä eroja, eikä yrityksen varasto ollut kyseisen ajanjakson päättyessä poikkeavalla tasolla. (121) Komissio katsoo, että on riittävää näyttöä siitä, että tutkimusajanjakson aikana Lu Chun tuontitulleista vapautettuina maahantuomat raaka-aineet on tosiasialli- sesti valmistukseen. Kyseisen yrityksen kaupan rakenteen ja toiminnan tuotteiden kulutettu vietyjen 24. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 75/31 huomioon ottaen tilanteen ei ole syytä olettaa muut- tuvan tulevina vuosina. Tämän johdosta katsotaan alus- tavasti, että Lu Chu/Pilshin ei saanut tukea kyseisestä ohjelmasta. Varaosien ja tarvikkeiden tuontia koskeva vapautus A T u k i k e l p o i s u u s (122) Kyseinen kannustin koskee vientiteollisuuden vapaa- alueilla sijaitsevia vientiyrityksiä. B T o t e u t t a m i n e n k ä y t ä n n ö s s ä (123) Saadakseen vapautuksen tuotujen varaosien ja tarvik- keiden tuontitullista vientiteollisuuden vapaa-alueilla sijaitsevien yritysten on tehtävä tuontilupahakemus Filip- piinien talousalueviranomaiselle, joka antaa luvan tarkas- tettuaan, että tavarat liittyvät yrityksen tuotantoon. C M a h d o l l i s u u s t a s o i t u s t u l l i n k ä y t t ö ö n o t t o o n (124) Kannustin on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukainen tuki, koska se merkitsee Filippiinien viran- omaisten vapautuksena muutoin kannettavista tuontitul- leista antamaa taloudellista tukea ja edunsaajalle tästä koituvaa hyötyä. Ei ole näyttöä siitä, että vapautus koskisi tuotantomenetelmässä kulutettuja tuotantopa- noksia. Koska tuki rajoittuu tietyillä alueilla sijaitseviin yrityksiin ja riippuu vientituloksesta, se on perusase- tuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa mielessä erityinen. D T u e n m ä ä r ä n l a s k e m i n e n (125) Vientiä harjoittavalle tuottajalle koitunut hyöty on laskettu tarvikkeiden ja varaosien tuonnista maksamat- toman tullin perusteella. Jotta saataisiin selville edun- saajan tästä järjestelmästä saama kokonaishyöty, kyseistä määrää on oikaistu lisäämällä siihen tutkimusajanjak- sona kertynyt korko. Koska tuontitullia koskevista vapautuksista koituva hyöty saadaan säännöllisesti tutki- musajanjakson aikana, se vastaa tutkimusajanjakson ensimmäisen ja viimeisen päivän välillä tehtyjä avus- tuksia. Kyseisissä tapauksissa voidaan tavanomaisesti olettaa, että tutkimusajanjakson puoliväliin mennessä on saatu keskimääräinen avustus. Tämän vuoksi korko on lisättävä kuudelta kuukaudelta kertyneiden maksamatto- mien 15,1 prosentin keskimääräistä kaupallista antolainauskorkoa. Kun näin laskettu määrä on kohdennettu tutkimusajan- jakson aikaiseen kokonaisvientiin, tuen määräksi on saatu 3,33 prosenttia. kokonaismäärään käyttämällä tullien 3 Tukiohjelmat, joita vientiä harjoittavat tuottajat eivät käyttäneet (126) Komissio määritti, että yhteistyössä toimivat vientiä tutkimusajanjakson aikana valituksissa mainittuja harjoittavat käyttäneet hyväkseen muita tukiohjelmia, tuottajat eivät joita ovat: — muut erityistalousaluelain mukaiset kannustimet, — alennetut vuokra- ja rakennuskustannukset, — yleisen investointilain mukaiset kannustimet lukuun ottamatta vapautusta raaka-aineiden tuontiverosta ja -tullista, jota Pilshin-yritys käytti. Koska kuitenkin sen kyseisestä järjestelmästä saaman tuen määrä on alle 0,3 prosenttia ja Filippiinit on liitteessä VII mainittu maa, etua ei katsota saadun, kuten edellä johdanto-osan 8 kappaleessa selitetään. 4 Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä (127) Perusasetuksen säännösten mukaisten tasoitustullin käyt- töönoton mahdollistavien tukien määrä on arvon perus- teella ilmaistuna tutkimuksen kohteena olevan vientiä harjoittavan tuottajan Lu Chu/Pilshinin osalta 3,91 prosenttia. (128) Yhteistyö tässä menettelyssä määritettiin erittäin laajaksi. Yhteistyössä toimiva vientiä harjoittava tuottaja vastasi käytännöllisesti katsoen kaikesta Filippiinien viennistä Euroopan yhteisöön tutkimusajanjaksolla, kuten Euros- tatin tuontilukujen ja yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottajan esittämien vientilukujen vertailu osoittaa. Yhteensä Bruttotulovero Vapautus tuontitulleista Lu Chu Shin Yee Works, Ltd/Pilshin Works Corporation 0,58 3,33 (%) Yht. 3,91 D YHTEISÖN TUOTANNONALA 1 Yhteisön tuottajat — Bulnava srl, Milano (Italia) — Inox Viti snc di Cattinori Enrico & Bruno, Grumello Del Monte (Italia) — Tevi (Trafilerie e Viterie Italiane srl), Ponte valmistavat yhteisössä seuraavat Dell'Olio (Italia) (129) Teräskiinnikkeitä yritykset: — Tuottajat, jotka tekivät valituksen ja toimivat yhteis- työssä tutkimuksen osalta: — Torbesa (Tornilleria del Besos, SA), Barcelona (Espanja) — Ugivis SA Belley (Ranska), L 75/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 24. 3. 2000 — muut tuottajat, jotka eivät tehneet valitusta mutta eivät myöskään vastustaneet menettelyä. (130) Kävi ilmi, että eräät valituksen tehneet yhteisön tuottajat olivat tutkimusajanjakson aikana hankkineet teräskiin- nikkeitä yhteisön ulkopuolisista lähteistä, muun muassa asianomaisista maista. Kyseisten hankintojen määrä muodosti kuitenkin vähäpätöisen osan kokonaistuotan- nosta (alle 2 prosenttia). Tämän vuoksi katsottiin, että näissä hankinnoissa oli noudatettu sellaisten tuottajien tavanomaista kauppatapaa, joiden on täydennettävä omaa tuotevalikoimaansa pienellä määrällä tuotuja teräs- kiinnikkeitä. (131) Kaikkien kyseisten yritysten tuotanto muodostaa perus- asetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisen vhteisön tuotannon. 2 Yhteisön tuotannonala (132) Tarkasteltiin, muodostivatko valituksen tehneet yhteisön tuottajat pääosan teräskiinnikkeiden yhteisön kokonais- tuotannosta, ja tehtiin se päätelmä, että ne tuottivat 70 prosenttia tutkimusajanjakson aikaisesta yhteisön koko- naistuotannosta. Katsottiin, että valituksen tekijät, jäljem- pänä ’yhteisön tuotannonala’, muodostavat yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 8 kohdan mukaisesti. E VAHINKO 1 Alustavat huomiot (133) Vahinkoa koskevaa analyysiä on tarkasteltava komission asetuksella (EY) N:o 1732/97 (6) tarkasteltavana olevan tuotteen osalta väliaikaisesti käyttöön otettujen ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 393/98 (7) vahvistettujen Jälkimmäisellä polkumyyntitoimenpiteiden perusteella. asetuksella otettiin käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta, Intiasta, Korean tasavallasta, Malesiasta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevien teräskiinnikkeiden tuonnissa. (134) Koska tutkimuksessa tehtiin se päätelmä, että singapore- laiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät saaneet väitettyä tukea, ja koska Thaimaan osalta vahinkomarginaali todettiin vähäpätöiseksi, vahinkoa koskeva selvitys rajoi- tettiin koskemaan Malesiasta ja Filippiineiltä peräisin olevien teräskiinnikkeiden tuontia. 2 Yhteisön kulutus (135) Yhteisön kulutus määritettiin kyselyyn annettujen vastausten tuotannonalan myyntimäärät), Eurostatin tietojen (tuonnin määrä) ja valituksessa esitet- tyjen tietojen (valitukseen osallistumattomien yhteisön tuottajien myyntimäärät) perusteella. (yhteisön (6) EYVL L 243, 5. 9. 1997, s. 17. (7) Katso alaviite 3. (136) Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että todetta- vissa oleva yhteisön kulutus nousi vuoden 1996 79 388 tonnista 80 080 tonniin vuonna 1997, sitten 60 977 tonniin vuonna 1998 ja 58 680 tonniin tutki- musajanjaksolla, mikä merkitsee 26 prosentin kokonais- laskua. Kulutus lisääntyi hieman (1 prosentin) vuodesta 1996 vuoteen 1997, mutta laski jyrkästi vuonna 1998 (24 prosenttia edellisestä vuodesta) ja väheni edelleen 4 prosenttia tutkimusajanjaksolla. laski (137) On pantava merkille, että todennettavissa olevan kulu- tuksen kehitykseen vaikuttaa suuresti varastonpitäjien käyttäytyminen yhteisön markkinoilla, koska nämä toimivat välittäjinä kaikkien teräskiinnikkeiden tuotta- jien, siis sekä yhteisön tuottajien että vientiä harjoitta- vien tuottajien, välillä. Todettavissa olevat kulutusluvut heijastavat siten varastonpitäjien tarkastelujakson aikana tekemiä hankintoja eivätkä välttämättä käyttäjien hank- kimia määriä. (138) Aiemmassa polkumyynnin vastaisessa menettelyssä kävi ilmi, että kulutus kasvoi voimakkaasti vuosina 1994 ja 1995 tukkukauppiaiden hankintojen johdosta (59 900 tonnista 86 500 tonniin). Vuosina 1997 ja 1998 tapahtui jyrkkä lasku (80 080 tonnista 60 977 tonniin; tutkimusajanjaksolla jatkui 58 680 tonniin) samaan aikaan, kun edellä mainitut polkumyyntitoimen- piteet otettiin käyttöön. Kyseinen lasku merkitsi tuonnin tason palautumista vuoden 1994 tasolle. Kyseinen kehitys osoitti, että edellä mainittujen polkumyyntitoi- menpiteiden käyttöönottoa edeltävä tuonti ylitti käyttä- jien tekemät hankinnat. lasku 3 Kumulaatio (139) Komissio tarkasteli perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko Malesiasta ja Filippiineiltä peräisin olevien teräskiinnikkeiden tuontia arvioitava kumulatiivi- sesti. (140) Tältä osin tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrän todettiin olevan korkeampi kuin vähim- mäistaso, sellaisena kuin se on määritettynä perusase- tuksen 14 artiklan 5 kohdassa, eikä tuonnin määrä ollut kummankaan maan osalta vähäpätöinen. tuodut asianomaisista maista (141) Kuten edellä on mainittu, kävi ilmi myös, että molem- mista teräskiinnikkeet olivat joka suhteessa samanlaisia kuin yhteisön tuotan- nonalan tuottamat teräskiinnikkeet. On ja myymät pantava merkille, että molemmista asianomaisista maista tuodut teräskiinnikkeet on tuotettu samojen laatustan- dardien (DIN- ISO-standardin) mukaisesti kuin yhteisön tuotteet, ne voivat korvata toisensa ja niitä markkinoitiin yhteisössä samalla ajanjaksolla toisiinsa verrattavissa olevien myyntikanavien kautta ja samoin kauppaehdoin. Tämän vuoksi tuotujen teräskiinnik- keiden katsottiin kilpailevan keskenään ja yhteisössä tuotettujen teräskiinnikkeiden kanssa. tai 24. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 75/33 (142) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Malesiasta ja Filippiineiltä peräisin oleva tuonti täytti kaikki perusase- tuksen 8 artiklan 4 kohdassa asetetut edellytykset, toisin sanoen tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavat tuet olivat kunkin asianomaisen omaan osalta vähimmäis- tasoa korkeammat, tuonnin määrä ei ollut vähäpätöinen, ja tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi oli aiheellista ottaen huomioon tuotavien tuotteiden väliset kilpailuedellytykset sekä tuotavien tuotteiden ja yhteisön samankaltaisten tuotteiden väliset kilpailuedellytykset. Tämän vuoksi Malesiasta ja Filippiineiltä tulevaa tuontia tarkasteltiin kumulatiivisesti. miseksi perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti. Tuonnin jälkeisten kustannusten ja uudelleenpakkauskustan- nusten oikaisut tehtiin käytettävissä olleiden tosiasioiden, muun muassa aiemman polkumyyntitutkimuksen aikana tuojilta saatujen tietojen, perusteella. (148) Edellä esitettyjen menetelmien perusteella määritettiin molempien maiden osalta hinnan alittavuuden margi- naalit, jotka ovat prosenttiosuutena yhteisön tuotan- nonalan painotetusta keskimääräisestä hinnasta ilmais- tuina Malesian osalta 10—20 prosenttia ja Filippiinien osalta 31 prosenttia. 4 Tuetun tuonnin määrä ja markkinaosuus 6 Yhteisön tuotannonalan tilanne (143) Asianomaisista maista peräisin olevien teräskiinnik- keiden vientituella tapahtuvan tuonnin määrä yhteisöön kasvoi 16 prosenttia tarkastelujaksolla. Se kasvoi vuoden 1996 6 280 tonnista 7 433 tonniin vuonna 1997 ja 7 917 tonniin vuonna 1998, mutta laski sitten 7 293 tonniin tutkimusajanjaksolla. (144) Asianomaisten maiden markkinaosuus kasvoi vuoden 1996 7,9 prosentista 9,3 prosenttiin vuonna 1997 ja 13 prosenttiin vuonna 1998 ollen tutkimusajanjaksolla 12,4 prosenttia, mikä merkitsee 4,5 prosenttiyksikön kasvua tarkastelujaksolla ja kasvua erityisesti vuodesta 1997 alkaen. 5 Tuetun tuonnin hinnat Hintakehitys (145) Asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat ilmais- tuina euroina kiloilta Eurostatin tilastojen mukaan laskivat seuraavasti: 2,91 vuonna 1996, 2,75 vuonna 1997, 2,73 vuonna 1998, 2,58 tutkimusajanjaksolla. On huomattava, että asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat ovat tarkastelujakson aikana olleet pysyvästi ja merkittävästi alempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Hinnan alittavuus perusteella (146) Hinnan alittavuuden osalta asianomaisista maista tuodut teräskiinnikkeet sekä yhteisön tuotannonalan tuottamat ja yhteisön markkinoilla myymät teräskiinnikkeet jaettiin tuotevalvontanumeron tyyppeihin. Komissio vertasi kunkin teräskiinniketyypin osalta vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteisön tuotannonalan keskimääräisiä nettomyyntihintoja (ilman hyvityksiä ja veroja), laskettu ensimmäiselle riippumatto- malle asiakkaalle tapahtuneen myynnin perusteella ja joita oli tarvittaessa asianmukaisesti oikaistu jakelukana- vien erojen huomioon ottamiseksi. Erotus ilmaistiin prosenttiosuutena yhteisön tuotannonalan hinnoista. jotka oli eri Myynnin määrä ja markkinaosuus (149) Yhteisön tuotannonalan myynti yhteisön markkinoilla lisääntyi tarkastelujaksolla 31 prosenttia vuoden 1996 14 131 tonnista 18 758 tonniin vuonna 1997, 19 216 tonniin vuonna 1998 ja väheni sitten 18 520 tonniin tutkimusajanjaksolla. (150) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi tarkaste- lujaksona vuoden 1996 17,8 prosentista 23,4 prosent- tiin vuonna 1997, 31,5 prosenttiin vuonna 1998 ja 31,6 tutkimusajanjaksolla. Markkinaosuuden prosenttiin kokonaiskasvun voidaan katsoa johtuvan myynnin lisääntymisestä kysynnän vähetessä polkumyyntitullien käyttöönoton jälkeen. Myös muut tärkeimmät yhteisöön joihin sovelletaan suuntautuvat viejät kuin ne maat, markkinaosuuksiaan polkumyyntitulleja, samasta syystä. lisäsivät Hinnat (151) Yhteisön tuotannonalan myymien teräskiinnikkeiden painotettu keskimääräinen myyntihinta laski kaikkiaan 17 prosenttia tarkastelujaksolla. Hinnat laskivat vuoden 1996 3,65 eurosta/kg 3,22 euroon/kg vuonna 1997, 3,23 euroon/kg vuonna 1998 ja 3,02 euroon/kg tutki- musajanjaksolla. (152) On pantava merkille, että yhteistyössä toimivien raaka- aineiden toimittajien esittämien tietojen mukaan asian- omaisten raaka-aineiden hinta laski 5,6 prosenttia vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välillä ja yhteisön tuotannonalan kyseistä raaka-ainetta sisältävistä teräs- kiinnikkeistä veloittamat hinnat laskivat 6,3 prosenttia. Koska raaka-ainehankintojen kustannukset muodostivat 56,7 prosenttia yhteisön tuotannonalan tutkimusajan- jakson aikaisista kokonaiskustannuksista, kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalan teräskiinnikkeistä veloittamat raaka-ainekustannusten laskua paljon hinnat enemmän. Kyseinen tilanne on tyypillinen hintojen laskiessa. laskivat (147) Jotta tuontia ja yhteisön tuotannonalan myyntiä voitai- siin vertailla toisiaan vastaavassa kaupan portaassa, asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat oikaistiin maksettavien tullien (Malesian osalta polkumyyntitulli mukaan luettuna), tuonnin jälkeisten kustannusten (kä- sittely-, rahoitus- ja kuljetuskustannukset mukaan luet- tuina) ja uudelleenpakkauskustannusten huomioon otta- Kannattavuus (153) Yhteisö tuotannonalan myyntituotto nousi vuoden 1996 0,1 prosentista 2,3 prosenttiin vuonna 1997, laski 1,8 prosenttiin vuonna 1998 ja edelleen – 0,8 prosentin tappioon tutkimusajanjaksolla. L 75/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 24. 3. 2000 (154) Jos kyseinen laskusuuntaus jatkuu, yhteisön tuotan- nonalan tuottajien myyntihinnat lähestyvät pian niiden marginaalikustannuksia, koska hyvin kilpailukykyisillä ja avoimilla markkinoilla ei ole mahdollista ylläpitää samaa voittotasoa edes markkinaosuuden kustannuksella, jos yksipuolisesti veloittaa korkeampia hintoja. Tutkimus- ajanjakson aikainen – 0,8 prosentin tappio on heikoin tulos sitten vuoden 1996. Tuotanto, kapasiteetti ja kapasiteetin käyttö (155) Yhteisön tuotannonalan tuotanto lisääntyi 21 prosenttia tarkastelujaksolla kasvaen vuoden 1996 15 620 tonnista 18 701 tonniin vuonna 1997 ja 20 272 tonniin vuonna 1998 ja laskien sitten 18 857 tonniin tutkimusajanjak- solla. (156) Yhteisön tuotannonalan kapasiteetti kasvoi 22 prosenttia tarkastelujaksona. Olisi pantava kuitenkin merkille, että kyseinen kasvu tapahtui suurelta osin vuonna 1997, kun yhteisön tuotannonala oletti myynnin kasvavan edellä mainitussa menettelyssä tapahtuneen polkumyyntitullien käyttöönoton seurauksena. Vuoden 1998 ja tutkimus- ajanjakson aikana kapasiteetti pysyi vakaana. (157) Kapasiteetin käyttö lisääntyi 60 prosentista 62 prosent- tiin vuosina 1996 ja 1997. Se nousi edelleen 63 prosenttiin vuonna 1998, mutta laski 59 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Varastot (158) Yhteisön tuotannonalan varastot kasvoivat tarkastelujak- solla 30 prosenttia vuoden 1996 3 331 tonnista 4 435 tonniin tutkimusajanjakson lopussa. Investoinnit (159) Investoinnit lisääntyivät kaikkiaan 32 prosenttia vuoden 1996 1,6 miljoonasta eurosta tutkimusajanjakson 2,1 miljoonaan euroon. Investoinnit vaihtelivat tarkastelu- jaksolla (8,8 miljoonaa euroa vuonna 1997 ja 4,09 miljoonaa euroa vuonna 1998). Teräskiinnikkeiden tuotannonalalla tarvitaan kohtuullisia koneinvestointeja ja ympäristövaatimusten kilpailukyvyn ylläpitämiseksi täyttämiseksi. Työllisyys (160) Työllisyys lisääntyi vuoden 1996 386 henkilöstä 453 henkilöön tutkimusajanjaksolla eli 17 prosenttia tarkas- telujaksolla. Työllisyys lisääntyi pääasiassa vuonna 1997 (438 työntekijää, kun edellisenä vuonna määrä oli aino- astaan 386) samaan aikaan, kun joissakin yrityksissä tehtiin rakennemuutoksia ja kapasiteetti kasvoi. Tuottavuus (161) Yhteisön tuotannonalan tuottavuus ilmaistuna tonneina työntekijää kohti parani 10 prosenttia tarkastelujaksolla. Se koheni huomattavasti vuosina 1996 ja 1997 (8 prosenttia), parani edelleen vuosina 1997 ja 1998 (8 prosenttia) ja laski sitten 5 prosenttia vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välillä. 7 Vahinkoa koskevat päätelmät (162) Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin katsotaan aiheuttaneen tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalaan kohdistuvaa merkittävää hintapainetta. Asianomaisen tuonnin todettiin huomattavassa määrin alittavan yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla, ja sen määrä lisääntyi merkittävästi. Tämän seurauksena yhteisön tuotannonala ei pystynyt nostamaan myynti- hintojaan tai edes säilyttämään niitä ennallaan, vaikka polkumyyntitullien palautui tosiasiallinen kohteena olevien maiden kanssa. kilpailu (163) Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne huononi niin, että tutkimusajanjaksolla painotettu keskimääräinen tappio oli – 0,8 prosenttia, eikä sitä saatu kohennettua muun muassa sen takia, että asianomaiset maat pystyivät laskemaan hintoja. koheni (164) Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden vuonna 1997 tapahtuneen käyttöönoton jälkeen yhteisön tuotan- nonalan tilanne vuosina 1997 ja 1998 tuotannon ja myynnin osalta. Kuitenkin vuoden 1998 ja tuotannonalan tutkimusajanjakson tuotannon (tuotantomäärä laski 7 tilanne huononi prosenttia), myynnin 3,6 (myynnin määrä prosenttia) ja kannattavuuden (1,8 prosentista – 0,8 prosenttiin) osalta. Edellä esitetyn perusteella katsotaan alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaista merkit- tävää vahinkoa. yhteisön välillä laski F VAHINGON SYY-YHTEYS (165) Komissio tutki yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syytä koskevien päätelmien tekemistä varten kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset ja niistä kyseisen aiheutuneet seuraukset. Kyseisellä selvityksellä varmistetaan se, että muiden tekijöiden kuin tuetun tuonnin aiheuttamaa vahinkoa ei katsota tuetusta tuonnista johtuvaksi. tuotannonalan tilanteelle 1 Tuetun tuonnin vaikutukset (166) Tutkimusajanjakson osalta määritetty merkittävä hinnan alittavuus sekä yhteisön tuotannonalan hintojen ja kannattavuuden lasku ajoittuvat selvästi samalle ajanjak- solle. Vientituella tapahtuneen tuonnin aiheuttaessa merkittävää hintapainetta vuoden 1998 ja tutkimusajan- jakson välillä yhteisön tuotannonalan hinnat laskivat jyrkästi, mikä johti – 0,8 prosentin tappioihin tutki- musajanjakson aikana. (167) Edellä mainitun polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön- oton jälkeen yhteisön tuotannonala pystyi lisäämään tuotantoaan, myyntiään ja kannattavuuttaan. Kuitenkin samaan aikaan, kun tuonti asianomaisista maista lisääntyi vuosina 1997 ja 1998 ja myyntihinnat laskivat jyrkästi erityisesti vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson 24. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 75/35 välillä, yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni erityi- sesti kannattavuuden osalta. Yhteisön tuotannonala ei pystynyt hyötymään sen käyttämättömästä kapasiteetista eikä tosiasiallisen kilpailun palauttamisesta polkumyynti- toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Yhteisön tuotan- nonala ei vientituella tapahtuneen tuonnin aiheuttaman hintapaineen takia pystynyt parantamaan kannattavuut- taan. (168) Tämän vuoksi tehdään se päätelmä, että tuonnin kasvun merkittävälle tasolle yhteisön markkinoista tutkimus- ajanjakson aikana, hintojen laskun, yhteisön tuotan- nonalan tilanteen heikkenemisen ja erityisesti taloudel- listen tappioiden voidaan katsoa aiheutuneen asianomai- alhaisista tuonnin sista maista hinnoista. jatkuvasti tulleen 2 Muiden tekijöiden vaikutus (169) Komissio tarkasteli, voisiko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtua muista tekijöistä kuin vienti- tuella tapahtuneesta tuonnista. Komissio tarkasteli erityi- sesti kulutuksen kehittymistä, muista yhteisön ulkopuoli- sista maista peräisin olevan tuonnin kehittymistä ja vaikutusta raaka-ainekustannusten vaihteluiden vaikutusta. sekä Kulutus (170) Tarkasteltiin, heikensikö kehittyminen merkittävästi yhteisön tuotannonalan tilannetta erityi- sesti kannattavuuden osalta. kulutuksen samalla (171) On pantava merkille, että vaikka kulutus väheni jyrkästi (26 prosenttia) vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson ajanjaksolla yhteisön tuotannonalan välillä, myyntimäärä kasvoi 31 prosenttia ja sen osuus yhteisön markkinoista kasvoi 13,8 prosenttiyksikköä. Tästä myynnin kasvusta huolimatta yhteisön tuotannonalan laskivat huomattavasti vuoden 1996 ja tutki- hinnat musajanjakson välillä, minkä seurauksena sen kannatta- vuus heikkeni. (172) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että kysynnän supistuminen ei todennäköisesti ole vaikuttanut yhteisön tuotannonalan heikentymiseen. Tuonti muista kolmansista maista (173) Kävi ilmi, että muista kolmansista maista tuleva tuonti menetti osuuttaan yhteisön markkinoilla niin, että kun sen markkinaosuus vuonna 1996 oli 64,8 prosenttia, tutkimusajanjaksolla se oli enää 42,3 prosenttia. Singapore vientiä harjoittavat (174) Kuten edellä on mainittu, tutkimus osoitti, että singapo- saaneet relaiset väitettyä tuonti lisääntyi tarkastelujaksolla merkittävästi (167 prosenttia), sen hinnat olivat Eurostatin tietojen perusteella koko tuottajat tukea. Vaikka Singaporesta eivät tuleva tarkastelujakson ajan korkeammat kuin yhteisön tuotan- nonalan myyntihinnat. Edellä esitetyn perusteella ei vaikuta siltä, että Singaporesta tuleva tuonti olisi merkit- tävässä määrin aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotan- nonalalle. Thaimaa (175) Kuten edellä on mainittu, tutkimus osoitti Thaimaan tukimarginaalin vähäpätöiseksi. Thaimaasta tuleva tuonti on lisääntynyt yhteisön markkinoilla ja sen hinnat alit- tavat yhteisön tuotannonalan veloittamat hinnat. On pantava merkille, että Thaimaasta tulevaa teräskiinnik- keiden tuontia koskevat polkumyyntitoimenpiteet perus- tuvat aiemmassa polkumyynnin vastaisessa menettelyssä määritettyihin polkumyyntimarginaaleihin. (176) Tämän vuoksi katsotaan, että myös Thaimaasta tuleva tuonti on saattanut aiheuttaa yhteisön tuotannonalalle koitunutta vahinkoa. Muut kolmannet maat (177) Kävi ilmi, että muiden kolmansien maiden markkina- osuus pieneni tarkastelujaksolla 29 prosenttiyksikköä etupäässä polkumyyntitullien kohteena olevista maista tulevan tuonnin vähentymisen vuoksi. (178) Tämän vuoksi katsottiin, että kyseinen tuonti ei aiheut- tanut yhteisön tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että se poistaisi vientituella tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden. Raaka-aineet (179) Tarkasteltiin sitä, voitiinko yhteisön tuotannonalalle raaka-ainekustannusten vahinkoa pitää aiheutunutta kasvusta johtuvana. (180) Kävi ilmi, että kyselyyn vastanneiden raaka-aineiden toimittajien teräskiinnikkeiden tuotannossa yleisesti käytetystä raaka-aineesta eli ruostumattomasta teräksestä valmistetusta valssilangasta veloittama hinta laski tarkas- telujakson aikana. Tämän suuntauksen lisäksi nikkelin, joka on ruostumattomasta teräksestä valmistetun valssi- langan tärkein tuotantopanos, hinta laski. On pantava merkille, raaka-aineiden toimittajat tekivät pääosan yhteisön tuotannonalan ruos- tumattomasta teräksestä valmistettua valssilankaa koske- vista kokonaishankinnoista. yhteistyössä toimivat että (181) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että raaka-aineiden hinta ei aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle vahinkoa. 3 Syy-yhteyttä koskevat päätelmät (182) Edellä esitetyn perusteella katsottiin, että tuonti kahdesta asianomaisesta maasta on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. L 75/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 24. 3. 2000 G YHTEISÖN ETU 1 Yleiset huomiot (183) Toimitettujen tietojen perusteella tarkasteltiin alustavasti, oliko olemassa sellaisia pakottavia syitä, jotka todetusta polkumyynnistä ja vahingosta huolimatta johtaisivat siihen päätelmään, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön etujen mukaista. (184) Mahdollisten toimenpiteiden vaikutuksen arvioimiseksi yhteisön etua koskevat kyselylomakkeet lähetettiin kaikille menettelyn aloittamisvaiheessa tiedossa olleille asianomaisille osapuolille alhaisemman ja korkeamman jalostusasteen teollisuudessa. Tietoja pyydettiin myös yhteisön tuotannonalalta. Ainoastaan seitsemän raaka- aineiden toimittajaa, yksi valitukseen osallistumaton yhteisön tuottaja ja yhteisön tuotannonala vastasivat kyselyyn. 2 Tavarantoimittajat Raaka-aineiden toimittajien tilanne (185) Teräskiinnikkeiden tuotannossa käytetty raaka-aine on ruostumatonta terästä oleva valssilanka. Tätä raaka- ainetta tuottavat Euroopan suurimmat ruostumattoman teräksen valmistajat, jotka toimittavat yhteisön tuotan- nonalalle kaiken sen tarvitseman raaka-aineen. (186) Kyseisen tyyppisessä tuotannossa voidaan käyttää ruos- tumattomasta teräksestä valmistetun valssilangan monta eri laatua. Kaksi käytetyintä laatua, joita yhteisön tuotan- nonala ja asianomaisten maiden tuottajat käyttävät, ovat austeniittiset terästyypit A2 (laatu AISI 304) ja A4 (AISI käytetään lähinnä niiden 316). Näitä erinomaisen lämmön- lujuuden takia. ja korroosionkestävyyden ja teräslaatuja (187) Yhteistyössä toimivien raaka-aineiden toimittajien esittä- mien tietojen perusteella todettiin, että ne työllistivät tutkimusajanjaksolla 14 520 henkilöä, joista keskimäärin 625 työskenteli erityisesti asianomaisen raaka-aineen tutkimus- tuotannossa. Niiden kokonaisliikevaihto oli ajanjaksolla 3,3 miljardia euroa, joista 135 miljoonaa euroa koski asianomaisia raaka-aineita. Niiden kokonais- liikevaihto laski 20 prosenttia vuoden 1996 ja tutki- musajanjakson välillä. Samalla ajanjaksolla asianomaisen raaka-aineen myynti yhteisössä väheni 2,6 prosenttia vuoden 1996 103,2 miljoonasta eurosta 100,6 miljoo- naan euroon tutkimusajanjaksolla. (188) Asianomaisten raaka-aineiden myynnin kannattavuu- desta yhteisössä voidaan todeta, että tutkimusajanjak- solla määritettiin painotettu keskimääräinen – 6,9 prosentin tappio. Toimenpiteiden jättämisen vaikutus käyttöönoton/käyttöön ottamatta (189) Vaikka asianomaisia raaka-aineita tuottavat yritykset toimittavat yhteisön ulkopuolisille markkinoille ja saattavat periaatteessa pystyä jälleen- suuntaamaan myyntinsä näille markkinoille, myynnin jotka muodostavat 77,5 lasku yhteisön markkinoilla, tavaroita muille kokonaismyynnistä, prosenttia niiden asianomaisen raaka-aineen määrälli- sestä vaikuttaa niihin huomattavasti. Lisäksi on pantava merkille, että jotkut näistä yhteisön ulkopuolisista markkinoista ovat varsin suojattuja. todennäköisesti yhteisön kokonaistuotanto (190) Kun otetaan huomioon, että asianomaisten raaka-ai- neiden muodostaa suuremman kuin vähäpätöisen osuuden asianomaisten yritysten kokonaisliikevaihdosta ja työllisyydestä ja että kyseisten yritysten kokonaisliikevaihto väheni tarkastelu- jaksolla, voidaan katsoa, että jos toimenpiteitä otetaan käyttöön, niiden myyntimäärät kasvaisivat ja niiden tutkimusajanjaksolla negatiiviseksi kirjattu kannattavuus- taso kohentuisi. (191) Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yritysten liike- vaihdon laskusuuntausta on vaikeampi kääntää, koska asianomaisen todennäköisesti raaka-aineen myynti laskee. Lisäksi työpaikkojen menetys olisi vääjäämätöntä, jos yhteisön tuotannonala vähentää asianomaista raaka- ainetta koskevia hankintojaan. 3 Yhteisön tuotannonala Yhteisön tuotannonalan luonne ja rakenne (192) Yhteisön tuotannonala koostuu Ranskassa, Espanjassa ja Italiassa sijaitsevista pienistä ja keskisuurista yrityksistä. Tuotanto on pääomavaltaista ja pitkälle automatisoitua. Olisi pantava merkille, että teräskiinnikkeet ovat valmiita tuotteita, ja niitä käyttävät pääasiassa loppukäyttäjätuotannonalat erilaisiin sovelluk- siin. joita ei enää jalosteta, (193) Teräskiinnikevalikoima on pitkälle standardoitu ja sekä asianomaisten maiden yhteisön tuotannonalan että viejien tuottamat teräskiinnikkeet ovat hyväksyttyjen normien (DIN- tai ISO-standardien) mukaisia. Korkeasta standardointiasteesta ja yhteisön merkittävimpien tukku- kauppiaiden, jotka toimivat sekä yhteisön ulkopuolisissa maissa tuotettujen teräskiinnikkeiden tuojina että yhtei- sössä tuotettujen teräskiinnikkeiden tukkukauppiaina, neuvotteluvoimasta johtuen erityisesti yleisimpien teräs- kiinnikkeiden hinnat ovat äärimmäisen herkkiä polku- myynnillä tai vientituella tapahtuvan tuonnin vaikutuk- selle. Toimenpiteiden jättämisen vaikutus yhteisön tuotannonalaan käyttöönoton/käyttöön ottamatta (194) Koska määritetty vahinko on muuttunut hinnan alitta- vuuden aiheuttamaksi jyrkäksi hintojen laskuksi ja siitä johtuvaksi yhteisön tuotannonalan kannattavuuden heik- kenemiseksi, on odotettavissa, että tasoitustullien käyt- töönoton jälkeen yhteisön tuotannonalan myymien ja, mikä vieläkin teräskiinnikkeiden määrä nousee tärkeämpää, myös teräskiinnikkeiden hinnat yhteisön markkinoilla nousevat. Kyseisen hintojen korotuksen ansiosta yhteisön tuotannonala voisi saavuttaa tyydyt- tävän kannattavuustason, jolla yritykset voisivat jatkaa kaupankäyntiä ja tehdä tarvittavat investoinnit. 24. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 75/37 (195) Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotanno- nalan kielteinen kehityssuunta todennäköisesti jatkuu ja johtaa pitkällä yritysten lakkauttamisiin. Yhteisön tuotannonala on kärsinyt erityisesti markkina- osuuksien menetyksestä ja heikoista taloudellisista tulok- sista. Näissä oloissa on todennäköistä, että työllisyysti- lanne huononee tulevaisuudessa. aikavälillä (196) Koska yhteisön tuotannonalan tarkastelu osoitti, että ala on rakenteellisesti elinkelpoinen, voidaan olettaa, että toimenpiteet antaisivat tuotannonalalle mahdollisuuden toipua sille aiheutuneesta vahingosta. On odotettavissa, että hinnat ja myydyt määrät nousevat yhteisössä ja siten yhteisön tuotannonalan kannattavuus palautuu. Tämän vuoksi toimenpiteiden käyttöönottoa pidetään yhteisön tuotannonalan edun mukaisena. 4 Tuojat ja kauppiaat (197) Teräskiinnikkeiden jakelua yhteisössä hoitaa suuri määrä tuojia/kauppiaita, joilla on varastoissaan runsaasti tarkas- toimivat teltavana olevaa tuotetta. Tuojat/kauppiaat välittäjinä tuottajien (sekä yhteisön että sen ulkopuo- ja käyttäjien välillä ja niiden listen maiden tuottajien) toiminta markkinoilla vaikuttaa suuresti teräskiinnik- keiden hintoihin. Yhteisön tuotannonalan todettiin luot- tavan edelleen myyntinsä osalta suuressa määrin hyvin toimivaan tuojien/kauppiaiden jakeluverkkoon. (198) Asianomaisista tuojista/kauppiaista yhdeltäkään ei saatu vastausta yhteisön etua koskevaan kyselyyn. Tämän vuoksi komission selvitykset perustuvat käytettävissä olleisiin tosiasioihin ja eräiden asianomaisten tuojien/ kauppiaiden esittämiin perusteltuihin väitteisiin. (199) Aiemmasta polkumyyntitutkimuksesta kävi ilmi, että tuojat/kauppiaat pystyivät valvomaan hankintamääriä ja siten myös hintoja, koska polkumyynnillä tapahtunut tuonti oli niiden käytettävissä ennen tullien käyt- töönottoa ja koska niillä on neuvotteluvoimaa suhteessa yhteisön ulkopuolisiin maihin ja yhteisön tuotannon- alaan. Asia vahvistettiin tässä tutkimuksessa, sillä erään merkittävän tuojan/kauppiaan toimittamat tiedot osoit- tivat, että sen varastojen kokonaistaso laski vuonna 1996, nousi vuonna 1997 (väliaikainen polkumyyntitulli otettiin käyttöön 4 päivänä syyskuuta 1997) ja laski vuonna 1998 (lopullinen polkumyyntitulli otettiin käyt- töön 16 päivänä helmikuuta 1998). (200) Eräs tuoja on väittänyt, että tasoitustullien käyttöön- otolla suljettaisiin yhteisön markkinat Kaukoidän perin- teisiltä tavarantoimittajilta. Väitettiin myös, että koska yhteisön tuotannonala ei pysty täysimääräisesti vastaa- maan teräskiinnikkeiden yhteisön kysyntään, tukkukaup- piaina toimiville tuojille/kauppiaille aiheutuu huomat- tavia taloudellisia tappioita. (201) Yhteisön markkinoiden tuonnilta sulkemisen osalta olisi joihin jo sovelletaan mainittava, että ne viejämaat, polkumyyntitulleja, ovat yleensä jatkaneet tavaroiden toimittamista yhteisön markkinoille kyseisten toimenpi- teiden käyttöönoton jälkeen. Lisäksi on olemassa vaihto- ehtoisia hankintalähteitä, joihin ei sovelleta toimenpiteitä ja jotka edustivat noin 19:ää prosenttia yhteisön kulu- tuksesta kuitenkaan Malesia ja Filippiinit). tutkimusajanjakson aikana (ei aiemmassa (202) Komissio tarkasteli myös mahdollisten tasoitustoimenpi- tuojien/kauppiaiden taloudelliseen teiden vaikutusta tilanteeseen vastaisessa menettelyssä käyttöönotettujen toimenpiteiden perus- teella. Tässä yhteydessä on pantava merkille, että tässä menettelyssä yksikään tuoja/kauppias ei täyttänyt kysely- lomaketta, mikä saattaa olla osoituksena siitä, että vuonna 1998 käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet eivät vaikuttaneet niihin merkittävästi. polkumyynnin (203) Mahdollisen tasoitustullin vaikutusta tuojien/kauppiaiden tilanteeseen olisi joka tapauksessa tarkasteltava myös sen tosiasian perusteella, että kyseiset osapuolet käyvät kauppaa monilla eri tuotteilla. Komissio määritti aiem- massa polkumyyntitutkimuksessa, että tarkasteltavana oleva tuote muodosti keskimäärin noin 30 prosenttia tuojien/kauppiaiden kokonaisliikevaihdosta. hintojen nousevan todennäköisesti nousevat (204) Mikäli tasoitustoimenpiteet otetaan käyttöön, teräskiin- nikkeiden yhteisön arvioidaan markkinoilla. Vaikka vientituella tuotujen tavaroiden tullin koko määrää hinnat vastaavasti, yhteisön tuotteiden hinnat eivät välttämättä nouse samassa määrin. Kyseinen hinnannousu vaikuttaa todennäköisesti kielteisesti tuojiin ja kauppiaisiin, joiden marginaalit saattavat alentua. Olisi kuitenkin pantava merkille, että suuressa määrin myös kauppiaina toimivat tuojat saattavat päättää lisätä hankintojaan yhteisön tuotannonalalta suuremmista määristä. Tutkimus osoittikin, että sen jälkeen, kun aiemmassa menettelyssä otettiin käyttöön polkumyynti- toimenpiteet, yhteisön tuotannonalan teräskiinnikkeiden myynti tuojille/kauppiaille lisääntyi. alennusta saada ja (205) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että jos toimenpi- tuojien/kauppiaiden tilanne ei teitä otetaan käyttöön, todennäköisesti muutu merkittävästi. 5 Käyttäjät Tuotetta käyttävien tuotannonalojen luonne ja rakenne (206) On mainittava, että yksikään tarkasteltavana olevan tuot- teen käyttäjistä ei toiminut yhteistyössä tässä menette- lyssä. Käyttäjät eivät ole myöskään toimittaneet tietoja, jotka osoittaisivat, että teräskiinnikkeiden tuontia koske- vassa tehty selvitys olisi ollut kyseisten toimenpiteiden käyttäjiin kohdistuvan vaikutuksen osalta virheellinen. polkumyyntitutkimuksessa aiemmassa L 75/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 24. 3. 2000 (207) Tutkimuksen aikana kerätyt tiedot osoittavat, että teräs- kiinnikkeet myydään suuressa määrin käyttäjille tukku- kauppiaina toimivien tuojien/kauppiaiden välityksellä. (208) Teräskiinnikkeitä käytetään useilla aloilla: elintarvike- ja ravitsemusalan sekä lääkealan tarvitsemat välineet ja lait- teet, lääketieteelliset välineet ja laitteet, kotitalouskoneet (isot kodinkoneet), autot, merenkulku ja laivanrakennus, rakennusala, ympäristö, energia, kemian ja petrokemian ja kuljetukset. Tuotetta käyttävän tuotan- teollisuus nonalan tyypin vuoksi voidaan katsoa, että teräskiinnik- keet muodostavat hyvin vähäisen osan valmiiden tuot- teiden kustannuksista. Tämän vuoksi asianomaisista maista peräisin olevien teräskiinnikkeiden tuonnissa mahdollisesti käyttöönotetut tasoitustoimenpiteet eivät todennäköisesti nosta huomattavasti valmiista tuotteesta käyttäjälle aiheutuvia kustannuksia. Toimenpiteiden käyttöönoton/niiden käyttöön otta- matta jättämisen vaikutus (209) Ottaen huomioon käyttäjien kieltäytymisen yhteistyöstä tässä menettelyssä, hankintakanavat ja asianomaisten käyttäjien tyypin, mahdollisen tasoitustullin vaikutus käyttäjiin jää todennäköisesti hyvin vähäiseksi, koska teräskiinnikkeiden hintojen osuus valmiin tuotteen kustannuksista on vähäpätöinen. (210) Jos tasoitustoimenpiteet otetaan käyttöön, hankintara- joitteita ei todennäköisesti ilmene, koska toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolella on olemassa vaihtoehtoisia hankintalähteitä, muun muassa yhteisön tuotannonala. 6 Yhteisön etua koskevat päätelmät (211) Tutkimus on osoittanut, että toimenpiteiden käyttöön- oton voidaan ennakoida antavan yhteisön tuotannon- alalle mahdollisuuden nostaa hintoja ja määriä ja tämän puolestaan vuoksi vaikuttaa edullisesti yhteisön markkinoiden kilpailuolo- suhteisiin. Myös raaka-aineiden toimittajien voidaan olettaa hyötyvän tasoitustullien käyttöönotosta. kannattavuus, mikä palauttaa (212) Vaikka todennäköisestä hintojen korotuksesta aiheu- tunee tuojille/kauppiaille kielteisiä seurauksia, niiden vaikutusta voidaan vähentää alentamalla marginaaleja tai korottamalla tuotetta käyttävältä tuotannonalalta veloi- tettuja hintoja. Tuotetta käyttävä tuotannonala puoles- taan ei todennäköisesti juurikaan kärsisi näistä korotuk- sista, koska teräskiinnikkeiden vaikutus sen valmiisiin tuotteisiin on vähäinen. (213) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tässä tapauksessa ei ole olemassa pakottavia syitä olla otta- matta toimenpiteitä käyttöön. Tasoitustullien käyt- töönotto ei olisi siis yhteisön edun vastaista. H VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET (214) Komissio katsoo tukea, ja yhteisön etua koskevien päätelmien perusteella, että väliaikaisten tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto on tarpeellista. syy-yhteyttä vahinkoa, 1 Vahingon poistava taso (215) Toimenpiteiden tasoa määrittäessään komissio otti huomioon todetut tukimarginaalit ja yhteisön tuotan- tarvittavan nonalan kärsimän vahingon poistamiseksi tullin määrän. (216) Komissio katsoi, että kyseisen vahingon poistaminen vaatii sitä, että tuotannonalan olisi oltava sellaisessa asemassa, jossa asianomaisista maista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihinnat olisi nostet- tava vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle. (217) Tarvittavaa hinnankorotusta eli vahinkomarginaalia laskiessaan komissio katsoi, että vientituella tapahtuvan tuonnin hintoja olisi verrattava yhteisön tuotannonalan tosiasiallisiin myyntihintoihin, joihin on lisätty sellainen kohtuullinen voitto, jonka tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman asianomaisista maista peräisin olevaa vahingollista vientituella tapahtuvaa tuontia. ja joita oli (218) Tällä perusteella hinnan alittavuuden määrittelyssä käytettyjen tuotteiden painotettuja keskimääräisiä vienti- hintoja verrattiin cif-hintojen yhteisön rajalla tasolla, joka oli oikaistu maksetun tullin, tuonnin jälkeisten uudelleenpakkauskustannusten kustannusten huomioon ottamiseksi, yhteisön tuotannonalan veloitta- miin tosiasiallisiin painotettuihin keskimääräisiin myyn- tarvittaessa nostettu vastaamaan tihintoihin, kohtuullista voittomarginaalin osuutta liikevaihdosta joka tässä tapauksessa on määritetty 5 ennen veroja, prosentiksi. Tämä voittomarginaali on asianmukainen vähimmäismäärä, jonka yhteisön tuotannonalan voitai- siin olettaa saavuttavan, ellei vahingollisia tukia esiintyisi. Voittomarginaali on sama kuin mitä käytettiin aiem- joka koski Kiinan massa polkumyyntitutkimuksessa, kansantasavallasta, Intiasta, Korean tasavallasta, Male- siasta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevan saman tuotteen tuontia. (219) Edellä esitettyjen menetelmien perusteella on määritetty tasot molempien vahingon poistavat merkittävän maiden osalta. 2 Väliaikaiset toimenpiteet tulli vaikuttaa (220) Koska tuotetyyppejä on paljon, arvon perusteella kannet- tava toimenpiteeltä. Tullin olisi perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukai- sesti vastattava tuen määrää, ellei vahinkomarginaali ole alempi. soveltuvimmalta 24. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 75/39 (221) Molempien malesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta on voimassa polkumyyntitullit, jotka ovat 7,0 prosenttia ja 5,7 prosenttia. Tässä menettelyssä käyttöönotetun tullin tasossa otetaan jolla vientituki ylittää voimassa olevan huomioon kotimaisen tuen kokonaismäärä sekä määrä, polkumyyntitullin. Kuten jäljempänä olevassa taulukossa esitetään, toisen malesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta olisi otettava käyttöön 4,5 prosentin väliaikainen tasoitustulli (voimassa olevien polkumyyntitullien lisäksi). Toisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta tasoitustullin olisi oltava nolla, koska voimassa oleva polkumyyntitulli on suurempi kuin vientituen määrä. (222) Koska menettelyssä yhteistyössä toimineet yritykset vastasivat käytännöllisesti katsoen kaikesta kysei- sestä maasta tulevasta tuonnista, jäännöstullin olisi oltava sama kuin yhteistyössä toimiville yrityksille määritetty korkein taso. Tämän vuoksi jäännöstasoitustullin olisi oltava 4,5 prosenttia 7,0 prosentin voimassaolevan jäännöspolkumyyntitullin lisäksi. Yritys Tuet yhteensä Vientituki Voimassa oleva polkumyyntitulli Ehdotettu tasoitustulli (%) Tong Heer Fasteners 11,56 9,69 Tigges Stainless Steel Fasteners 4,52 4,52 Muut 7,0 5,7 7,0 4,5 0 4,5 (223) Tämän vuoksi malesialaisiin yhteistyössä toimiviin tuottajiin on sovellettava seuraavia tulleja: — Tong Heer Fasteners: — Tigges Stainless Steel Fasteners: 4,5 % 0 %. (224) Filippiiniläisen yhteistyössä toimivan tuottajan osalta on sovellettava seuraavaa tullia: — Lu Chu Shin Yee Works, Ltd/Pilshin Works Corporation: 3,9 %. (225) Koska yhteistyöstä kieltäytymistä ei haluttu palkita, yhteistyöhön osallistumattomiin yrityksiin sovel- lettava tulli katsottiin aiheelliseksi vahvistaa yhteistyössä toimivalle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetyn korkeimman tullin mukaisesti 4,5 prosentiksi malesialaisten tuottajien osalta ja 3,9 prosentiksi filippiiniläisten tuottajien osalta. (226) Tässä asetuksessa vahvistetut yrityskohtaiset tasoitustullit määritettiin tämän tutkimuksen alustavien päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainit- tuihin oikeussubjekteihin etuyhteydessä olevat oikeussubjektit), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. (227) Kaikki näiden yrityskohtaisten tasoitustullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esim. yrityksen nimen- muutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (8) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyn- tiyksiköihin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saatta- malla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle. (8) Euroopan komissio Kauppapolitiikan pääosasto Linja E DM 24 - 5/77 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Bryssel L 75/40 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 24. 3. 2000 I LOPPUSÄÄNNÖKSET (228) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi asetettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määrä- ajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi todettava, että tätä asetusta varten tullien käyttöönotosta tehdyt päätelmät ovat alustavia ja niitä voidaan joutua tarkistamaan mahdollisesta lopullisesta tullista päätettäessä, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön väliaikainen tasoitustulli Malesiasta ja Filippiineiltä peräisin olevien ja CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, 7318 15 70 ja 7318 16 30 kuuluvien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnissa. 2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana-nettohintaan sovellettava tulli on seuraava: Malesialaiset tuottajat Tong Heer Fasteners Tigges Stainless Steel Fasteners Kaikki muut yritykset Filippiiniläiset tuottajat Lu Chu Shin Yee Works, Ltd/ Philshin Works Corporation Tulli (%) 4,5 0 4,5 Tulli (%) 3,9 TARIC-lisäkoodi A104 A105 A999 TARIC-lisäkoodi A106 Kaikki muut yritykset 3,9 A999 3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovuttaminen vapaaseen liikkeeseen edellyttää väliaikaisen 4. tullin suuruisen vakuuden antamista. 2 artikla Ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asete- tussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi asetuksen (EY) N:o 2026/97 30 artiklan nojalla asetetussa määräajassa. Asianomaiset osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän asetuksen soveltamisesta kuukauden kuluessa sen voimaantulopäivästä asetuksen (EY) N:o 2026/97 31 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan neljän kuukauden ajan. 24. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 75/41 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 22 päivänä maaliskuuta 2000. Komission puolesta Pascal LAMY Komission jäsen