title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0855/00 esittäjä(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle. Yhdistynyt kuningaskunta ja rakennerahastoista tuettavia tavoitteen 2 alueita koskeva kartta.

eurovoc_concepts:
Structural Funds
United Kingdom

formats: html pdf print

text: 26. 1. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 26 E/121 Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (2. toukokuuta 2000) Rajojen yli suoritettavia tilisiirtoja koskevalla direktiivill(cid:228) (1), joka annettiin tammikuussa 1997 ja joka on ollut voimassa 14. elokuuta 1999 l(cid:228)htien, otettiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n rajatylitt(cid:228)vien tilisiirtojen l(cid:228)pin(cid:228)kyvyytt(cid:228) ja tehokasta toteuttamista koskevia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). Direktiiviss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n muun muassa siirroista veloitetta- vien maksujen jakautuminen ja mahdollistetaan kaksinkertaisten veloitusten v(cid:228)ltt(cid:228)minen. Jos asiakkaan ja l(cid:228)hett(cid:228)v(cid:228)n laitoksen v(cid:228)lill(cid:228) ei ole muuta j(cid:228)rjestely(cid:228), l(cid:228)hett(cid:228)j(cid:228) vastaa koko tilisiirron kaikista veloituksista (OUR-siirto), eik(cid:228) vastaanottajan tarvitse maksaa mit(cid:228)(cid:228)n. Asiakas voi vaatia direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten vastai- sesti veloitetut maksut takaisin suoraan pankilta. Komission tiedossa ei t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) ole, ett(cid:228) italialaisilla pankeilla olisi yleisen(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)n(cid:228) veloittaa kuluja jonka haltija ei asu Italiassa. Jos kunnianarvoisalla rajatylitt(cid:228)vist(cid:228) tilisiirroista, kun siirto tehd(cid:228)(cid:228)n tilille, parlamentin j(cid:228)senell(cid:228) on tietoa t(cid:228)llaisista k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228), komissio on valmis tutkimaan ja seuraamaan niit(cid:228) tarkemmin. Komissio on kuitenkin tietoinen, ett(cid:228) rajojen yli suoritettavia tilisiirtoja koskevan direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) huolimatta t(cid:228)llaisista tilisiirroista veloitetaan Italiassa edelleen joskus kaksinkertainen maksu riippumatta siit(cid:228), asuuko l(cid:228)hett(cid:228)j(cid:228) tai vastaanottaja Italiassa vai ei. T(cid:228)llainen k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) on vastoin yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) ja siihen puututaan, kun siit(cid:228) ilmoitetaan. Vaikka Italia ei ole viel(cid:228) t(cid:228)ytt(cid:228)nyt velvoitetta saattaa rajojen yli suoritettavia tilisiirtoja koskeva direktiivi osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), se ei tarkoita, ett(cid:228) direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ei tarvitsisi noudattaa. Euroopan yhteis(cid:246)n tuomioistuimen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten mukaisesti kantaja voi kansallisessa tuomioistuimessa vedota riitt(cid:228)v(cid:228)n hyvin m(cid:228)(cid:228)riteltyyn direktiiviin, jota ei ole saatettu osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) direktiiviss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)dettyyn m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaan menness(cid:228). (1) 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1997 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/5/EY, EYVL L 43, 14. 2. 1997. (2001/C 26 E/150) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0855/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Lord Inglewood (PPE-DE) komissiolle (21. maaliskuuta 2000) Aihe: Yhdistynyt kuningaskunta ja rakennerahastoista tuettavia tavoitteen 2 alueita koskeva kartta Miss(cid:228) vaiheessa vuoden 2000 aikana Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus antoi komissiolle kirjeen, jossa se pyysi hyv(cid:228)ksymismenettelyn poistamista rakennerahastoista vuosina 2000(cid:129)2006 tuettavia tavoitteen 2 alueita koskevan kartan osalta? Michel Barnier(cid:146)n komission puolesta antama vastaus (19. huhtikuuta 2000) Britannian viranomaiset pyysiv(cid:228)t 2. helmikuuta 2000 p(cid:228)iv(cid:228)tyss(cid:228) kirjeess(cid:228) menettelyn keskeytt(cid:228)mist(cid:228) luetteloon mahdollisesti teht(cid:228)vien muutosten vuoksi. Komissio pyysi 4. helmikuuta 2000, ett(cid:228) tarkistukset toimitettaisiin sille nopeasti, jotta lopullisesta alueluettelosta voitaisiin p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n ohjelmaty(cid:246) aloittamiseksi. Komissio l(cid:228)hetti 24. helmikuuta toisen kirjeen, jossa j(cid:228)lleen korostettiin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksenteon kiireellisyytt(cid:228). Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti virallisesti, ett(cid:228) menettelyn keskeytys voidaan lakkauttaa 2. maaliskuuta 2000, eik(cid:228) luetteloon haluta en(cid:228)(cid:228) esitt(cid:228)(cid:228) muutoksia


title: Kommissionens arbetsdokument inför en diskussion i rådet om skapandet av en europeisk myndighet för luftfartssäkerhet inom gemenskapen

eurovoc_concepts:
European Aviation Safety Agency
European Commission
air safety
division of powers
transport regulations

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 21. 3. 2000 KOM (2000) 144 slutlig KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT inför en diskussion i rådet om skapandet av en europeisk myndighet för luftfartssäkerhet inom gemenskapen KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMEN inför en diskussion i rådet om skapandet av en europeisk myndighet för luftfartssäkerhet inom gemenskapen INLEDNING På uppmaning av rådet och för att uppmuntra till debatt har kommissionen i detta arbetsdokument för avsikt att lägga fram ett möjligt alternativ för skapandet av en europeisk myndighet för luftfartssäkerhet. Detta dokument begränsas därför till en undersökning av en helt och hållet gemenskapsbaserad lösning och andra tillvägagångssätt som skulle kunna komma fram i framtida diskussioner döms inte ut på förhand. Kommissionens mål är fortfarande att skapa en byrå som kan garantera en hög säkerhetsnivå i Europa så effektivt och snabbt som möjligt. PROMEMORIA Den 16 juli 1998 antog rådet ett beslut som bemyndigade kommissionen att inleda förhandlingar med stater som är fullvärdiga medlemmar av JAA1 (Joint Aviation Authorities) och som inte är medlemmar av Europeiska gemenskapen, i syfte att sluta ett avtal om inrättandet av en europeisk myndighet för luftfartssäkerhet, kallad EASA, som får den juridiska formen av en internationell organisation. Huvudsyftet för gemenskapen och dess medlemsstater var att skapa ett organ jämförbart med amerikanska FAA vars huvudsakliga uppgift skulle vara att garantera en hög och enhetlig säkerhetsnivå i Europa genom att gradvis integrera de nationella systemen. Detta skulle också bidra till att säkerställa den fria rörligheten för luftfartsprodukter samt personer och tjänster, genom att möjliggöra automatiskt erkännande, utan ytterligare krav, av intyg och godkännanden som är utfärdade av en bemyndigad nationell eller central förvaltning. På grundval av detta har ett utkast till en konvention förberetts för att skapa en organisation som är i stånd att anta alla nödvändiga bestämmelser vad gäller luftfartssäkerhet och som skall vara direkt tillämpbara. Till en början skulle dessa bestämmelser omfatta utformning, produktion, underhåll och drift av luftfartyg och berörda luftfartsprodukter organisationerna. Detta tillämpningsområde skulle senare kunna utvidgas till säkerhetsaspekter för flygplatsverksamhet och för flygledningstjänsterna. kvalifikationerna personalen samt och för de För att säkerställa en enhetlig tillämpning och på så sätt underlätta det automatiska erkännandet förskrivs en dubbel skyddsmekanism: Å ena sidan skall EASA själv kontrollera överensstämmelsen med de gemensamma normerna och utfärda typintyg för luftfartsprodukterna. Myndigheten kan även på begäran av en eller samtliga avtalsslutande parter utföra de uppgifter som vanligtvis utförs på nationell nivå. Följande stater är fullvärdiga medlemmar av JAA : EG:s 15 medlemsstater, Island, Malta, Monaco, Norge, Schweiziska edsförbundet. Kandidatstaterna: Cypern, Ungern, Lettland, Polen, Tjeckiska republiken, Slovakiska republiken, Rumänien, Slovenien, Turkiet. 2 1. 1. 2. 2. 3. 4. 5. – 1 – 6. 3. 7. 8. 9. 4. (1) 10. 2 För de uppgifter som utförs på nationell nivå – nämligen utfärdande av enskilda intyg/godkännanden för produkterna, personalen och organisationer -, skall EASA anta gemensamma förfaranden för kontroll av överensstämmelse och löpande övervaka de nationella förvaltningarnas effektivitet och arbetsmetoder. I den mån som bestämmelserna med normativ räckvidd och de enskilda besluten är direkt tillämpbara har man fått inrätta en mekanism för rättslig kontroll (en domstol). Eftersom konventionen däremot begränsar organisationens kompetensområde till vad som i alla stater anses vara genomförandeuppgifter, har det bedömts vara tillräckligt att utöva den demokratiska kontrollen genom ett råd i vilket de kontraktsslutande parterna deltar och röstar (däribland gemenskapen själv). UVÄRDERING AV SITUATIONEN Denna institutionella struktur nödvändiggör således tunga ratificeringsförfaranden, vilket innebär att en del medlemsstater måste göra ändringar i sina grundlagar. Vad gäller gemenskapen måste kommissionen rådfråga domstolen. Detta förfarande kan komma att ta mycket lång tid, eftersom det måste ratificeras av alla medlemsstater och av gemenskapen, och det finns dessutom inga garantier för att det verkligen ratificeras. ikraftträdandet har Europaparlamentet av Amsterdamfördraget nya Sedan maktbefogenheter inom transportområdet eftersom den berörda lagstiftningen hädanefter antas genom medbeslutandeförfarande. Man måste således ta stor hänsyn till det faktum att Europaparlamentet måste lämna över sina maktbefogenheter till en internationell organisation i vilken den bara kommer att ha en röst när de gemenskapsståndpunkter fastställs som skall läggas fram inom ramen för denna organisation2. Dessutom går den allmänna trenden i gemenskapen mer och mer mot öppenhet och ansvar mot sina medborgare och EASA:s struktur kan endast säkerställa detta om det finns en parlamentarisk kontroll, vilket inte är fallet för tillfället. Dessa institutionella problem kommer troligtvis också att framstå med samma tydlighet för våra partners utanför gemenskapen eftersom varje överföring av suveränitet är en känslig fråga för många av dem också. Med tanke på dessa risker ville rådet titta på en alternativ lösning, vilket är anledningen till att detta dokuemnt läggs fram. Europaparlamentet självt har aldrig formellt ställs inför frågan på grund av det följda förfarandet. MOT EN EUROPEISK MYNDIGHET FÖR LUFTFARTSSÄKERHET Modeller Den amerikanska Federal Aviation Administration (FAA) ingår tillsammans med elva andra förvaltningar (Federal Highway Administration etc. ) i Department of inför Transportation, och är således politiskt ansvarig inför regeringen (särskilt transportministern) och kongressen som godkänner dess budget. FAA antar och genomför, helt och hållet självständigt, säkerhetsbestämmelser och -normer som är av luftfartyg. tillämpbara vid produktion, drift, certifiering och underhåll Detta institutionella problem övervanns 1997 (rådets beslut 97/836) för gemenskapens anslutning till en redan existerande organisation inom området standardisering av bilar, på grundval av de komplexa deltagandemekanismer för Parlamentet vid utarbetandet av normer som inte är direkt tillämpbara. 3 lufttrafiken, Myndigheten utfärdar licenser för lufttrafikföretag, kabinbesättningar samt certifierar flygplatser. Säkerhetsbestämmelserna tas självständigt av chefen för FAA eller dennes medarbetare genom ett samrådsförfarande genom NPRM (Notice of Proposed Rule Making), vars förfarande fastställs i den amerikanska lagstiftningen. FAA driver ett nät med flygtrafikledningstorn på flygplatserna och trafikledningscentra för och flygtrafikförvaltningen flygtrafikkontrollsäkerheten användningen av luftrummet samt kontrollerar att respekterar de nationella kraven inom försvarsområdet. FAA har också ansvar för konstruktion och genomförande av flygnavigeringshjälpmedel. Dessutom ingår främjandet av luftfartssäkerhet i världen i FAA:s ansvarsområden. FAA:s årliga budget finansieras nästan helt och hållet av en skatt på flygbiljetter (för skatteåret 1999 uppgår budgeten till 9 753 miljoner dollar och FAA har ungefär 49 000 anställda). bestämmelser utarbetar för den eller eller eller genom fördraget (konkurrens) I ett antal fall har kommissionen själv vidsträckta maktbefogenheter som har tilldelats sekundärrätten att anta allmänt gällande (livsmedelssäkerhet). Den har därför befogenhet kontroll förstärkt beslut med enskilda bestämmelser (kommittéförfarande). För att utföra sina uppgifter förfogar kommissionen över mänskliga resurser med den nödvändiga tekniska expertisen och har inrättat självständiga vetenskapliga kommittéer som kan göra tekniska utvärderingar (riskbedömning) på grundval av vilka den fattar beslut (riskhantering). Det är i denna anda enligt vilken kommissionens maktbefogenhet att anta JAR (Joint Aviation Requirements) som tidigare har införts av rådet i bilagorna till förordningen erkänns. Bristerna i denna förordning och bristen på resurser i kommissionens avdelningar har emellertid inte gjort det möjligt för kommissionen att tillfredsställa industrins förväntningar. som förordning 3922/91 har antagits, utan för viss specifik lagstiftning och tillhandahåller På grund av behovet av expertis och de resurser som krävs har gemenskapen vid några tillfällen blivit tvungen att inrätta externa organ för att bistå kommissionen; gemenskapsbyråerna. Bland de gemenskapsbyråer som finns på plats är tre av särskilt intresse för detta ämne: Byrån för harmonisering inom den inre marknaden, Gemenskapens växtsortsmyndighet och Europeiska läkemedelsmyndigheten. De har maktbefogenheter till näringslivet mot avgifter som gör dem mer eller mindre ekonomiskt oberoende. Två av dessa (Byrån för harmonisering inom den inre marknaden och Gemenskapens växtsortsmyndighet) har egna beslutsfattande befogenheter då de på grundval av kriterier som är fastställda i lagstiftningen bestämmer om ett märke eller en variant är ursprunglig/t, vilket förutsätter ett visst utrymme för teknisk bedömning. För att garantera rättigheterna för tredje part som skulle kunna omfattas av sådana beslut, tillhandahålls ett system med interna besvärsinstanser. Besluten i besvärsinstanserna kan i sin tur vara föremål för en prövning i EG-domstolen3. Dessa byråer har inrättats i enlighet med bestämmelser vars juridiska grund är artikel 308 (tidigare 235) i EG- fördraget. De får uppträda som juridiska personer och administreras av interna organ. tjänster Ingen av ovanstående modeller verkar helt och hållet anpassad till frågan om luftfartssäkerhet. Den efarenhet som har man har vunnit inom gemenskapen gör det möjligt för oss att forma en bild av ett alternativ som är i stånd att utföra de uppdrag Se även det kompletterande bidraget från kommissionen till regeringskonferensen om institutionella reformer - Reform av gemenskapsdomstolarna (KOM(2000)109), i vilket förslag ges avseende den möjliga rollen för Byråns för harmonisering inom den inre marknaden besvärsinstanser i dess egenskap av specialdomstol som är beslutsfattande första instans. 4 11. 12. 13. 3 som fastställs för EASA med det oberoende och den effektivitet som krävs. Dess huvudlinjer beskrivs kortfattat nedan. 14. En grundförordning som kommer att ersätta förordning 3922/91, som är antagen genom medbeslutande på grundval av artikel 80. 2 skulle: – fastställa räckvidden, syftet och handlingssätten för gemenskapen vad gäller luftfartssäkerhet av kapitel organisationen och dess mål), 3 (Myndighetens uppgifter) i EASA-konventionen), (motsvarande (Inrättandet (Allmänt), 1 2 (2) 15. – eventuellt ge kommissionen befogenhet att anta gemensamma bestämmelser och förfaranden samt att fatta enskilda beslut, bland annat för tillämpningen av följande strecksats, – inrätta ett kontrollsystem som är förstärkt genom medlemsstaternas åtgärder (motsvarande kapitel 4 (anslutning), 9 (genomförande) och artikel 16 (säkerhetsåtgärder) i EASA-konventionen), – inrätta en byrå som kan förbereda kommissionens beslut och själv anpassa vissa enskilda beslut under kommissionens kontroll, och – fastställa en skyldighet om automatiskt erkännande (artikel 5 i konventionen), utan ytterligare krav, av varje intyg som är utfärdat i enlighet med gemenskapsbestämmelserna och gemenskapsförfarandena såväl av byrån som av medlemsstaterna. Som alla gemenskapshandlingar skulle kommissionens och byråns beslut vara underställda domstolens granskning. Uppgifter För att garantera en hög säkerhetsnivå i Europa, samt fri rörlighet för varor, personer och tjänster inom detta område, borde alla gemenskapens institutionella aktörer överlämna följande uppgifter (mycket snarlika de uppgifter som fastställs genom EASA-konventionen): a) b) c) Antagande av tekniska bestämmelser och gemensamma administrativa tillämpbara för utformning, certifiering, produktion, förfaranden som är bevarande av flygvärdigheten, underhåll och drift av luftfartyg samt för certifiering av personal och organisationer som arbetar med denna verksamhet. Flygplatssäkerhet och flygtrafikförvaltning kommer att vara inkluderade i dessa uppgifter men som i EASA-konventionen skulle de samlade åtgärderna inom detta område kunna skjutas upp till dess att rådet fattar ett positivt beslut. Utarbetande av tekniska krav och administrativa förfaranden för tillämpningen4 av miljönormer. luftfartsprodukter. Tekniska inspektioner och utfärdande av typintyg för Enskilda godkännanden för produkter, organisationer och personal skulle kunna utfärdas på alla medlemsstaters vägnar under förutsättning att rådet fattar ett positivt beslut. 4 Detta avser miljöskyddsenheternas ansvar. tillämpningen och inte definitionen av dessa normer som fortsätter att vara 5 d) Medlemsstaternas gemensamma bestämmelserna och harmonisering av deras arbetsmetoder för att garantera ett ömsesidigt erkännande av intygen. tillämpningen kontroll av de av (3) 16. 17. 18. – e) Utveckling av internationellt samarbete som kan leda till en harmonisering av bestämmelserna och ett ömsesidigt erkännande av intygen. f) Samordning av forskningen och finansiering av forskningsverksamhet. Genomförande av uppgifterna för närvarande Såsom gemenskapslagstiftningen av verkställande befogenheter och kontrollen av tillämpningen av bestämmelser förbehållen kommissionen, som endast kan delegera detta på grundval av bestämmelser som tar bort all skönsmässig befogenhet från det organ som delegerats, eller åtminstone begränsar det till en teknisk bedömning inom sitt kompetensområde. Med tanke på dessa begränsningar delegeras maktbefogenhterna på följande sätt för var och en av de uppgifter som beskrivs ovan (se även tabellen i bilagan): utövandet tolkas, är a) och b) Allmänt gällande bestämmelser I egenskap av de skönsmässiga befogenheter som de för med sig visar antagandet av allmänt gällande gemensamma bestämmelser tydligt att det hör till gemenskapens institutioners kompetensområde. Byrån kan bistå kommissionen i förberedandet av sådana bestämmelser. Med tanke på bestämmelsernas mycket tekniska karaktär och på det faktum att de är genomförandeåtgärder borde Parlamentet och rådet normalt sett delegera antagandet av gemensamma besetämmelser till kommissionen. Liksom i EASA-konventionen kan vi föreställa oss en hierarki av texter så att gemensamma bestämmelser endast omfattar de allmänna tekniska kraven. Byrån skulle få i uppgift att bestämma de tekniska bestämmelserna för att kontrollera överensstämmelsen – i likhet med AEEM som fastställer "riktlinjer" – som inte skulle vara obligatoriska utan som skulle vara en indikering av hur överensstämmelsen skulle kontrolleras, samtidigt som man överlåter till dem som förvaltas att bevisa att de uppfyller de allmänna tekniska kraven genom något likvärdigt och godtagbart tillvägagångssätt. c) Centraliserad tillämpning av de gemensamma bestämmelserna Tre uppgifter måste beaktas: Utfärdandet av typintyg: Med tanke på den tekniska utvecklingen är det praktiskt taget omöjligt att utveckla uttömmande gemensamma bestämmelser som gör det möjligt att intyga de nya luftfartsprodukterna. I vissa fall måste man följaktligen lämna ett visst tekniskt bedömningsutrymme och låta byrån fastställa grunden för intyget för de produkter som läggs fram. Intygsgivaren skall således inom de fastställda bestämmelseramarna tillämpa de allmänna tekniska kraven och anpassa dem till det enskilda fallet. Denna anpassning kan göras ända till dess att det typintyg som visar överensstämmelse med den gemensamma bestämmelsen slutligt har utfärdats. Kommissionen skulle behöva ingripa om det finns risk för att denna anpassning i skulle grundförordningen. bestämmelseramar som fastställs avvika från de Typintyget överensstämmelse utgående från den slutliga certifieringen. skulle kunna utfärdas av byrån själv förutsatt att det visar Utfärdandet av enskilda intyg (för luftfartsprodukter, organisationer och personal) som intygar att de överensstämmer med de gemensamma bestämmelser som normalt 6 sett skulle garanteras av medlemsstaterna. Byrån borde emellertid kunna utfärda sådana intyg, om rådet så beslutar (jfr. (2) c) ovan). Dess utrymme för teknisk bedömning borde därför vara väl avgränsat av de gemensamma bestämmelserna som själva bör vara tillräckligt inte skönsmässiga befogenheter delegeras till byrån. tydliga, precisa och strikt definierade så att tillämpbara Byråns utfärdande av sådana intyg som kommer att vara direkt förutsätter också att det finns ett lämpligt garantisystem för tredje part och således inrättandet av liknande besvärsinstanser som de som är inrättade genom Byrån för harmonisering inom den inre marknaden och Gemenskapens växtsortsmyndighet, vars uppgift är att kontrollera att byrån på ett korrekt sätt har tillämpat de gemensamma bestämmelserna utan att gå utöver det tekniska bedömningsutrymmet som tillåts enligt dessa texter (laglighetsprövning). som bland annat syftar å ena sidan till att inbegriper uppföljning av Övervakning av marknaden: flygvärdigheten, säkerställa att de gemensamma bestämmelserna är proportionerliga till de säkerhetsmål som skall uppnås och å andra sidan till att utlösa omedelbara säkerhetsåtgärder där så är nödvändigt för att garantera säkerheten för gods och personer. 5 Denna övervakning kan leda antingen till en ändring av de gemensamma bestämmelserna eller till ett antagande av skyddsåtgärder som uppskjutande eller tillbakadragande av licenser eller ändring av villkoren för utfärdande av ett typintyg (flygvärdighetsdirektivet). d) Tillämpning av de gemensamma bestämmelserna på nationell nivå Kommissionen ansvarar för övervakningen av de gemensamma bestämmelserna på nationell nivå. Byrån skulle emellertid kunna bistå kommissionen med denna uppgift. Den skulle då förfoga över arbetslag av inspektörer för att övervaka de nationella förvaltningarna och kontrollera deras arbetsmetoder på eget initiativ eller på kommissionens begäran. Byrån skulle således kontrollera hos de nationella myndigheterna att gemenskapsrätten har genomförts och tillämpats på ett riktigt sätt och rapportera om överträdelseförfaranden skall inledas för bristfällig tillämpning av de gemensamma bestämmelserna och förfarandena. till kommissionen som sedan skulle besluta kunna bestämmelserna I den mån som medlemsstaterna, vilket också föreskrivs i EASA-konventionen, tillåtts en viss grad av flexibilitet vad gäller deras utvärdering av tillämpningen av de gemensamma olyckstillbud, inskränkningar i räckvidd eller begränsade tidslängder, motsvarande säkerhetsnivå), är det också nödvändigt att i den gemenskapsförordning enligt vilken EASA inrättas inkludera en kontrollmekanism (ex-ante eller ex-post) för att kontrollera denna flexibilitet. Byrån skulle ansvara för att undersöka de åtgärder som föreslås eller antas av medlemsstaterna och ge kommissionen rekommendationer om vilka åtgärder den skall vidta. (säkerhetsåtgärder vid ett e) Internationella relationer Både vad gäller harmoniseringen av bestämmelser och vad gäller det ömsesidiga erkännandet skulle byrån, som skulle bistå kommissionen med att förbereda relevanta förslag, inom gränserna för sitt kommersiella mandat och om den bemyndigas att göra det av kommissionen, kunna diskutera direkt med tredje land Liksom i EASA-konventionen kommer medlemsstaterna naturligtvis att ha kvar möjligheten att vidta säkerhetsåtgärder inom ramen för en kontrollmekanism på gemenskapsnivå. 7 19. 20. 21. 5 22. 23. (4) 24. 25. 26. 27. 6 7 och skicka sina bidrag till kommissionen. Den skulle också bistå kommissionen med förhandlingen och genomförandet av avtal om ömsesidigt erkännande. f) Forskning I den nyligen offentliggjorda vitboken om livsmedelssäkerhet6 rekommenderas att myndigheten har sin egen forskningsbudget för att kunna finansiera punktvisa forskningsinsatser inom hälsoområdet. Myndigheten skulle samarbeta med gemensamma forskningscentret och de nationella förvaltningarna och med gemenskapens forskningsprogram. för krissituationer Det är ett system som även är tänkbart för luftfartssäkerheten. För att utföra verksamheten inom detta område borde byrån ha en budget för detta ändamål. Uppgiften att samordna forskningsverksamheten, som enligt fördraget ges till kommissionen, skulle kunna delegeras till byrån under förutsättning att det handlar om forskning som strängt ligger inom byråns behörighetsområde såsom det skulle definieras i grundförordningen. Dessutom bör en mekanism inrättas för att möjliggöra ett samspel mellan den forskning som utförs av byrån och forskning som utförs på nationell nivå och på gemenskapsnivå, oavsett om det rör sig om direkt forskning eller forskning med delade kostnader. Mekanismer för beslutsfattande förvaltningarna Under hela diskussionsförfarandet om EASA har det varit mycket tydligt att både de nationella om näringslivet och att från all politisk inblandning eller nationella säkerhetsfrågor skall vara fritt överväganden. Problemen med det nuvarande systemet med JAA tillskrivs ofta det faktum att dess verksamhet, vilken i huvudsak beslutas av kommittéer, inte har kunnat undvika dessa stötestenar. Alla vill därför ha ett effektivt system där beslutsfattandet ligger hos en enda beslutsfattare som i det amerikanska systemet. beslutsfattandet vill a) På byrånivå Beslut om säkerhet (bidrag till kommissionen om bestämmelser och säkerhet, enskilda beslut: typintyg eller enskilda intyg, återkallande av intyg) borde tas av byråns verkställande direktör7 och inte av en vetenskaplig kommitté. Dessa beslut borde grundas på ett kodifierat samrådsförfarande som garanterar öppenhet och rätten för alla parter att lägga fram sina yttranden. Med tanke på vissa ämnens känsliga natur, skulle direktören själv kunna bestämma vilka kommittéer som skall inrättas för att bistå denne, men rådfrågningen av dessa kommittéer skulle fortsätta att vara frivillig. Vad gäller beslut av administrativ natur, skulle man däremot kunna anta modellen med traditionella byråer, i vilka besluten tas av ett förvaltningsråd i enlighet med den förordning för medlemsstaterna, kommissionen och Europaparlamentet. genom vilken företrädare bestående inrättas, byrån av Eftersom enskilda beslut om säkerhet fattas av den verkställande direktören är förvaltningsrådet det enda forum där medlemsstaterna skulle kunna lägga fram sina åsikter. Därför skulle det vara önskvärt att den verkställande direktören utnämns av KOM(99)719 slutlig, 12 januari 2000. Den verkställande direktören utses vanligtvis antingen av förvaltningsrådet – som utgörs av företrädare för medlemsstaterna, kommissionen och ibland Europaparlamentet - på kommissionens förslag eller av ministerrådet, även detta på kommissionens förslag. 8 förvaltningsrådet på kommissionens förslag så att denne får den nödvändiga legitimiteten. b) På kommissionsnivå Kommissionen skall antingen lägga fram förslag eller anta de allmänna tekniska kraven (beroende på i vilken utsträckning Parlamentet och rådet går med på att delegera) på grundval av byråns förberedande arbete. Vad gäller denna senaste fråga, skulle den effektivaste lösningen vara att anförtro antagandet av dessa bestämmelser till kommissionen eftersom det rör sig om tekniska åtgärder som inte nödvändiggör politiska kompromisser t. ex. inom en kommitté. DELTAGANDE AV TREDJE LAND Det ligger i våra medlemsstaters, näringslivets och de europeiska medborgarnas intresse att gemensamt dra nytta av en hög säkerhetsnivå på en så stort geografisk område som möjligt. Dessutom har det samarbete som sedan länge har utvecklats mellan europeiska stater inom detta område, särskilt inom ramen för JAA, alltid gjort det möjligt för stater som inte är medlemmar av gemenskapen att delta i arbetet och i beslutsförfarandet på acceptabla villkor. Varje system som skulle inrättas inom detta område måste därför ha en alleuropeisk dimension och göra det möjligt för dessa länder att fortsätta att delta på samma villkor. Eftersom grundförordningen enligt vilken byrån skapas är en gemenskapshandling som inte får ha någon extraterritoriell inverkan skulle det bli nödvändigt att, på liknande sätt som den förordning enligt vilken Europeiska miljöbyrån8 inrättades, planera för deltagandet av tredje land9 genom att sluta internationella avtal med var och en av dessa. I denna byrå anförtros de rättigheter och skyldigheter som medlemsstaterna i gemenskapen åtnjuter rösträtten och möjligheten att I detta fall är tillträda ordförandeposten) förvaltningsrådet det enda organ där staterna kan lägga fram sin åsikt. Det skulle därför handla om att associera de stater som inte är medlemmar så nära som möjligt till arbetet i detta organ vars beslutsfattande maktbefogenheter inte får sträcka sig till säkerhetsområdet och få dem att delta i de organ som den verställande direktören skulle inrätta för att bestå denne i sitt beslutsfattande. (med undantag för till tredje länder. Vad gäller tillämpningen i tredje land av de antagna besluten: av kommissionen och av byrån (gemensamma bestämmelser, grunder för certifiering och säkerhetsåtgärder) skulle de olika mekanismer som fastställs i de olika avtal som gemenskapen har slutit eller håller på att sluta med länderna i Centraleuropa (European Common Aviation Area: ECAA), Schweiz och inom ramen för EES, kunna användas eftersom dessa beslut utgör en del av gemenskapslagstiftningen. I dessa avtal garanteras den korrekta tillämpningen och den juridiska kontrollen normalt av de nationella domstolarna. Dessa domstolar har ibland (EES- och ECAA- avtalen) möjligheten att begära en tolkning från EG-domstolen, vilket skulle göra det möjligt att säkra en enhetlig tolkning av bestämmelserna. av byrån (enskilda intyg, inbegripet typintyg). Eftersom dessa intyg endast är en deklaration av överensstämmelse med de grundläggande bestämmelserna, skulle EGT L 120, 11. 5. 90. Se även "Meddelande från kommissionen till rådet av den 20. 12. 99 - Kandidatländernas deltagande i gemenskapens program, organ och kommittéer, KOM/99/0710 slutligt". 9 28. 5. 29. 30. 31. – – 8 9 byrån kunna utfärda dem även på tredje lands vägnar om principen om en enda pelare (vilken används för kommissionens beslut inom konkurrensområdet) kan tillämpas. 6. BUDGETEN Användningen av en byrå ändrar inte på det budgetansvar som skulle kunna anförtros EASA. Den huvudsakliga förändringen avser resurserna som, i EASA-konventionen, kunde organiseras enligt en fördelningsnyckel av bidrag från de avtalsslutande parterna och som i en byrå delvis skulle kunna komma från gemenskapsbudgeten. (1) Utgifter För att utföra de uppgifter som beskrivs ovan, bör den framtida byrån ha en budget som tillåter den att ha ett tillräckligt stort antal anställda av hög kvalitet, eftersom dess certifieringsuppgifter kommer att kräva upprättandet av gemensamma grupper, s. k. "joint teams" som huvudsakligen utnyttjar experter på nationella förvaltningar utan att behöva rekrytera dem. Som ett exempel kan man ta JAA, som för närvarande håller på att omorganiseras och som i en nära framtid skulle kunna ha 80 anställda för att utföra uppgifter som liknar de som planeras för byrån. I detta hänseende kan en utgångspunkt vara att byrån skulle behöva cirka hundra personer. Byrån borde ha en budget som är tillräckligt stor för att den även skall kunna ha forskningsverksamhet och stå för översättning och offentliggörande av gemensamma normer. Kommissionen borde ha tillräckligt med resurser för att möjliggöra en snabb behandling av beslut som kommer från de beslutsfattande instanser som utövar de befogenheter som inte är delegerade till byrån och för att möjliggöra utövandet av kontroll över byråns beslut. (2) Resurser Byråns budget skulle till viss del kunna finansieras genom ett bidrag från lagstiftningsuppgifterna. gemenskapen, särskilt vad gäller dess deltagande i Dessutom måste de tjänster som den tillhandahåller (certifiering, utbildning, dokumentering etc. ), som bör vara enhetliga och icke- diskriminerande för alla stater som deltar i systemet. Storleken på dessa avgifter bör överensstämma med storleken på sådana avgifter internationellt för att inte påverka vår industris konkurrenskraft. täckas av avgifter SLUTSATS Det nuvarande systemet för luftfartssäkerhet som huvudsakligen är grundat på samarbetet mellan medlemsstaterna inom ramen för JAA, har inte lyckats nå de legitima effektivitetsmål som krävs av alla berörda parter. Detta misslyckande beror delvis på JAA:s bristande förmåga att frigöra sig från politisk inblandning i sitt beslutsfattande. Utkastet till konventionen, som till sin natur är mellanstatlig, sätter inte stopp för förhandlingarna mellan parterna om säkerhetsvillkor med anledning av den centrala roll som styrelse ("Governing Body") har på varje beslut som fattas av EASA. Denna 10 32. 33. 34. 35. 36. 7. 37. 38. 39. 40. centrala roll legitimeras av nödvändigheten av en politisk kontroll på en organisation som har fulla beslutsfattande maktbefogenheter med alla de politiska, institutionella och rättsliga konsekvenser som detta innebär. Det gemenskapsalternativ som presenteras ovan är utformat för att passa in i det institutionella gemenskapssystemet och organiserat så att den verkställande direktören garanteras självständighet i sitt beslutsfattande. Det måste förena den önskvärda effektiviteten med den oumbärliga politiska kontrollen. Det syftar också till att säkra en stabil balans mellan behovet av centralisering och användning av befintlig expertis inom ramen för de nationella förvaltningarna och JAA, samtidigt som den institutionella balans som eftersträvas i fördraget upprätthålls. Detta kommer att göra det möjligt att begränsa kostnaderna för inrättandet av denna nya struktur samtidigt som de goda relationer som de nationella förvaltningarna har utvecklat med de berörda aktörerna bevaras, vilket erfarenheten från Europeiska läkemedelsmyndigheten visar. Valmöjligheterna avseende fördelningen av behörigheten/maktbefogenheten vad gäller beslutsfattandet mellan lagstiftaren, kommissionen och byrån grundar sig på från den nuvarande tolkningen av det fördraget för lagstiftningsförslaget beakta andra alternativ som skulle bidra till ökad snabbhet och effektivitet. institutionella system som härstammar att rättspraxis. Kommissionen förbehåller rätten och sig 11 Grundförordning 10 Kommissionens förslag Gemensamma bestämmelser Byråns rekommendation Certifiering av produkterna (antagande av certifieringsgrund och av flygvärdighets- direktiven ) Enskilda beslut (inbegripet typintyg för produkterna) Säkerhetsåtgärder Inspektionsbeslut Byråns beslut Byråns beslut Medlemsstatens initiativ På kommissionens begäran eller på initiativ av byrån Bilaga : Gemenskapssystem Medbeslutande (Europaparlamentet - Rådet) Kommissionens beslut Bekräftelse av kommissionen¹¹ Besvärsinstanser Kommissionens beslut Åtgärder tagna av kommissionen Offentliggörande eller tillkännagivande Byråns yttrande Inspektion av byrån Besväran inför Dom- stolen 10 ¹¹ den både Utgör definierar gränserna för de enskilda friheterna och fastställer maktbefogenheterna för kommissionen, byrån och medlemsstaterna). Explicit bekräftelse i form av ett ex-ante-beslut eller en implicit bekräftelse genom ett tyst godkännade. enlighet med grundläggande institutionella definitionen texten texten och den (i i mandatet från juli 1998) och 12 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) ﬁ (cid:190) (cid:190) ﬁ (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) ﬁ (cid:190) (cid:190) ﬁ (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) ﬁ (cid:190) (cid:190) ﬁ (cid:190) (cid:190) ﬁ (cid:190) (cid:190) ﬁ (cid:190) (cid:190) ﬁ (cid:190) (cid:190) ﬁ (cid:190) (cid:190) ﬁ (cid:190) (cid:190) ﬁ (cid:190) (cid:190) ﬁ (cid:190) (cid:190) ﬁ (cid:190) (cid:190) ﬁ Bilaga 2 UPPGIFTER Gemenskapssystem EASA I Beslutsfattande 1-. Grundbestämmelser - Fastställda genom förordningen om inrättandet av gemenskapssystemet Antagna av Europaparlamentet och rådet (medbeslut) - Fastställda genom konventionen om inrättandet av EASA : Antagna genom ratificering 2-. Allmänna tekniska krav - Fastställda genom kommissionens förordning med hjälp av bidrag från byrån - Fastställda av Governing Body (GB) på förslag från "Executive Agency" (EA) 3-. Tekniska krav och grunder för certifiering - Antagna av byrån , bekräftelse av kommissionen - Antagna av EA med rätt att överklaga i GB 4-. Enskilda beslut och typintyg - Byråns beslut - Antagna av EA med rätt att överklaga i GB II Institutionella aspekter 1-. Juridisk kontroll 2-. Beslutens räckvidd 3-. Demokratisk kontroll III Tredje land IV Tidsplan - Överklagan i besvärsinstanser (enskilda beslut) - Överklagan i EG-domstolen - Direkt tillämpbara i gemenskapen. En införlivningsmekanism bör utvecklas av tredje länder på grundval av slutna avtal (EEE, bilaterala avtalet EG/CH, ECAA för PECO) - Överklagan i GB - Överklagan i EASA:s domstol - Direkt tillämpbara Budgeten - Grundförordningen som skapar byrån antas genom medbeslutande - av utvärderas gemenskapsinstitutionerna (kommissionen, rådet och Europaparlamentet) - Granskad av revisionsrätten verksamhetsrapporten och - Europaparlamentet och de nationella parlamenten deltar efter ratificeringen av EASA-konventionen - Gemenskapens och dess medlemsstaters gemensamma ställningstaganden inom ramen för GB som är utarbetad i enlighet med de tillämpbara gemenskapsförfarandena för de tre insitutionerna. Associering med byråns gemenskapen arbeten på grundval av avtalen med -Avtalsslutande parter till konventionen om de uppfylller anslutningsvillkoren. - Samrådsdokument : april 2000 - Samrådet avklarat: maj 2000 - Förslag från kommissionen : juni 2000 - Antagande av rådet och Europaparlamentet : december 2001 - Införande av byrån : mitten av 2002 - Start för förhandlingar med tredje länder : april 2000 - Underskrift : sommaren 2001 - Ratificering av de avtalsslutande parterna inbegripet gemenskapen (minst 16 ratificeringar) : 2006 13 14


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0820/00 di Roberta Angelilli (UEN) alla Commissione. Articolo 211 dell'Omnibus Appropriation Act statunitense.

eurovoc_concepts:
Cuba
TRIPS
United States
trade agreement (EU)
trade dispute
trademark law

text: C 46 E/50 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 13. 2. 2001 Gli attuali obblighi di registrazione nel caso di transumanza alpina comportano una gestione costosa 2. e complessa, che va ben oltre quanto necessario. La Commissione intende procedere a una riconsidera- zione volta alla semplificazione e orientata a criteri di opportunit(cid:224)? 3. ¨ la Commissione in grado di proporre una procedura piø semplice e pratica? La Commissione intende delegare alla responsabilit(cid:224) degli Stati membri la valutazione dei requisiti di 4. una registrazione che sia piø vicina alla pratica corrente? (1) JO L 117 del 7. 5. 1997, p. 1. Risposta data dal sig. Byrne a nome della Commissione (25 aprile 2000) 1. La Commissione Ł stata informata dalle autorit(cid:224) austriache in merito ai problemi posti dalla registrazione nella base di dati informatizzata, prevista segnatamente all(cid:146)articolo 5 del regolamento (CE) n. 820/97 del Consiglio che istituisce un sistema d identificazione e di registrazione dei bovini e relativo all(cid:146)etichettatura delle carni bovine e dei prodotti a base di carni bovine (1), dei movimenti dei bovini portati durante l(cid:146)estate in alpeggi. La normativa comunitaria stabilisce chiaramente che tutti i movimenti dei bovini devono essere registrati nella base di dati informatizzata per garantire il carattere pienamente operativo di quest(cid:146)ultima. Il regolamento del Consiglio non prevede deroghe, a giusto titolo secondo la Commissione, a questa disposizione fondamentale. La tenuta di elenchi di arrivo non Ł pertanto sufficiente. 2. La Commissione non Ł contraria alla possibilit(cid:224) di prevedere norme specifiche per la registrazione dei movimenti di cui al punto 1 nelle basi di dati nazionali. Tali norme non costituirebbero una deroga al principio della registrazione di tutti i movimenti, ma riguarderebbero piuttosto i metodi da adottare per effettuare la registrazione stessa. L(cid:146)adozione da parte della Commissione delle suddette norme necessita per(cid:242) di un(cid:146)aggiunta all(cid:146)articolo 7, paragrafo 1, secondo trattino, del regolamento (CE) n. 820/97 del Consiglio. La questione Ł in discussione al Parlamento europeo e al Consiglio nel quadro dell(cid:146)esame della proposta di regolamento del Parlamento europeo e del Consiglio che istituisce un sistema di identificazione e di registrazione dei bovini e relativo all(cid:146)etichettatura delle carni bovine e dei prodotti a base di carni bovine e che abroga il regolamento (CE) n. 820/97 (2). Qualora il Parlamento europeo e il Consiglio convengano sulla possibilit(cid:224) da parte della Commissione 3. di prevedere norme specifiche ai sensi del punto 2, la Commissione proceder(cid:224) ad un esame approfondito delle soluzioni tecniche da adottare. 4. No. La Commissione ritiene che la questione debba essere regolata da disposizioni comunitarie. In caso contrario sarebbe troppo grande il rischio di avere soluzioni divergenti che potrebbero mettere in causa l(cid:146)affidabilit(cid:224) stessa delle informazioni e del sistema di etichettatura obbligatoria delle carni bovine. (1) GU L 117 del 7. 5. 1997. (2) COM(1999) 487 def. (2001/C 46 E/055) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0820/00 di Roberta Angelilli (UEN) alla Commissione (21 marzo 2000) Oggetto: Articolo 211 dell(cid:146)Omnibus Appropriation Act statunitense In merito alla disputa tra UE e USA avente per oggetto l(cid:146)articolo 211 dell(cid:146)Omnibus Appropriation Act statunitense del 1998, pu(cid:242) la commissione far sapere se: (cid:129) gli accordi TRIPs sulla base dei quali la Commissione sostiene l(cid:146)incompatibilit(cid:224) con l(cid:146)articolo 211 debbono essere interpretati nel senso che autorizzano gli Stati partecipanti a riconoscere efficacia extra territoriale ai diritti di propriet(cid:224) intellettuale confiscati senza adeguato compenso ai legittimi proprie- tari; 13. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 46 E/51 (cid:129) prima di decidere il deferimento del caso al Panel WTO ha effettuato gli opportuni approfondimenti per valutare se l(cid:146)articolo 211, inserito nel contesto delle altre leggi americane che regolano l(cid:146)esproprio di beni senza indennizzo, di fatto discrimina i cittadini cubani rispetto a quelli del resto del mondo; (cid:129) al fine di non dare l(cid:146)impressione che il deferimento al Panel costituisca piuttosto un(cid:146)azione tattica a favore di un soggetto privato e di uno Stato terzo, non ritiene che sarebbe opportuno riaprire le consultazioni con gli USA in modo da cercare di proporre una formulazione dell(cid:146)articolo 211 che, per salvaguardando il principio giuridico che ne Ł alla base, possa anche soddisfare l(cid:146)interpretazione della Commissione sugli accordi TRIPs? (2001/C 46 E/056) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0821/00 di Roberta Angelilli (UEN) alla Commissione (21 marzo 2000) Oggetto: Articolo 211 dell(cid:146)Omnibus Appropriation Act statunitense In merito alla disputa tra UE e USA avente per oggetto l(cid:146)articolo 211 dell(cid:146)Omnibus Appropriation Act statunitense del 1998, si chiede alla Commissione: 1. Quali sono gli interessi europei generali difesi nella contesa? 2. Dal comunicato stampa di una societ(cid:224) francese (cid:129) la Pernod Ricard (cid:129) del 7 febbraio concernente una decisione avversa del 4 febbraio della Corte d(cid:146)appello degli Stati Uniti d(cid:146)America, si evincerebbe una sorta di anticipazione delle decisioni della Commissione da parte della stessa societ(cid:224) francese. L(cid:146)impressione che se ne trae Ł un tentativo di strumentalizzazione degli uffici della Commissione. Conoscendo l(cid:146)impegno del Presidente Prodi per far trionfare il principio di trasparenza negli atti della Commissione e dei suoi funzionari, pu(cid:242) essere garantito che la Commissione stia difendendo interessi davvero generali e non di un singolo gruppo economico? 3. Interesse generale Ł che non venga data efficacia internazionale ad atti di confisca senza compensi dei legittimi proprietari. E(cid:146) questo un principio ampiamente riconosciuto in Europa dalle Costituzioni e piø volte applicato dai tribunali. L(cid:146)articolo 211 dell(cid:146)Omnibus Act statunitense non fa che ribadire questo principio. Non ritiene la Commissione che trascinare l(cid:146)Europa contro gli Stati Uniti dinanzi al WTO per cercare di demolire l(cid:146)articolo 211 possa apparire come una battaglia per far trionfare sostanzialmente le ragioni del confiscatore sull(cid:146)oppresso, della forza sulla giustizia? Risposta comune data dal sig. Lamy in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-0820/00 e E-0821/00 (14 aprile 2000) L(cid:146)onorevole parlamentare fa riferimento a vari aspetti della discussione con gli Stati Uniti in merito alla compatibilit(cid:224) della sezione 211 della legge generale statunitense del 1998 sulle appropriazioni (Omnibus Appropriation Act) con le disposizioni dell(cid:146)Accordo sugli aspetti dei diritti di propriet(cid:224) intellettuale attinenti al commercio (Accordo TRIPs) dell(cid:146)Organizzazione mondiale per il commercio (OMC). Per quanto riguarda il riconoscimento delle espropriazioni estere non compensate, l(cid:146)attuale controversia nel quadro dell(cid:146)OMC non concerne il fatto se le espropriazioni estere non compensate debbano oppure no essere riconosciute da altri paesi terzi. In effetti, i marchi di fabbrica americani non sono stati e non potrebbero essere espropriati dal governo cubano. Gli individui e le societ(cid:224) colpiti dalle espropriazioni decise dal governo cubano hanno mantenuto i loro diritti di propriet(cid:224) all(cid:146)esterno di Cuba. In particolare, i loro diritti in materia di marchi di fabbrica registrati negli Stati Uniti sono rimasti inalterati anche dopo la rivoluzione cubana


title: WRITTEN QUESTION E-0849/00 by Antonio Tajani (PPE-DE), Pier Casini (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Amalia Sartori (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE) and Vittorio Sgarbi (PPE-DE) to the Commission. Protection of the ethnic minority in Slovenia and Croatia.

text: 28. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 374 E/171 In response to the second question on the formalising and strengthening cooperation with Cuba, we should point out that Cuba sent a letter to the ACP-EC Council of Ministers on 10 March confirming its wish to be come a signatory to the new ACP-EC Partnership Agreement. This request is currently being studied by the Commission and the Council. In the shorter term, and independently of the talks on the new Partnership Agreement, the Commission is evaluating its cooperation with Cuba in order to identify, in the EU common position, the best way of using the various cooperation instruments, especially the idea of humanitarian aid. The aim of such a change in the structure of aid is to make our cooperation more effective. (1) See page 118. (2000/C 374 E/201) WRITTEN QUESTION E-0849/00 by Antonio Tajani (PPE-DE), Pier Casini (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Amalia Sartori (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE) and Vittorio Sgarbi (PPE-DE) to the Commission Subject: Protection of the ethnic minority in Slovenia and Croatia (21 March 2000) Is the Commission aware of the serious and continuous violations of fundamental individual freedoms and property rights to which Italian citizens living in Slovenia and Croatia have been, and continue to be, subjected, in that their rightful property, of which they were dispossessed by the Yugoslavian Communist regime, has not been returned to them? What does the Commission intend to do to ensure that the governments of these countries take measures to protect the 350 000 Italian exiles who have been deprived of their nationality and ethnic group, are effectively condemned to lifelong exile? legal certainty and who, because of What steps does the Commission intend to take to ensure that the laws of countries like Slovenia, which is set to join the European Union, and Croatia respect the basic principles of the EU legal framework and combat all kinds of discrimination on the basis of nationality? How does the Commission intend to foster compliance with: 1. 2. 3. 4. the Declaration on Human Rights; the Amsterdam Treaty (Article 6); the UN Convention on the Prevention and Punishment of the Crime of Genocide; the UN conference on human settlements (Habitat), Vancouver, 31 May 1976? Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (27 April 2000) Full respect for human rights and fundamental freedoms, including those of minorities, has always been a priority in the Commission(cid:146)s external relations. With regard to Croatia, in particular, the Commission has always been highly critical in its regular reports on the country and in its contacts with the previous Croat leadership on this point, full observance of human and minority rights being a precondition to any improvement in relations between the Community and Croatia. The same message has been given to the new Croat Government, stressing the importance of genuine implementation of international legislation on this issue. The priority given to respect for human rights, with particular reference to minority rights, was also enshrined in the first recommendations of the EU- Croatia Consultative Task Force, which called on the Croat Government to undertaken the necessary C 374 E/172 Official Journal of the European Communities EN 28. 12. 2000 constitutional changes in order to fully respect all minorities. In addition, there was also a reference to their commitment to starting work on adopting a law on education and the use of minority languages in accordance with the standards of the Council of Europe. Given the commitments accepted by the Croat Government and its first action plan, the Commission expects initial results in April. With regard to Slovenia, accession negotiations were opened in the light of the Commission(cid:146)s opinion of July 1997, which stated that Slovenia fulfilled the political criteria laid down at Copenhagen. Slovenia presents the characteristics of a democracy, with stable institutions guaranteeing the rule of law, human rights, and respect for and protection of minorities. The Commission found in particular that Italian citizens in Slovenia had obtained recognition as a minority and the associated constitutional rights. The Commission is aware that the process of returning property is very slow in Slovenia. It is following the process carefully in the context of bilateral relations and discussed the matter at a recent Association Committee meeting on 23 March 2000. However, the Commission has no power to intervene directly on this matter. Article 295 (formerly Article 222) of the EC Treaty expressly states that it shall in no way prejudice the rules in Member States governing the system of property ownership. (2000/C 374 E/202) WRITTEN QUESTION E-0856/00 by Lord Inglewood (PPE-DE) to the Commission (21 March 2000) Subject: Eurostar socio-economic data What is the measure of statistical error in the socio-economic data produced by the Statistical Office of the European Community for GDP/PPS 1994-1996 and for the unemployment rate in 1995-1997? Answer given by Mr Solbes Mira on behalf of the Commission (19 April 2000) As regards GDP/PPS, the Commission does not have the necessary information to calculate the error rate requested by the Honourable Member. However, as part of its ongoing project to improve the quality of its statistics (Qualistat), the Commission has implemented various measures with the general aim of improv- ing the accuracy of these indicators. As regards unemployment rates, calculated using the Community Labour Force Survey, Article 3 of Council Regulation (EC) No 577/98 of 9 March 1998 (1) on the organisation of a labour force sample survey in the Community requires Member States to ensure that, for a group of unemployed people representing 5 % of the working age population, the relative standard error for the estimation of annual averages at NUTS II level shall not exceed 8 % of the sub-population in question. (1) OJ L 77, 14. 3. 1998. (2000/C 374 E/203) WRITTEN QUESTION E-0857/00 by Roger Helmer (PPE-DE) to the Commission (22 March 2000) Subject: Construction products directive The construction products directive was designed to remove barriers to trade within the European Union. It is designed to ensure that all products sold within the construction industry within the EU are fit for