title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0960/00 di Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) alla Commissione. Promozione delle attività delle società a capitale di rischio nell'Unione europea.

eurovoc_concepts:
single market
venture capital

text: 13. 2. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 46 E/93 Gli Stati membri possono anche includere le nocciole nei propri programmi di sviluppo rurale alle condizioni previste dal regolamento (CE) n. 1257/1999, del Consiglio, del 17 maggio 1999, sul sostegno allo sviluppo rurale da parte del Fondo europeo agricolo di orientamento e di garanzia (FEAOG) e che modifica ed abroga taluni regolamenti (3). (1) GU L 118 del 20. 5. 1972. (2) GU L 297 del 21. 11. 1996. (3) GU L 160 del 26. 6. 1999. (2001/C 46 E/096) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0960/00 di Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) alla Commissione (29 marzo 2000) Oggetto: Promozione delle attivit(cid:224) delle societ(cid:224) a capitale di rischio nell(cid:146)Unione europea Il capitale di rischio costituisce la principale formula di finanziamento per le imprese che cominciano le loro attivit(cid:224) o avviano nuovi investimenti ad alto rischio e con un elevato potenziale di benefici. Tuttavia, le attivit(cid:224) delle societ(cid:224) europee a capitale di rischio sono molto inferiori a quelle degli Stati Uniti, i cui investimenti sono quasi il doppio rispetto a quelli delle societ(cid:224) dell(cid:146)Unione europea. Come pensa la Commissione di incentivare le attivit(cid:224) di investimento delle societ(cid:224) a capitale di rischio dell(cid:146)Unione europea, in modo da incrementarne in modo rilevante gli investimenti nelle piccole e medie imprese comunitarie, e cos(cid:236) raggiungere il livello delle societ(cid:224) a capitale di rischio degli Stati Uniti? Risposta data dal sig. Bolkestein in nome della Commissione (16 maggio 2000) La Commissione condivide pienamente la preoccupazione dell(cid:146)onorevole parlamentare in merito allo scarso sviluppo del capitale di rischio o «venture capital» in Europa, anche se la situazione sta cominciando a migliorare. PerchØ si registrino ulteriori miglioramenti, e per assicurare che le imprese in rapida espansione possano ottenere il capitale di rischio necessario, la Commissione si sta impegnando ad accelerare l(cid:146)attuazione del piano d(cid:146)azione per il capitale di rischio (1). Per raggiungere tale obiettivo Ł necessaria un(cid:146)intensa cooperazione da parte degli Stati membri e del settore privato; hanno un importante ruolo da svolgere anche la Banca europea per gli investimenti (BEI) e il Fondo europeo per gli investimenti (FEI). Il Consiglio europeo di Lisbona ha sottolineato la necessit(cid:224) di eliminare entro il 2003 tutte le barriere indicate nel piano d(cid:146)azione per il capitale di rischio (cid:129) un chiaro segnale dell(cid:146)importanza politica che riveste ora tale questione. La comunicazione della Commissione sul capitale di rischio (2) Ł stata approvata nell(cid:146)aprile del 1998. Il piano d(cid:146)azione allegato alla comunicazione Ł stato ampiamente sottoscritto dal vertice europeo di Cardiff (giugno 1998) e dal Parlamento: esso elenca sei tipi di barriere da eliminare nella Comunit(cid:224), ossia la frammentazione del mercato, le barriere normative, gli ostacoli fiscali, la mancanza di progetti validi, la scarsit(cid:224) di risorse umane e le barriere culturali. Una prima analisi dell(cid:146)attuazione del piano d(cid:146)azione per il capitale di rischio Ł stata effettuata dalla Commissione nell(cid:146)ottobre del 1999. La Commissione ha messo in evidenza nella sua comunicazione alcune misure normative da adottare nel 2000 per accelerare tale attuazione, e proposto alcuni esempi di buona prassi per incoraggiare le riforme in tutti gli Stati membri. La Commissione inoltre controller(cid:224) e valuter(cid:224) regolarmente l(cid:146)attuazione di tale piano. Va anche osservato che uno degli obiettivi del piano d(cid:146)azione eEurope della Commissione (novembre 1999) Ł quello di triplicare la disponibilit(cid:224) di capitali d(cid:146)avviamento entro il 2003. Il piano d(cid:146)azione eEurope definitivo sar(cid:224) presentato per l(cid:146)approvazione al Consiglio europeo di Feira nel giugno 2000. (1) COM(1999) 493 def. (2) GU C 175 del 21. 6. 1999


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1049/00 von Olivier Dupuis (TDI) an die Kommission. OLAF.

eurovoc_concepts:
European Anti-fraud Office
European official
defamation
recruitment
regulations for civil servants
trade union rights

formats: html pdf print

text: 6. 3. 2001 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 72 E/15 Was den Vorschlag betrifft, die Sardellenbest(cid:228)nde am Anfang der Fischereisaison von Wissenschaftlern bewerten zu lassen, um Mitte des Jahres (cid:252)ber die zul(cid:228)ssige Gesamtfangmenge (TAC) zu entscheiden, so verf(cid:228)hrt die Kommission im Wirtschaftsjahr 2000 bereits nach diesem Konzept. Jetzt pr(cid:252)ft sie die M(cid:246)glichkeiten, das Konzept zur Managementstrategie auszuweiten, mit deren Hilfe sie auf alle Warnungen vor Bestandsgef(cid:228)hrdungen reagieren k(cid:246)nnte. Vom Wissenschaftlich-technischen und wirtschaftlichen Fischereiausschu(cid:223) ist eine Stellungnahme angefordert worden. Die Kommission teilt die Auffassung, da(cid:223) die Festlegung einer vorl(cid:228)ufigen TAC, die im Laufe des Jahres infolge einer entsprechenden wissenschaftlichen Bewertung ge(cid:228)ndert werden kann, f(cid:252)r den Fischereisektor Probleme aufwerfen kann. Deshalb beabsichtigt die Kommission, diese Vorgehensweise nur in F(cid:228)llen anzuwenden, in denen eine Bedrohung der Best(cid:228)nde vorliegt. Unter normalen Umst(cid:228)nden ist der traditionelle Ansatz einer j(cid:228)hrlichen Festlegung der TAC zu bevorzugen. (1) ABl. L 341 vom 31. 12. 1999. (2001/C 72 E/018) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1049/00 von Olivier Dupuis (TDI) an die Kommission (29. M(cid:228)rz 2000) Betrifft: OLAF Kann die Kommission auf der Grundlage der Antwort von Kommissionsmitglied Kinnock auf die Anfrage E-0262/00 (1) folgendes mitteilen: (cid:129) Wurden seit der Einrichtung der UCLAF Artikel 28 des Statuts sowie Artikel 12 Absatz 2 und Artikel 55 der Besch(cid:228)ftigungsbedingungen f(cid:252)r die sonstigen Bediensteten entgegenstehende Verhaltensweisen beim Personal von UCLAF selbst sowie von OLAF festgestellt? Falls ja, kann die Kommission unter Wahrung der Vertraulichkeit der Informationen die Tatbest(cid:228)nde mitteilen und (cid:252)ber die von ihr getroffenen Ma(cid:223)nahmen informieren? (cid:129) Kann sie best(cid:228)tigen, da(cid:223) sie im Fall von Anschuldigungen, die sich als diffamierend herausstellen, nicht beabsichtigt, direkt gegen die Informanten vorzugehen, die diffamierende Beschuldigungen erhoben haben, sondern gedenkt, auf der Grundlage von Artikel 24 die Verteidigung der Initiative der verleumdeten Person zu (cid:252)berlassen? Kann die Kommission au(cid:223)erdem mitteilen, welchen Beistand sie der verleumdeten Person auf der Grund- lage von Artikel 24 leisten kann? Wie beabsichtigt sie sicherzustellen, da(cid:223) ein Besitz geheimer Infor- mationen, die ein Beamter von OLAF in Aus(cid:252)bung seines Amtes erhalten hat, und eine m(cid:246)gliche Gewerkschaftst(cid:228)tigkeit desselben Beamten keine deontologischen (Kompetenz-) Konflikte verursacht? (1) ABl. C 374 E vom 28. 12. 2000, S. 48. Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (23. Mai 2000) Vor Einstellung eines neuen Mitarbeiters pr(cid:252)ft die Kommission anhand der von dem Bewerber vorgelegten Unterlagen, ob die Bedingungen gem(cid:228)(cid:223) Artikel 28 des Statuts bzw. die Bedingungen Artikel 12 Absatz 2 oder Artikel 55 der Besch(cid:228)ftigungsbedingungen f(cid:252)r die sonstigen Bediensteten erf(cid:252)llt sind. Der Kommis- sion liegen keine Anhaltspunkte daf(cid:252)r vor, da(cid:223) Beamte oder sonstige Bedienstete der Dienststelle (cid:132)Koor- dinierung der Ma(cid:223)nahmen zur Betrugsbek(cid:228)mpfung(cid:147) (UCLAF) diese Bedingungen nicht erf(cid:252)llt h(cid:228)tten. Nach der einschl(cid:228)gigen Verordnung bestehen f(cid:252)r den Direktor des Europ(cid:228)ischen Amts f(cid:252)r Betrugsbek(cid:228)mp- fung (OLAF) als Anstellungsbeh(cid:246)rde f(cid:252)r die OLAF-Bediensteten vergleichbare Verpflichtungen. Jeder Versto(cid:223) gegen das Statut durch die Mitarbeiter des OLAF wird also nach demselben Disziplinarverfahren geahndet wie vorschriftswidriges Verhalten von Kommissionsbeamten. Zwar hat der Direktor von OLAF erkl(cid:228)rt, ihm l(cid:228)gen keine Hinweise daf(cid:252)r vor, da(cid:223) Beamte oder sonstige Bedienstete von OLAF sich nicht an die genannten Vorschriften gehalten haben, er hat aber gleichzeitig darauf hingewiesen, da(cid:223) gegen einen Beamten ein Disziplinarverfahren wegen schuldhafter Handlungen anh(cid:228)ngig ist. Da hier(cid:252)ber noch keine endg(cid:252)ltige Entscheidung ergangen ist, k(cid:246)nnen dem Herrn Abgeordneten noch keine n(cid:228)heren Ausk(cid:252)nfte erteilt werden. C 72 E/16 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 6. 3. 2001 Werden ohne Grund schwerwiegende Anschuldigungen in bezug auf die berufliche Integrit(cid:228)t eines Beamten erhoben, so mu(cid:223) die Vewaltung gem(cid:228)(cid:223) Artikel 24 des Statuts alle Ma(cid:223)nahmen ergreifen, die zur Wiederherstellung des guten Rufs des Beamten notwendig sind. Dabei hat die Verwaltung (cid:129) vorbehaltlich einer (cid:220)berpr(cid:252)fung durch die Gerichte (cid:129) einen breiten Handlungsspielraum hinsichtlich der Art und Weise, in der sie dem Beamten Beistand leistet. Sie mu(cid:223) die Behauptungen zur(cid:252)ckweisen und alles ihr M(cid:246)gliche tun, um den guten Ruf des Beamten wiederherzustellen. Der Beistand nach Artikel 24 des Statuts kann also je nach Art der Drohung bzw. sonstigen Handlung und den W(cid:252)nschen des Opfers verschiedene Formen annehmen. Nach Artikel 17 des Statuts ist der Beamte verpflichtet, (cid:252)ber alle Tatsachen und Angelegenheiten, von denen er in Aus(cid:252)bung oder anl(cid:228)(cid:223)lich der Aus(cid:252)bung seines Amtes Kenntnis erh(cid:228)lt, strengstes Stillschweigen zu bewahren. Vertrauliche Informationen, die einem Mitarbeiter von OLAF bekannt geworden sind, d(cid:252)rfen deshalb nur f(cid:252)r die Ausf(cid:252)hrung der dem Beamten (cid:252)bertragenen Aufgaben verwendet werden. Es ist Sache des Direktors von OLAF, die notwendigen organisatorischen Ma(cid:223)nahmen zu treffen, wenn er der Auffassung ist, da(cid:223) zwischen den beruflichen Pflichten und der Gewerkschaftst(cid:228)tigkeit eines Beamten Konflikte auftreten k(cid:246)nnten. (2001/C 72 E/019) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1051/00 von Brigitte Langenhagen (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Mindestma(cid:223)e f(cid:252)r Plattfische gem. EU-Verordnung 850/98 (4. April 2000) In der neuen EU-Verordnung Nr. 850/98 (1) fehlen im Anhang XII die in der alten Verordnung noch enthaltenen Mindestma(cid:223)angaben f(cid:252)r verschiedene Plattfische (Steinbutt, Glattbutt, Limandes, Rotzunge, Flunder und Kliesche). Ich bitte die Kommission dazu um Beantwortung folgender Fragen: 1. Wurde die Aufnahme der Mindestma(cid:223)e bezeichneter Fischarten vers(cid:228)umt, oder wurden die Mindest- ma(cid:223)e tats(cid:228)chlich abgeschafft? 2. Wenn sie abgeschafft wurden, welche Gr(cid:252)nde haben die Kommission zu diesem Schritt bewegt? Teilt die Kommission die Auffassung, da(cid:223) zum Bestandschutz jeder Konsumfisch einem Mindestma(cid:223) 3. unterliegen sollte, damit die Fische mindestens einmal laichen k(cid:246)nnen? Ist sich die Kommission bewu(cid:223)t, da(cid:223) unterma(cid:223)ige Fische aufgrund ihres geringen Fleischanteils nicht 4. vermarktet werden k(cid:246)nnen? Teilt die Kommission dementsprechend die Auffassung, da(cid:223) das Mindestma(cid:223) f(cid:252)r die Scholle nicht 5. unter 25 cm gesenkt werden darf, um eine Einstufung als Konsumware zu erreichen? (1) ABl. L 318 vom 27. 11. 1998, S. 63. Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (31. Mai 2000) Die Angabe der Mindestma(cid:223)e fehlt bewu(cid:223)t und wurde von den Mitgliedstaaten im Anschlu(cid:223) an die Debatte vereinbart, die zur (cid:220)berarbeitung des Pakets technischer Ma(cid:223)nahmen f(cid:252)r den Nord-Ost-Atlantik, das in der Verordnung (EG) Nr. 850/98 des Rates vom 30. M(cid:228)rz 1998 zur Erhaltung der Fischereiressour- cen durch technische Ma(cid:223)nahmen zum Schutz von jungen Meerestieren enthalten ist, f(cid:252)hrte. Hauptbeweggrund der Kommission f(cid:252)r die (cid:220)berarbeitung des Pakets technischer Ma(cid:223)nahmen war, die Selektivit(cid:228)t der Fangger(cid:228)te f(cid:252)r die wichtigesten Fischarten in den Gemeinschaftsgew(cid:228)ssern so weit wie m(cid:246)glich zu verbessern. Bis auf einige Ausnahmen sind die in Anhang XII der Verordnung (EG) Nr. 850/98 des Rates genannten Fischarten diejenigen, von denen die gr(cid:246)(cid:223)ten Fischereien leben. Danach versuchte die Kommission, ebenfalls so weit wie m(cid:246)glich, unter Ber(cid:252)cksichtigung der Selektivit(cid:228)t der eingesetzten Fangger(cid:228)te, Mindestanlandegr(cid:246)(cid:223)en f(cid:252)r diese Arten festzulegen


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0944/00 af Jens-Peter Bonde (EDD) til Kommissionen. Vedvarende energi.

eurovoc_concepts:
Denmark
environmental tax
infringement of EU law
renewable energy
tax on consumption
wind energy

text: C 46 E/88 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 13. 2. 2001 76/769/E(cid:216)F af 27. juli 1976 om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begr(cid:230)nsning af markedsfłring og anvendelse af visse farlige stoffer og pr(cid:230)parater (4). Desuden er tr(cid:230)beskyttelsesmidler ogs(cid:229) omfattet af direktiv 98/8/EF om markedsfłring af biocidholdige produkter. Kommissionen har til hensigt i n(cid:230)r fremtid at vedtage foranstaltninger til gennemfłrelse af dette direktiv, og tr(cid:230)beskyttelsesmidler vil v(cid:230)re blandt de allerfłrste, der skal evalueres. Spłrgsm(cid:229)let om at foresl(cid:229) et yderligere direktiv, der begr(cid:230)nser markedsfłringen af disse biocider, vil blive overvejet i lyset af resultaterne af evalueringen. I R(cid:229)dets direktiv 91/689/E(cid:216)F af 12. december 1991 (5) defineres farligt affald i artikel 1, stk. 4, fłrste 3. led, som affald, der er opfłrt p(cid:229) en liste over farligt affald. Denne liste er fastlagt i R(cid:229)dets beslutning 94/904/EF af 22. december 1994 (6). P(cid:229) denne liste er impr(cid:230)gneret tr(cid:230) i form af bygge- eller nedrivnings- affald ikke opfłrt som farligt affald. Derfor g(cid:230)lder bestemmelserne i direktiv 91/689/E(cid:216)F ikke. tilpasning af I samme direktiv hedder det i artikel 1, stk. 4, andet led, at affald, hvorom en medlemsstat mener, at det udviser en eller flere af de egenskaber, der er opregnet i bilag III til direktivet, ogs(cid:229) er farligt affald. Medlemsstaterne skal meddele s(cid:229)danne sager til Kommissionen. Disse sager skal gennemg(cid:229)s af Kommis- sionen med henblik p(cid:229) en eventuel Indtil nu har Kommissionen modtaget meddelelser fra Det Forenede Kongerige og (cid:216)strig, som betragter impr(cid:230)gneret tr(cid:230) som (i det mindste delvis) farligt affald. Kommissionen er ved at behandle disse meddelelser som led i en stłrre gennemgang af listen over farligt affald p(cid:229) grundlag af omkring 300 meddelelser. Kommissionen har til hensigt inden (cid:229)rets udgang at forel(cid:230)gge et forslag om (cid:230)ndring af listen for det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 18 i R(cid:229)dets direktiv 91/156/E(cid:216)F (7) af 18. marts 1991 om (cid:230)ndring af direktiv 75/442/ E(cid:216)F (8) af 15. juli 1975 om affald, s(cid:229)ledes at udvalget kan afgive en udtalelse herom. I forslaget vil der blive taget hensyn til den vurdering, der er foretaget i forbindelse med Det Forenede Kongeriges og (cid:216)strigs meddelelser om impr(cid:230)gneret tr(cid:230). f(cid:230)llesskabslisten over farligt affald. Uanset om impr(cid:230)gneret tr(cid:230) klassificeres som farligt eller ikke-farligt affald, m(cid:229) det kun genanvendes eller bortskaffes i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 4 i direktiv 75/442/E(cid:216)F, dvs. uden at menneskets sundhed bringes i fare, og uden at miljłet skades, navnlig uden risiko for hverken vand, luft eller jord, eller fauna eller flora, uden at give gener ved stłj eller lugt, og uden at omr(cid:229)der eller landskaber p(cid:229)fłres skade. Kommissionen henviser ogs(cid:229) det (cid:230)rede medlem til svaret p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-0941/00. (1) EFT L 398 af 30. 12. 1989. (2) EFT L 30 af 6. 2. 1993. (3) EFT L 25 af 28. 1. 1997. (4) EFT L 262 af 27. 9. 1976. (5) EFT L 377 af 31. 12. 1991. (6) EFT L 356 af 31. 12. 1994. (7) EFT L 78 af 26. 3. 1991. (8) EFT L 194 af 25. 7. 1975. (2001/C 46 E/091) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0944/00 af Jens-Peter Bonde (EDD) til Kommissionen (29. marts 2000) Om: Vedvarende energi Vil Kommissionen oplyse, hvor langt den er i sin vurdering af den danske regerings planer om at indfłre s(cid:229)kaldte VE-beviser? Forbrugerne skal tilsyneladende tvinges til at kłbe VE-beviser (VE = vedvarende energi) i forhold til deres elforbrug, og det kan derfor til forveksling ligne en ny form for beskatning. Er det Kommissionens vurdering, at der er tale om en skat til de danske forbrugere? Og vil Kommissionen oplyse, om CO2-afgiften p(cid:229) vindmłller, som ellers er CO2-frie, er i overensstemmelse med EU(cid:146)s g(cid:230)ldende regler? 13. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 46 E/89 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (10. maj 2000) Kommissionen er ved at f(cid:230)rdiggłre sin vurdering af den danske regerings planer om at indfłre s(cid:229)kaldte VE-beviser (VE = vedvarende energi) for elektricitet, der stammer fra vedvarende energikilder. En beslutning skulle foreligge i den n(cid:230)rmeste fremtid. fra vedvarende Systemet med henblik p(cid:229) VE-beviser fungerer s(cid:229)ledes: Producenterne af elektricitet energikilder vil modtage et antal VE-beviser i forhold til deres samlede elproduktion. Forbrugerne vil blive forpligtet til at kłbe VE-beviser i forhold til en vis del af deres samlede elforbrug. Producenterne af den dyrere VE-baserede elektricitet er dermed sikret kompensation ud over markedsprisen for elektricitet. Prisen p(cid:229) beviserne varierer mellem 0,10 DKK/kWh og 0,27 DKK/kWh elektricitet. Forpligtelsen til at kłbe beviser vil betyde en stłrre samlet elregning til forbrugerne, hvilket det (cid:230)rede medlem sammenligner med en ny form for beskatning bortset fra betegnelsen. Kommissionen bem(cid:230)rker, at penge til beviserne ikke g(cid:229)r til statskassen og derfor ikke udgłr en beskatning. Der er snarere tale om en skattelignende afgift i form af penge, der skal finansiere et bestemt projekt eller g(cid:229) til et bestemt form(cid:229)l og s(cid:229)ledes skal v(cid:230)re til fordel for visse virksomheder som i dette tilf(cid:230)lde producenter af elektricitet fra vedvarende energikilder. Kommis- sionen vil gerne understrege, at nuv(cid:230)rende producenter af VE-baseret elektricitet i Danmark modtager direkte statsstłtte, som finansieres over skatteindt(cid:230)gter. At en foranstaltning har samme effekt som en forbrugsafgift har desuden i sig selv ingen indflydelse p(cid:229) Kommissionens vurdering af en foranstaltnings indvirkninger p(cid:229) konkurrencen og f(cid:230)llesmarkedets funk- tion. Kun i tilf(cid:230)lde, hvor en foranstaltning ikke anvendes ensartet og s(cid:229)ledes begunstiger visse virk- somheder eller produktionen af visse varer, kan Kommissionen gribe ind i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1 (tidl. artikel 92). Den danske CO2-afgift p(cid:229) br(cid:230)ndstof og elektricitet er baseret p(cid:229) CO2-indholdet i br(cid:230)ndstof. I forbindelse med elektricitet baseres afgiften p(cid:229) CO2-indholdet i kul, da de fleste kraftv(cid:230)rker i Danmark er kulfyrede. Mens afgiften er p(cid:229) 100 DKK/ton CO2, der udsendes, n(cid:229)r elektricitet genereres fra kul, er den kun p(cid:229) 0,10/kWh DKK for elektricitet. I łjeblikket modtager vindmłller og andre VE-baserede kraftv(cid:230)rker, som er CO2-frie eller kun udsender meget lidt CO2, tilskud p(cid:229) samme belłb som kompensation for afgiften. I lłbet af de kommende (cid:229)r vil disse tilskud blive erstattet med den laveste pris for VE-beviserne, som ligeledes er 0,10 DKK/kWh. P(cid:229) denne m(cid:229)de sikres det, at de p(cid:229)g(cid:230)ldende kraftv(cid:230)rker fortsat f(cid:229)r kompensation for CO2- afgiften. (2001/C 46 E/092) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0945/00 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (29. marts 2000) Om: Frigivelse af luftrum P(cid:229) et młde i den europ(cid:230)iske civile luftfartskonference fremfłrte de franske repr(cid:230)sentanter, at den stadige łgede lufttrafik, som var ansvarlig for forsinkelser i lufthavne, fłrst og fremmest skyldes d(cid:229)rlig forvaltning af de eksisterende slots og minder om, at milit(cid:230)r luftfart har f(cid:229)et 60 % af Frankrigs luftrum for flere (cid:229)r ud i fremtiden. Eftersom problemet vedrłrende flyforsinkelser berłrer alle medlemsstater bedes Kommissionen besvare fłlgende: 1. Hvor stor en procentdel af luftrummet er forbeholdt milit(cid:230)re fly i medlemsstaterne? 2. Findes der tal for Gr(cid:230)kenland?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-1028/00 di Koldo Gorostiaga Atxalandabaso (NI) alla Commissione. Violazione degli articoli 2, paragrafo 4, e 6, paragrafo 2, del trattato di Amsterdam.

eurovoc_concepts:
Basque Country
France
derogation from EU law
free movement of persons
fundamental rights
national minority

text: 26. 1. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 26 E/147 (2001/C 26 E/182) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1028/00 di Koldo Gorostiaga Atxalandabaso (NI) alla Commissione (29 marzo 2000) Oggetto: Violazione degli articoli 2, paragrafo 4, e 6, paragrafo 2, del trattato di Amsterdam Il governo di coalizione austriaco Ł stato oggetto di forti critiche fin dal suo insediamento nel febbraio scorso. Con il chiaro intento di sottolineare la posizione dell(cid:146)opinione pubblica dell(cid:146)UE, migliaia di europei hanno manifestato per le strade di Vienna con l(cid:146)appoggio comune di tutte le istituzioni europee. L(cid:146)11 marzo 2000 il governo francese ha inviato forze di polizia alla frontiera franco-spagnola che separa il popolo basco per impedire il passaggio di cittadini baschi che intendevano recarsi ad una marcia popolare a Bayonne. Scopo della manifestazione era quello di denunciare la dispersione dei prigionieri politici baschi tra vari penitenziari francesi e spagnoli nonchØ la violazione dei loro diritti e di quelli dei loro famigliari. Il governo francese, con il pieno consenso del governo spagnolo, ha dato applicazione all(cid:146)articolo 2 della Convenzione di Schengen che consente, la chiusura delle frontiere. Dobbiamo constatare che, paradossalmente, mentre la manifestazione di Vienna Ł stata incoraggiata, quella di Bayonne Ł stata vietata. in casi eccezionali, Possono gli Stati membri dell(cid:146)UE indicare ai cittadini europei quali diritti umani sono autorizzati a 1. tutelare? Le disposizioni di Schengen possono essere applicate, come ha fatto il governo francese, per revocare 2. completamente diritti fondamentali, garantiti dalla Convenzione europea per i diritti dell(cid:146)uomo, nonchØ il principio stesso della libera circolazione delle persone all(cid:146)interno dell(cid:146)UE? 3. Pu(cid:242) il popolo basco vivere in un(cid:146)Unione europea priva di cortine di ferro interne? Risposta data dal sig. Vitorino in nome della Commissione (28 aprile 2000) Da una parte, l(cid:146)articolo 2, paragrafo 2 della convenzione di Schengen permette ad uno Stato membro, nel rispetto di alcune procedure previste dall(cid:146)acquis di Schengen, di reintrodurre per un periodo limitato controlli sulle persone alle frontiere interne quando l(cid:146)ordine pubblico o la sicurezza nazionale lo richiedono. libera circolazione dei cittadini dell(cid:146)Unione prevede alcune limitazioni giustificate da motivi di ordine pubblico e di pubblica sicurezza (1). Il diritto comunitario in vigore in materia di Dall(cid:146)altra, l(cid:146)esercizio dei diritti fondamentali come la libert(cid:224) d(cid:146)espressione e la libert(cid:224) di riunione pacifica possono, ai sensi degli articoli 10, paragrafo 2, e 11, paragrafo 2, della convenzione per la salvaguardia dei diritti dell(cid:146)uomo e delle libert(cid:224) fondamentali, essere soggetti segnatamente ad alcune restrizioni previste dalla legge e che costituiscono misure necessarie, in una societ(cid:224) democratica, alla sicurezza nazionale o alla difesa dell(cid:146)ordine. (1) Cfr. segnatamente gli articoli 39, paragrafo 3, 46, paragrafo 1 e 55 del trattato CE, come pure la direttiva no 64/ 221/CEE del 25 febbraio 1964 per il coordinamento dei provvedimenti speciali riguardanti il trasferimento e il soggiorno degli stranieri, giustificati da motivi d(cid:146)ordine pubblico, di pubblica sicurezza e di sanit(cid:224) pubblica (GU 56 del 4. 4. 1964). (2001/C 26 E/183) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1037/00 di Francesco Speroni (TDI) alla Commissione Oggetto: Propriet(cid:224) intellettuale di materiale genetico umano (4 aprile 2000) Le indiscutibili perplessit(cid:224) in campo etico e giuridico, suscitate dalla recente concessione da parte dell(cid:146)UEB (Ufficio europeo dei brevetti) di un brevetto su materiale genetico umano, portano nuovamente alla luce le regole che attualmente disciplinano il delicato settore delle biotecnologie


title: PREGUNTA ESCRITA E-0949/00 de Marie-Noëlle Lienemann (PSE) a la Comisión. Despidos colectivos en el grupo ABB-Alsthom.

eurovoc_concepts:
European Works Council
European social policy
collective dismissal
infringement of EU law
worker consultation

text: C 303 E/210 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/242) PREGUNTA ESCRITA P-0805/00 de Othmar Karas (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (9 de marzo de 2000) Asunto: Fondos para el Programa PRINCE: campaæa de informaci(cid:243)n sobre el euro En estos dos œltimos aæos, los fondos disponibles para la informaci(cid:243)n de los ciudadanos no se han utilizado en su totalidad. En el presupuesto para 1999, se dispon(cid:237)a de 38 M€ en crØditos de compromiso, de los cuales, realmente, s(cid:243)lo se utilizaron 35,1 M€. Teniendo en cuenta la insuficiencia de la informaci(cid:243)n y del conocimiento sobre el euro por parte de los ciudadanos, la falta de agotamiento de los crØditos disponibles es verdaderamente incomprensible, lamentable y plantea diversas preguntas: ¿Por quØ motivo no se agotaron los crØditos previstos en la l(cid:237)nea presupuestaria B3-306, a pesar de que las estad(cid:237)sticas del Eurobar(cid:243)metro relativas tanto a las empresas como al pœblico en general, sobre todo a los grupos mÆs desfavorecidos, muestran una considerable necesidad de preparaci(cid:243)n para el cambio al euro? ¿QuØ Æmbitos se han visto afectados por las reducciones: las cofinanciaciones de las campaæas nacionales o la campaæa que debe realizar la Comisi(cid:243)n a escala europea? ¿QuØ tipo de gastos no se efectu(cid:243)? ¿Con quØ argumentos se justifica la falta de agotamiento de los crØditos? ¿Hay algunos Estados miembros que no han utilizado los crØditos de los que dispon(cid:237)an? En caso afirmativo, ¿puede indicar la Comisi(cid:243)n de quØ Estados miembros se trata? Respuesta de la Sra. Reding en nombre de la Comisi(cid:243)n (4 de abril de 2000) En el presupuesto de 1999 se destin(cid:243) un total de 38 M€ para dos acciones prioritarias; en concreto, 35,1 M€ para el programa «El euro, una moneda para Europa», y 2,9 M€ para la Agenda 2000. Por lo que se refiere al euro, la Comisi(cid:243)n realiz(cid:243) el plan que ten(cid:237)a inicialmente previsto. En concreto, se comprometi(cid:243) el 98,6 % de los fondos de 1999 y, en cuanto al aæo 1998, este porcentaje se eleva al 99,9 %. Por lo que respecta a la Agenda 2000, los Estados miembros, a excepci(cid:243)n de Francia y, en menor medida, de los Pa(cid:237)ses Bajos y de Irlanda, no quisieron celebrar convenciones con la Comisi(cid:243)n. Por este motivo, no se utilizaron totalmente los fondos inicialmente previstos. En el marco de su programa «El euro, una moneda para Europa», la Comisi(cid:243)n ha creado asociaciones bilaterales con trece Estados miembros. El Reino Unido y Dinamarca, por motivos internos, no quisieron adherirse a ellas. (2000/C 303 E/243) PREGUNTA ESCRITA E-0949/00 de Marie-Noºlle Lienemann (PSE) a la Comisi(cid:243)n (29 de marzo de 2000) Asunto: Despidos colectivos en el grupo ABB-Alsthom ¿Puede comprobar la Comisi(cid:243)n si el procedimiento seguido para los despidos previstos en el grupo ABB- Alsthom Power en numerosos pa(cid:237)ses de la Uni(cid:243)n viola el Derecho comunitario? ¿Puede adoptar medidas para evitar estos despidos? No s(cid:243)lo la mayor(cid:237)a de estas supresiones de puestos de trabajo no obedece a necesidades industriales y plantea enormes problemas sociales, sino que estas decisiones se adoptan ademÆs sin dialogar ni negociar con las organizaciones sindicales y los comitØs europeos de empresa. En efecto, parece que la Directiva europea relativa a los comitØs europeos de empresa no es adecuada para los casos de fusi(cid:243)n de dos empresas, sobre todo cuando Østa se efectœa a partes iguales, y no garantiza la consulta de los asalariados en relaci(cid:243)n con los despidos consecuencia de una fusi(cid:243)n. 24. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 303 E/211 En todo caso, convendr(cid:237)a mejorar la mencionada directiva para colmar dicha laguna, si se llegara a comprobar su existencia. Por otra parte, ¿piensa la Comisi(cid:243)n proponer la actualizaci(cid:243)n y mejora de la Directiva sobre la creaci(cid:243)n de comitØs de empresa europeos en lo referente a las fusiones de empresas? Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (17 de abril de 2000) Se ruega a Su Seæor(cid:237)a se refiera a la respuesta de la Comisi(cid:243)n a su pregunta oral H-0238/00, formulada en el turno de preguntas de la sesi(cid:243)n de marzo I de 2000 (1) del Parlamento. (1) Debates del Parlamento Europeo (marzo I de 2000). (2000/C 303 E/244) PREGUNTA ESCRITA P-1110/00 de Cristiana Muscardini (UEN) a la Comisi(cid:243)n (4 de abril de 2000) Asunto: Libre circulaci(cid:243)n en Italia de las personas «no identificables» El 6 de marzo pasado, el Ministerio de Interior envi(cid:243) una circular a todas las jefaturas italianas y a las oficinas de la polic(cid:237)a de fronteras en la que se sugiere no detener a los ciudadanos no comunitarios de nacionalidades o etnias para las cuales, vista la experiencia adquirida, resulte improbable la repatriaci(cid:243)n, debido tambiØn a la falta de colaboraci(cid:243)n de las representaciones diplomÆticas de los pa(cid:237)ses de presunta pertenencia en llegar a identificarlas en el plazo mÆximo de detenci(cid:243)n en los centros de permanencia temporal, organizados precisamente para acoger a los inmigrantes clandestinos, sin documentos de identidad o en espera de repatriaci(cid:243)n. Al parecer, esta medida se refiere en concreto a las personas de nacionalidad yugoslava, argelina, ecuatoriana, iraqu(cid:237) y turca, as(cid:237) como a los kurdos. En otras palabras, la circular autoriza la libre circulaci(cid:243)n de personas inmigradas clandestinamente y «no identificables», lo que constituye, entre otras cosas, una infracci(cid:243)n de la Ley Napolitano-Turco que, en principio, regula la afluencia de inmigrados. En consecuencia, de hecho en Italia se aplica el principio de la libre circulaci(cid:243)n de personas que no estÆn en condiciones de presentar un documento de identidad o que no quieren dar a conocer su identidad: 1. 2. 3. 4. 5. ¿Conoce la Comisi(cid:243)n el contenido de esta medida? ¿Ha evaluado las consecuencias de su aplicaci(cid:243)n, tambiØn para los Estados miembros fronterizos de Italia que no han firmado los acuerdos de Schengen? ¿Considera estas propuestas conformes con los acuerdos de Schengen? En caso negativo, ¿por quØ no propone la suspensi(cid:243)n de Italia de dichos acuerdos, con el fin de salvaguardar los derechos de los Estados miembros por lo que concierne al control de la inmigraci(cid:243)n en su territorio? ¿No considera que estas medidas carentes de sensatez contribuyen a fomentar la xenofobia entre la poblaci(cid:243)n? Respuesta del Sr. Vitorino en nombre de la Comisi(cid:243)n (19 de abril de 2000) La Comisi(cid:243)n desconoce los hechos mencionados por Su Seæor(cid:237)a. EstÆ llevando a cabo una investigaci(cid:243)n en el Estado miembro correspondiente e informarÆ a Su Seæor(cid:237)a de los resultados de la misma


title: Ontwerp Besluit van het Gemengd Comité van de EER tot wijziging van Protocol 31 (Samenwerking op specifieke gebieden buiten de vier vrijheden) bij de EER-Overeenkomst - Ontwerp gemeenschappelijk standpunt van de Gemeenschap

eurovoc_concepts:
EFTA countries
EU programme
cultural cooperation


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0939/00 υποβολή: Antonio Di Pietro (ELDR) προς την Επιτροπή. Βελγική νομοθεσία σε ό,τι αφορά τα εργαστήρια κλινικής βιολογίας.

eurovoc_concepts:
Belgium
application of EU law
medical diagnosis
right of establishment

text: 28. 12. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 374 E/189 Ta progra·mmata-plai·sio thw EE den ei·nai anoikta· stiw anaptysso·menew xv·rew. Me a·lla lo·gia, den ei·nai dynato·n p. x. se etai·royw apo· th Bo·reio Afrikh· na symmete·xoyn se episthmonika· kai texnologika· progra·mmata gia to periba·llon. Ti·pote den toyw empodi·zei na pragmatopoioy·n e·reynew, den ypa·rxei o·mvw prooptikh· xrhmatodo·th- shw, kauv·w oi anaptysso·menew xv·rew den mporoy·n na la·boyn me·row se koinopraji·ew zhtv·ntaw xrhmatodo·thsh. Giati· na e·xoyn e·tsi ta pra·gmata, th stigmh· poy oi dynato·thtew thw Rvsi·aw, p. x. na symmeta·sxei e·xoyn ayjhuei·; (cid:201)xei ejetasuei· to ue·ma se sy·ndesh me to gegono·w o·ti ta problh·mata aperh·mvshw sth Bo·reio Afrikh· h· ta problh·mata thw Mesogei·oy entopi·zontai sto katv·fli thw EE; Ei·nai diateueime·nh h EE na metabiba·sei stoyw ento·pioyw episth·monew perisso·terew armodio·thtew sxetika· me th dia·uesh xrhmatodotikv·n me·svn, prokeime·noy na synexisuei· h ergasi·a kai meta· thn apoxv·rhsh tvn xrhmatodo- tikv·n etai·rvn kai na diasfalisuei· o·ti den ua efarmo·zontai progra·mmata xvri·w th symbolh· ento·pivn episthmo·nvn; Apa·nthsh toy k. Busquin ej ono·matow thw Epitroph·w (14 Aprili·oy 2000) H Epitroph· symfvnei· plh·rvw me thn a·poch toy Ajio·timoy Me·loyw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy o·son afora· to ro·lo thw e·reynaw sthn ana·ptyjh tvn anaptysso·menvn xvrv·n (AAX), kauv·w epi·shw o·ti h e·reyna pre·pei na kauori·zetai apo· th zh·thsh kai na estia·zetai ston problhmatismo· ana·ptyjhw tvn xvrv·n aytv·n. Ei·nai gegono·w o·ti epitre·petai h symmetoxh· tvn AAX sta uematika· progra·mmata toy 5oy progra·mmatow- plaisi·oy, xvri·w th dynato·thta koinotikh·w xrhmatodo·thshw (to i·dio isxy·ei gia th Rvsi·a) alla· to a·noigma ayto· apotelei· pro·odo se sy·gkrish me to 4o pro·gramma-plai·sio, to opoi·o epe·trepe en me·rei th symmetoxh· toyw. Anti·ueta, pare·xontai eidika· stiw xv·rew ayte·w dy·o dynato·thtew sto plai·sio toy orizo·ntioy progra·mmatow INCO• h dra·sh INCO-DEV h opoi·a apoble·pei sygkekrime·na sthn prov·uhsh thw episthmonikh·w kai texnologikh·w synergasi·aw metajy· Koino·thtaw kai o·lvn tvn AAX kai h dra·sh INCO-MED h opoi·a afora· mo·non tiw xv·rew thw Mesogei·oy poy synde·ontai me xarakthristikoy·w gia thn perioxh· tomei·w. (cid:211)low o problhmatismo·w gia to nero·, o·pvw kai ta problh·mata aperh·mvshw, apotelei· kentriko· ue·ma toy INCO-MED. Ayte·w oi dy·o dra·seiw, xa·riw sto synexh· dia·logo, env·noyn toyw ekprosv·poyw tvn perioxv·n o·xi mo·non ston kauorismo· toy pedi·oy synergasi·aw poy pre·pei na provuhuei· alla· kai sth diadikasi·a epilogh·w tvn prota·sevn, idi·vw o·son afora· th syna·feia tvn e·rgvn ana·ptyjhw thw perioxh·w. INCO-MED, o·xi mo·non epitre·poyn tiw Eja·lloy, oi tro·poi efarmogh·w tvn programma·tvn INCO-DEV kai prvtoboyli·ew apo· anaptysso·menew xv·rew alla· kai tiw enuarry·nei. Oy·tvw h· a·llvw, h symmetoxh· episthmo·nvn apo· tiw xv·rew ayte·w se iso·timh ba·sh apotelei· o·ro gia th dynato·thta epilogh·w tvn prota·sevn poy paralamba·nontai sto plai·sio tvn programma·tvn aytv·n. (cid:201)naw apo· toyw sto·xoyw ei·nai o·ntvw na enisxyuei· to dynamiko· e·reynaw aytv·n tvn tri·tvn xvrv·n me ereynhtiko· e·rgo to opoi·o ua pragmatopoihuei· apo· koinoy· apo· tiw en lo·gv xv·rew kai thn Koino·thta oy·tvw v·ste na ei·nai oi xv·rew ayte·w se ue·sh, pe·ran toy e·rgoy, na anala·boyn perisso·terew eyuy·new sthn anaptyjiakh· toyw diadikasi·a. (2000/C 374 E/222) GRAPTH ERVTHSH E-0939/00 ypobolh·: Antonio Di Pietro (ELDR) prow thn Epitroph· (29 Marti·oy 2000) Ue·ma: Belgikh· nomouesi·a se o·,ti afora· ta ergasth·ria klinikh·w biologi·aw Sto Be·lgio, to basiliko· dia·tagma ariu. 143 thw 30h·w Dekembri·oy 1982 apagorey·ei th diejagvgh· oiasdh·pote morfh·w ele·gxvn se ergasth·ria klinikh·w biologi·aw apo· opoiodh·pote pro·svpo to opoi·o den ei·nai ejoysiodoth- me·no na pragmatopoiei· iatrike·w analy·seiw. C 374 E/190 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 28. 12. 2000 Stiw 17 Dekembri·oy 1999, ypoblh·uhke sthn Epitroph· prosfygh· (COMP/37. 7. 754) ba·sei thw opoi·aw ti·uetai ypo· amfisbh·thsh o anvte·rv belgiko·w no·mow, o opoi·ow afora· pasifanv·w to dikai·vma egkatasta·sevw (a·ruro 43 EK). To 1987, kato·pin prosfygh·w thw Epitroph·w, to Dikasth·rio tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn e·krine o·ti o anvte·rv belgiko·w no·mow ei·nai symbato·w me thn eleyueri·a egkata·stashw dio·ti den dhmioyrgei· diakri·seiw, xvri·w o·mvw na epibebaiv·nei ton analogiko· toy xarakth·ra (Apo·fash thw 12hw Febroyari·oy 1987, ypo·uesh 221/85, Epitroph· tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn kata· Basilei·oy toy Belgi·oy, Syllogh· thw Nomologi·aw toy Dikasthri·oy 1987, sel. 719). (Apo·fash thw 30h·w Noembri·oy 1995, ypo·uesh C-55/94, Gebhard, Syllogh· thw Entoy·toiw, to 1995, Nomologi·aw toy Dikasthri·oy 1995, sel. I-4186), to Dikasth·rio tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn e·krine o·ti ka·ue euniko· me·tro, ako·mh kai sthn peri·ptvsh poy efarmo·zetai se o·loyw katoi·koyw thw Koino·thtaw adiakri·tvw, o·pvw o ypo· eje·tash belgiko·w no·mow (cid:129) «poy ende·xetai na parakvly·sei h· na katasth·sei ligo·tero elkystikh·» thn a·skhsh epagge·lmatow se yph·koo a·lloy kra·toyw me·loyw h· thn pro·sbash· toy sthn en lo·gv epaggelmatikh· drasthrio·thta (cid:129) ende·xetai na mh symbiba·zetai me to a·ruro 43 thw Synuh·khw EK ea·n to me·tro ayto· den dikaiologei·tai apo· epitaktiko· lo·go genikoy· symfe·rontow kai den e·xei analogiko· xarakth·ra. Ypo· to pri·sma tvn anvte·rv stoixei·vn, pv·w proti·uetai h Epitroph· na efarmo·sei ayth· th ne·a nomologi·a h opoi·a anagnvri·zei vw ba·simh thn ue·sh poy h i·dia ypera·spize prin apo· oktv· xro·nia; Proti·uetai eja·lloy na epalhuey·sei sh·mera ton analogiko· xarakth·ra tvn epi·maxvn diata·jevn, pra·gma to opoi·o arnh·uhke na pra·jei to Dikasth·rio to 1987, dedome·noy o·ti sh·mera oi eunikoi· kano·new poy die·poyn toyw ele·gxoyw sta ergasth·ria klinikh·w biologi·aw apokli·noyn poly· e·ntona apo· to e·na kra·tow me·low sto a·llo; Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (10 Mai(cid:138)oy 2000) (cid:211)pvw ypogrammi·zei to ajio·timo me·low, e·xei ejelixuei· h nomologi·a toy Dikasthri·oy, o·son afora· to dikai·vma egkata·stashw. Epiple·on, h prosfygh· poy anafe·retai perie·xei e·na orisme·no ariumo· ne·vn stoixei·vn se sxe·sh me thn prosfygh· poy ei·xe vw apote·lesma thn apo·fash toy Dikasthri·oy thw 12 Febroyari·oy 1987. (cid:201)ktote, h Epitroph· pragmatopoiei· mia emperistatvme·nh eje·tash thw belgikh·w nomouesi·aw poy die·pei ta ergasth·ria iatrikv·n analy·sevn. (2000/C 374 E/223) GRAPTH ERVTHSH E-0946/00 ypobolh·: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (29 Marti·oy 2000) Ue·ma: Epistrofh· klape·ntvn h· parano·mvw ejaxue·ntvn politistikv·n agauv·n Sta Hnvme·na (cid:201)unh provuei·tai mia ne·a Sy·mbash gia thn epistrofh· tvn klape·ntvn politistikv·n agauv·n, h opoi·a zhtei· se te·toiew periptv·seiw na ekkinoy·n diapragmatey·seiw metajy· tvn endiaferome·nvn merv·n. 1. 2. (cid:201)xei ekdhlv·sei h Epitroph· thn yposth·rijh· thw gia th sygkekrime·nh sy·mbash; (cid:201)xei protei·nei prow ta kra·th me·lh thn ypografh· thw; Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (12 Mai(cid:138)oy 2000) Ej o·svn gnvri·zei h Epitroph·, den e·xoyn ypoblhuei· sta plai·sia tvn Hnvme·nvn Eunv·n prota·seiw gia thn e·gkrish ne·aw sy·mbashw sxetika· me thn epistrofh· klape·ntvn politistikv·n agauv·n. Eja·lloy, to ue·ma ayto· apotelei· antikei·meno thw sy·mbashw Unidroit toy 1995 gia thn epistrofh· klape·ntvn h· parano·mvw ejaxue·ntvn politi- stikv·n agauv·n. H Epitroph· e·labe me·row stiw ergasi·ew gia thn proetoimasi·a thw en lo·gv sy·mbashw me thn idio·thta toy parathrhth·. H Epitroph· symmeri·zetai to geniko·tero sto·xo katapole·mhshw thw para·nomhw diaki·nhshw tvn politistikv·n agauv·n ton opoi·o epidiv·kei h sy·mbash Unidroit. Vsto·so, lambanome·nvn ypo·ch tvn armodioth·tvn thw Epitroph·w o·son afora· to anvte·rv ue·ma sta plai·sia toy paro·ntow stadi·oy eje·lijhw toy koinotikoy· dikai·oy, h Epitroph· den e·xei ako·mh ekdhlv·sei thn yposth·rijh· thw gia th sygkekrime·nh sy·mbash protei·nontaw sta kra·th me·lh na thn ypogra·coyn


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-1023/00 från Niels Busk (ELDR) till kommissionen. Betalning av medansvarsavgift.

eurovoc_concepts:
agricultural quota
common agricultural policy
fodder
producer co-responsibility

text: C 46 E/106 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 (2001/C 46 E/111) SKRIFTLIG FR¯GA E-1019/00 fr(cid:229)n Lucio Manisco (GUE/NGL) till r(cid:229)det (6 april 2000) ˜mne: Fem fall av tortyr och kr(cid:228)nkningar av de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna i Turkiet De sju senaste dagarna har olika tidningar, icke-statliga organisationer samt k(cid:228)llor hos internationella R(cid:246)da korset och FN informerat Europaparlamentet om de allvarliga fall som r(cid:246)r fem turkiska yrkesut(cid:246)vare, ingenj(cid:246)rer och f(cid:246)retagare (cid:129) Halil Muftuoglu, Emre Nil, Ferhat Terkoglu, Hasan Basri Guner och Timur Ayan (cid:129) vilka efter utdragen och grym tortyr har tvingats att underteckna falska bek(cid:228)nnelser om brott mot staten. Enligt uttalanden fr(cid:229)n offren och enligt bevismaterial fr(cid:229)n olika k(cid:228)llor bestod tortyren bland annat av elchocker i testiklarna, kallvattendusch, slag med batonger insvepta i handdukar f(cid:246)r att inte l(cid:228)mna bl(cid:229)m(cid:228)rken efter sig. Detta har inte n(cid:228)mnts i den turkiska pressen. De som utf(cid:246)rde tortyren var tj(cid:228)nstem(cid:228)n och andra anst(cid:228)llda vid enheten f(cid:246)r bek(cid:228)mpning av organiserad brottslighet i Istanbul, ett organ som tillh(cid:246)r den turkiska statens spaningspolis. Alla fem (cid:228)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande h(cid:228)ktade i f(cid:228)ngelset i Bayrampasa i v(cid:228)ntan p(cid:229) r(cid:228)tteg(cid:229)ng. Anser inte r(cid:229)det att det mycket stora antalet allvarliga kr(cid:228)nkningar av de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna p(cid:229) 1. ett i(cid:246)gonenfallande s(cid:228)tt dementerar premi(cid:228)rminister Ecevits och hela den turkiska regeringens bekr(cid:228)ftelser om att reformerna av r(cid:228)ttssystemet redan p(cid:229)b(cid:246)rjats f(cid:246)r att underl(cid:228)tta Turkiets anslutning till Europeiska unionen? 2. Under den resa som Verheugen, kommissionsledamot med ansvar f(cid:246)r utvidgningen, nyligen gjorde till Istanbul uttalade han sig positivt om de framsteg som Turkiet gjort p(cid:229) detta omr(cid:229)de. Anser inte r(cid:229)det att detta till stor del var omotiverat eller i alla fall f(cid:246)rhastat? ˜r inte r(cid:229)det av den (cid:229)sikten att den turkiska regeringen omedelbart b(cid:246)r kr(cid:228)vas p(cid:229) f(cid:246)rklaringar om innan f(cid:246)rhandlingar om 3. den om(cid:228)nskliga behandling som de fem h(cid:228)ktade personerna har genomg(cid:229)tt, Turkiets anslutning till Europeiska unionen inleds? Svar (10 juli 2000) Europeiska unionen har tagit upp, och kommer p(cid:229) nytt att ta upp, fr(cid:229)gan om de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna med den turkiska regeringen, senast i samband med m(cid:246)tet i associeringsr(cid:229)det f(cid:246)r EG och Turkiet den 11 april 2000. EU (cid:228)r bekymrat (cid:246)ver rapporter om kr(cid:228)nkningar av de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och kommer att forts(cid:228)tta med att noga (cid:246)vervaka situationen n(cid:228)r det g(cid:228)ller de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna i Turkiet och vid behov ta upp enskilda fall med de turkiska myndigheterna. Turkiet har inlett en reformprocess p(cid:229) detta omr(cid:229)de. EU v(cid:228)lkomnar Turkiets avsikt att f(cid:246)rb(cid:228)ttra situationen n(cid:228)r det g(cid:228)ller de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och kommer att forts(cid:228)tta med att st(cid:246)dja och uppmuntra de turkiska insatserna i detta avseende. EU ser fram emot ytterligare framsteg p(cid:229) detta omr(cid:229)de. I detta sammanhang erinrar EU om att (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med de politiska K(cid:246)penhamnskriterierna, som (cid:228)ven garanterar de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna, (cid:228)r en f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r att anslutningsf(cid:246)rhandlingar skall inledas. F(cid:246)ljaktligen har n(cid:229)gra s(cid:229)dana f(cid:246)rhandlingar (cid:228)nnu inte p(cid:229)b(cid:246)rjats med Turkiet. (2001/C 46 E/112) SKRIFTLIG FR¯GA P-1023/00 fr(cid:229)n Niels Busk (ELDR) till kommissionen (29 mars 2000) ˜mne: Betalning av medansvarsavgift Genom r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 603/95 (1) om den gemensamma marknaden f(cid:246)r torkat foder inf(cid:246)rdes ett kvotsystem f(cid:246)r fodertorkningsindustrin som inneb(cid:228)r att en produktionskvot fastst(cid:228)lls f(cid:246)r varje medlemsstat. 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/107 Om produktionskvoten (cid:246)verskrids p(cid:229) EU-niv(cid:229) skall alla medlemsstater b(cid:246)ta genom att betala en gemensam medansvarsavgift p(cid:229) upp till 5 procent. H(cid:228)rigenom straffas en medlemsstat som inte har (cid:246)verskridit sin kvot (och som kanske inte har f(cid:246)rbrukat den) f(cid:246)r att de andra medlemsstaterna har (cid:246)verskridit kvoten. Finner kommissionen denna medansvarsavgift l(cid:228)mplig? Kommer kommissionen att agera f(cid:246)r att (cid:228)ndra den gemensamma marknaden f(cid:246)r torkat foder? (1) EGT L 63, 21. 3. 1995, s. 1. Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (27 april 2000) Vid denna reform godk(cid:228)nde medlemsstaterna en kompromissl(cid:246)sning varvid man inf(cid:246)rde principen om en allm(cid:228)n s(cid:228)nkning av st(cid:246)det vid (cid:246)verskridandet av den h(cid:246)gsta garanterade kvantiteten. Detta var en av reformens grundl(cid:228)ggande punkter vid sidan om fastst(cid:228)llandet av nationella garanterade kvantiteter (NGK), fastst(cid:228)llandet av ett fast st(cid:246)d per ton och till(cid:228)mpningen av ett integrerat kontroll- och f(cid:246)rvaltningssystem. Syftet med medansvarsbest(cid:228)mmelsen (cid:228)r att minskningen av enhetsst(cid:246)det skall till(cid:228)mpas lika i alla medlemsstater f(cid:246)r de f(cid:246)rsta fem procenten som (cid:246)verstiger den maximala garanterade kvantiteten. Denna princip godk(cid:228)ndes frivilligt av samtliga medlemsstater som en integrerande del av kompromissen. Kommissionen anser f(cid:246)ljaktligen att medansvarsavgiften (cid:228)r ber(cid:228)ttigad. Om man ville avskaffa denna best(cid:228)mmelse, som hittills endast till(cid:228)mpats efter reglerings(cid:229)ret 1998/1999, skulle diskussionerna om den nya organisationens andra aspekter ocks(cid:229) komma att tas upp igen: medlemsstaternas kvoter (MGK), st(cid:246)dbeloppet, till(cid:228)mpningen av kontrollbest(cid:228)mmelserna, osv. Eftersom det inte finns n(cid:229)gra andra giltiga och v(cid:228)lgrundade sk(cid:228)l som skulle motivera en omfattande (cid:228)ndring av sektorn p(cid:229) beg(cid:228)ran av en majoritet av medlemsstater, har kommissionen f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte f(cid:246)r avsikt att f(cid:246)resl(cid:229) r(cid:229)det att (cid:228)ndra den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:246)r torkat foder. (2001/C 46 E/113) SKRIFTLIG FR¯GA E-1031/00 fr(cid:229)n Ulla Sandb(cid:230)k (EDD) till kommissionen (4 april 2000) ˜mne: Bensin och MTBE (metylterti(cid:228)rbutyleter) ˜mnet MTBE (metylterti(cid:228)rbutyleter) tills(cid:228)tts i bensin f(cid:246)r att h(cid:246)ja oktantalet efter det att aromater, bensen och bly avl(cid:228)gsnats. ˜r kommissionen medveten om de problem som MTBE har orsakat i USA d(cid:229) det l(cid:228)ckt ut i grundvattnet? Kommer kommissionen att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att unders(cid:246)ka alternativ till MTBE, exempelvis bioetanol som utvinns ur sockerr(cid:246)r? Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (31 maj 2000) Kommissionen (cid:228)r v(cid:228)l medveten om den politiska och allm(cid:228)nna oron (cid:246)ver f(cid:246)roreningen av vattenresurser i F(cid:246)renta staterna och de nyligen gjorda uttalandena av amerikanska milj(cid:246)skyddskontoret (American Environment Protection Agency EPA) och den kommer att h(cid:229)lla j(cid:228)mna steg med utvecklingen


title: Commission Regulation (EC) No 653/2000 of 29 March 2000 fixing the import duties in the rice sector

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

formats: pdf print

text: 30. 3. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 79/23 COMMISSION REGULATION (EC) No 653/2000 of 29 March 2000 fixing the import duties in the rice sector THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 3072/95 of 22 December 1995 on the common organisation of the market in rice (1), as last amended by Regulation (EC) No 2072/98 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1503/96 of 29 July 1996 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 3072/95 as regards import duties in the rice sector (3), as last amended by Regulation (EC) No 2831/98 (4), and in particular Article 4(1) thereof, Whereas: (1) (2) Article 11 of Regulation (EC) No 3072/95 provides that the rates of duty in the Common Customs Tariff are to be charged on import of the products referred to in Article 1 of that Regulation; whereas, however, in the case of the products referred to in paragraph 2 of that Article, the import duty is to be equal to the interven- tion price valid for such products on importation and increased by a certain percentage according to whether it is husked or milled rice, minus the cif import price provided that duty does not exceed the rate of the Common Customs Tariff duties. Pursuant to Article 12(3) of Regulation (EC) No 3072/ 95, the cif import prices are calculated on the basis of the representative prices for the product in question on the world market or on the Community import market for the product. (3) (4) (5) (6) Regulation (EC) No 1503/96 lays down detailed rules for the application of Regulation (EC) No 3072/95 as regards import duties in the rice sector. The import duties are applicable until new duties are fixed and enter into force; whereas they also remain in force in cases where no quotation is available from the source referred to in Article 5 of Regulation (EC) No 1503/96 during the two weeks preceding the next peri- odical fixing. In order to allow the import duty system to function normally, the market rates recorded during a reference period should be used for calculating the duties. Application of Regulation (EC) No 1503/96 results in import duties being fixed as set out in the Annexes to this Regulation, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The import duties in the rice sector referred to in Article 11(1) and (2) of Regulation (EC) No 3072/95 shall be those fixed in Annex I to this Regulation on the basis of the information given in Annex II. Article 2 This Regulation shall enter into force on 30 March 2000. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 29 March 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 329, 30. 12. 1995, p. 18. (2) OJ L 265, 30. 9. 1998, p. 4. (3) OJ L 189, 30. 7. 1996, p. 71. (4) OJ L 351, 29. 12. 1998, p. 25. L 79/24 EN Official Journal of the European Communities 30. 3. 2000 ANNEX I Import duties on rice and broken rice (EUR/t) CN code 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 Third countries (except ACP and Bangladesh) (3) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 137,77 137,77 137,77 200,59 137,77 137,77 137,77 200,59 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) ACP (1) (2) (3) 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 76,44 43,88 43,88 43,88 65,87 43,88 43,88 43,88 65,87 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 146,86 45,38 Duties (5) Bangladesh (4) Basmati India and Pakistan (6) 0,00 0,00 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 111,06 64,65 64,65 64,65 95,95 64,55 64,55 64,55 95,95 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 212,59 (7) Egypt (8) 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 173,10 103,33 103,33 103,33 150,44 103,33 103,33 103,33 150,44 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 341,25 105,00 (1) The duty on imports of rice originating in the ACP States is applicable, under the arrangements laid down in Council Regulation (EC) No 1706/98 (OJ L 215, 1. 8. 1998, p. 12) and amended Commission Regulation (EC) No 2603/97 (OJ L 351, 23. 12. 1997, p. 22). (2) In accordance with Regulation (EC) No 1706/98, the duties are not applied to products originating in the African, Caribbean and Pacific States and imported directly into the overseas department of Réunion. (3) The import levy on rice entering the overseas department of Réunion is specified in Article 11(3) of Regulation (EC) No 3072/95. (4) The duty on imports of rice not including broken rice (CN code 1006 40 00), originating in Bangladesh is applicable under the arrangements laid down in Council Regulation (EEC) No 3491/90 (OJ L 337, 4. 12. 1990, p. 1) and amended Commission Regulation (EEC) No 862/91 (OJ L 88, 9. 4. 1991, p. 7). (5) No import duty applies to products originating in the OCT pursuant to Article 101(1) of amended Council Decision 91/482/EEC (OJ L 263, 19. 9. 1991, p. 1). (6) For husked rice of the Basmati variety originating in India and Pakistan, a reduction of EUR/t 250 applies (Article 4a of amended Regulation (EC) No 1503/96). (7) Duties fixed in the Common Customs Tariff. (8) The duty on imports of rice originating in and coming from Egypt is applicable under the arrangements laid down in Council Regulation (EC) No 2184/96 (OJ L 292, 15. 11. 1996, p. 1) and Commission Regulation (EC) No 196/97 (OJ L 31, 1. 2. 1997, p. 53). 30. 3. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 79/25 ANNEX II Calculation of import duties for rice 1. Import duty (EUR/tonne) (1) 200,59 455,00 137,77 455,00 (1) Paddy Indica rice Japonica rice Husked Milled Husked Milled Broken rice 2. Elements of calculation: (a) Arag cif price (EUR/tonne) (b) fob price (EUR/tonne) (c) Sea freight (EUR/tonne) (d) Source (1) Duties fixed in the Common Customs Tariff. — — — — 336,44 310,52 423,13 330,77 — — — — 391,79 299,43 31,34 31,34 USDA USDA Operators Operators — — — —


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0954/00 af Giles Chichester (PPE-DE) til Kommissionen. Fusionen mellem telekommunikationsvirksomhederne MCI WorldCom og Sprint.

eurovoc_concepts:
EU control
Internet
dominant position
merger control

text: C 46 E/90 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 13. 2. 2001 3. Udgłr parallel anvendelse af luftrummet sammen med milit(cid:230)rfly en risiko for flyenes sikkerhed? 4. Hvilke forslag agter Kommissionen og Eurocontrol at frems(cid:230)tte i denne sag navnlig vedrłrende indskr(cid:230)nkningen af det luftrum, der er forbeholdt milit(cid:230)rfly, s(cid:229)ledes at luftrummet til civile fly kan forłges, hvilket giver stłrre sikkerhed? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (22. maj 2000) Den procentdel af 1. og 2. luftrummet, der benyttes til milit(cid:230)re form(cid:229)l, varierer medlemsstaterne imellem. Den varierer ogs(cid:229) tidsm(cid:230)ssigt og tillige afh(cid:230)ngigt af hłjden. Desuden kan en del af det »milit(cid:230)re« luftrum bruges fleksibelt og v(cid:230)re (cid:229)ben for civil brug, n(cid:229)r de milit(cid:230)re operationer tillader det. Det st(cid:229)r imidlertid klart, at den del af luftrummet, der er forbeholdt milit(cid:230)rfly, er betydelig og udgłr en hindring for den civile luftfart. I Kommissionens meddelelse af 1. december 1999 (1) om skabelse af et f(cid:230)lles europ(cid:230)isk luftrum findes der yderligere oplysninger desang(cid:229)ende (bilag 4). Hver medlemsstat forventes at r(cid:229)de over en effektiv flyvekontroltjeneste, der har adgang til alle 3. og 4. nłdvendige oplysninger, herunder data vedrłrende den strategiske planl(cid:230)gning, flyveplaner samt situa- tionen i luftrummet. En koordineret forvaltning af luftrummet mellem de civile og milit(cid:230)re flyveledere er v(cid:230)sentlig for afviklingen af lufttrafikken og hermed for sikkerheden. Er disse foruds(cid:230)tninger opfyldt, skulle der ikke kunne opst(cid:229) sikkerhedsproblemer i forbindelse med civile og milit(cid:230)re flys benyttelse af luft- rummet eller andre aktiviteter med tilknytning hertil. Kommissionen har nedsat en arbejdsgruppe p(cid:229) hłjt niveau best(cid:229)ende af repr(cid:230)sentanter for medlems- staternes civile og milit(cid:230)re luftfartsmyndigheder. Gruppen er i f(cid:230)rd med at udarbejde en rapport til Kommissionen som hj(cid:230)lp til forberedelsen af forslag om integreret forvaltning af luftrummet og udvikling af nye koncepter, metoder og procedurer i forbindelse med regulering af lufttrafikken. Rapporten vil v(cid:230)re klar i juni 2000. I den forbindelse undersłges det, hvorledes luftrummet kan udnyttes mere effektivt, ligesom de nuv(cid:230)rende milit(cid:230)re restriktioner analyseres n(cid:230)rmere. (1) KOM(1999) 614 endelig udg. (2001/C 46 E/093) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0954/00 af Giles Chichester (PPE-DE) til Kommissionen (29. marts 2000) Om: Fusionen mellem telekommunikationsvirksomhederne MCI WorldCom og Sprint Kommissionen er nu stillet over for en konkurrencesag af ekstraordin(cid:230)r betydning for udviklingen af Internettet, informationsteknologien og kommunikationen i det indre marked (cid:129) den foresl(cid:229)ede fusion mellem MCI WorldCom og Sprint. 1. Fusionen mellem MCI WorldCom og Sprint truer med at skabe en begr(cid:230)nsende og uacceptabel magtkoncentration p(cid:229) Internettet hos Øn virksomhed. Eksterne parter skłnner, at MCI WorldComs og Sprints kombinerede markedsandel p(cid:229) Internet-backbonemarkedet varierer mellem 43 % og 70 %. Den foresl(cid:229)ede fusion vil głre det muligt for MCI WorldCom-Sprint at bruge sin dominerende stilling til at diktere betingelserne for og prisfasts(cid:230)ttelsen af opkoblingen af betydningsfulde Internet-backboneforbin- delser til europ(cid:230)iske backboneforbindelser og igen for Internet-serviceudbydere s(cid:229)vel som for indholdet og portalerne. Hvordan vil Kommissionen forhindre, at den foresl(cid:229)ede fusion mellem MCI WorldCom og Sprint skaber en łdel(cid:230)ggende og ikke-konkurrencem(cid:230)ssig koncentration blandt de vigtigste udbydere af Internet-backbone- forbindelser, hvilket ville kunne skade Internettets udvikling og v(cid:230)kst i Europa? 13. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 46 E/91 Da Kommissionen i 1998 besluttede at blokere for sammenl(cid:230)gningen af MCI(cid:146)s og Worldcoms 2. backboneforbindelser ved at kr(cid:230)ve, at MCI Internet, der var blevet overtaget af Cable & Wireless, skulle afh(cid:230)ndes, erkendte Kommissionen den umiddelbare og betydelige skade for konkurrencen, som sammen- l(cid:230)gningen ville medfłre. Historien bag afh(cid:230)ndelsen af MCI(cid:146)s Internet-backbonedel til Cable & Wireless viser, at et krav om afh(cid:230)ndelse af Internet-backboneaktiver simpelthen ikke er tilstr(cid:230)kkeligt. Den integrerede karakter af MCI(cid:146)s Internet-backboneforbindelse, MCI WorldComs (cid:229)benlyse forsłg p(cid:229) kun delvist at opfylde kravet om afh(cid:230)ndelse, Cable & Wireless(cid:146) manglende etablerede tilstedev(cid:230)relse p(cid:229) markedet, videnbase og infrastrukturen p(cid:229) markedet for Internet-backboneforbindelser fłrte samlet til, at en vigtig aktłr p(cid:229) Internet-markedet blev betydeligt sv(cid:230)kket. S(cid:229)fremt Kommissionen beslutter, at en afh(cid:230)ndelse er nłdvendig, hvordan vil den i givet fald strukturere afh(cid:230)ndelsen af Sprint(cid:146)s Internet-del eller MCI WorldComs UUNet for at sikre, at den konkurrencem(cid:230)ssige ligev(cid:230)gt bevares mellem de vigtigste udbydere af Internet-backboneforbindelser? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (24. maj 2000) Den planlagte fusion mellem MCI Worldcom og Sprint blev anmeldt til Kommissionen den 11. januar 2000. Den 21. indlede anden fase af undersłgelsen af transaktionens konkurrencep(cid:229)virkning. Kommissionen skal afslutte sin undersłgelse den 12. juli 2000. februar 2000 besluttede Kommissionen at I undersłgelsens anden fase fokuseres der bl. a. p(cid:229) udbud af Internetforbindelser, idet der er alvorlig bekymring for, at den samlede enhed vil kunne p(cid:229)virke markedet uafh(cid:230)ngigt af konkurrenter og kunder. Da undersłgelsen ikke er afsluttet, er det for tidligt at drage konklusioner om hvordan konkurrencen p(cid:229) topplan p(cid:229) markedet for Internetforbindelses vil blive p(cid:229)virket, og is(cid:230)r konkludere om eventuelle foranstaltninger, som parterne kan foresl(cid:229) for at lłse mulige konkurrencespłrgsm(cid:229)l. (2001/C 46 E/094) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0955/00 af Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) til Kommissionen (29. marts 2000) Om: Produktion af tłrret frugt i Catalonien I 1989 gennemfłrtes reformen af markedsordningen for frugt og grłnsager, hvormed der indfłrtes en plan for forbedring og for afs(cid:230)tning udarbejdet af sammenslutningerne af producenter af tłrrede frugter; planen skulle gennemfłres i lłbet af ti (cid:229)r. Det vil sige, at foranstaltningerne til fordel for denne sektor udlłber i maj. En stor del af de dyrkede arealer i Catalonien anvendes til produktion af tłrrede frugter og johannesbrłd. Der er tale om i alt 12,3 % af de dyrkede arealer, men omkring Tarragona er der snarere tale om 40-50 %, ligesom der ogs(cid:229) omkring LØrida er tale om en betydelig specialiseringsgrad. Sektoren har v(cid:230)ret udsat for kraftig konkurrence p(cid:229) grund af indfłrsel fra Tyrkiet, USA og de nordafrikanske lande, hvor priserne er meget lave, ligesom indfłrslen har v(cid:230)ret begunstiget af neds(cid:230)ttelsen af toldsatserne i sektoren. Hvad har Kommissionen til hensigt at głre for at fremme og sikre en fremgangsm(cid:229)de, som garanterer indkomsterne i sektoren for produktion af tłrret frugt og johannesbrłd?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0942/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen. Forbud mod anvendelse af visse imprægneringssalte til behandling af træ.

eurovoc_concepts:
Netherlands
carcinogenic substance
common commercial policy
import (EU)
market approval
toxic substance
wood industry

text: C 46 E/86 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 13. 2. 2001 Er Kommissionen rede til p(cid:229) baggrund af de negative konsekvenser for mennesker og miljł at 3. udarbejde et direktiv, der forbyder anvendelse af impr(cid:230)gneret tr(cid:230) som br(cid:230)ndsel i elektricitetsv(cid:230)rker, som r(cid:229)stof til sp(cid:229)nplader og kv(cid:230)gfoder, og forbyder, at det strłs ud i haver og omkring tr(cid:230)er og anvendes som erstatning for halm i stalde. a) Har Kommissionen i bekr(cid:230)ftende fald allerede taget skridt i denne retning? b) Hvorfor er Kommissionen i ben(cid:230)gtende fald imod et s(cid:229)dant direktiv? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (7. juni 2000) Kommissionen kan forst(cid:229), at Nederlandene for nylig har indfłrt et forbud mod, at nederlandske produ- center bruger tr(cid:230)beskyttelsesmidler, der indeholder kobber, chrom og arsen, samt mod udendłrs anven- delse af tr(cid:230), der er behandlet med disse stoffer. Kommissionen har endnu ikke modtaget nogen meddelelse om dette forbud og har bedt de nederlandske myndigheder om yderligere oplysninger. I forl(cid:230)ngelse af en gennemgang af visse bestemmelser i R(cid:229)dets direktiv 76/769/E(cid:216)F af 27. juli 1976 om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begr(cid:230)ns- ning af markedsfłring og anvendelse af visse farlige stoffer og pr(cid:230)parater (1) har Kommissionen undersłgt risikoen ved at bruge arsen til impr(cid:230)gnering af tr(cid:230). Denne undersłgelse har givet anledning til bekymring over visse aspekter af brugen af tr(cid:230)beskyttelsesmidler, der indeholder arsen, navnlig med hensyn til langtidsvirkningerne af bortskaffelse af tr(cid:230), der er impr(cid:230)gneret hermed. Man fandt dog ikke, at befolk- ningen uds(cid:230)ttes for en akut risiko. Industrien har foresl(cid:229)et, at den frivilligt forpligter sig til at styre de risici, der konstateres. Kommissionen undersłger i łjeblikket dette forslag. Derudover overvejer Kommissionen, om det er nłdvendigt med yderligere restriktioner vedrłrende markedsfłring og brug af arsen, der anvendes som tr(cid:230)beskyttelse, i henhold til direktiv 76/769/E(cid:216)F. Desuden er tr(cid:230)beskyttelsesmidler omfattet af Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsfłring af biocidholdige produkter (2). Kommis- sionen har til hensigt snart at vedtage foranstaltninger til gennemfłrelse af dette direktiv, og i den forbindelse vil vurderingen af tr(cid:230)beskyttelsesmidler blive hłjt prioriteret. Spłrgsm(cid:229)let om, hvorvidt der skal frems(cid:230)ttes forslag om endnu et direktiv, der begr(cid:230)nser markedsfłringen af disse biocider, vil blive taget op, n(cid:229)r resultatet af denne vurdering foreligger. Kommissionen skal desuden henvise det (cid:230)rede medlem til svaret p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-0942/00. (1) EFT L 262 af 27. 9. 1976. (2) EFT L 123 af 24. 4. 1998. (2001/C 46 E/090) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0942/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (29. marts 2000) Om: Forbud mod anvendelse af visse impr(cid:230)gneringssalte til behandling af tr(cid:230) Visse salte, der anvendes til impr(cid:230)gnering af tr(cid:230), har alvorlige konsekvenser for mennesker og miljł. Disse salte rummer de meget giftige stoffer arsen, chrom IV og kobber. Impr(cid:230)gneret tr(cid:230) anvendes bl. a. til havehuse, r(cid:230)kv(cid:230)rker, legetłj, pergolaer, havemłbler og jernbanesveller. Fra februar 2000 m(cid:229) der i Nederlandene ikke l(cid:230)ngere s(cid:230)lges produkter, der er fremstillet af impr(cid:230)gneret tr(cid:230). Kronr(cid:229)det har for nylig ogs(cid:229) udtalt sig imod, at der produceres flis af impr(cid:230)gneret tr(cid:230). Tr(cid:230)et m(cid:229) heller ikke anvendes som br(cid:230)ndsel i elektricitetsv(cid:230)rker, som r(cid:229)stof til sp(cid:229)nplader og kv(cid:230)gfoder, og m(cid:229) ikke strłs ud i haver og omkring tr(cid:230)er og ikke anvendes som erstatning for halm i stalde. 13. 2. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 46 E/87 Af beretninger i dagspressen fremg(cid:229)r det, at de nederlandske myndigheder alligevel stiltiende accepterer, at kr(cid:230)ftfremkaldende tr(cid:230)flis eksporteres til andre EU-medlemsstater til produktion af sp(cid:229)nplader, legetłj og lignende. Hermed handler myndighederne i strid med (cid:229)nd og bogstav i flere EU-direktiver. Er Kommissionen bekendt med eksporten af kr(cid:230)ftfremkaldende tr(cid:230)flis fra Nederlandene til andre EU- 1. stater? a) Hvilke lande er der i bekr(cid:230)ftende fald tale om? b) Vil Kommissionen i ben(cid:230)gtende fald indlede en undersłgelse, i betragtning af de negative konsekven- ser for mennesker og miljł og overtr(cid:230)delsen af forskellige EU-direktiver? Har Kommissionen fra fabrikanter og importłrer af disse salte og af impr(cid:230)gneret tr(cid:230) modtaget en 2. oversigt med alle relevante oplysninger om uds(cid:230)ttelse af mennesker og natur for arsensyre (eller salte dannet heraf), s(cid:229)ledes som fastlagt i forordning nr. 142/97? Hvilke skridt vil Kommissionen i ben(cid:230)gtende fald tage for at sikre fuldst(cid:230)ndig og korrekt overholdelse af denne forordning? 3. Mener Kommissionen ikke, at impr(cid:230)gneret tr(cid:230), der frigłres i form af bygge- eller nedrivningsaffald i henhold til direktiv 91/689/E(cid:216)F skal indsamles og forarbejdes som farligt affald? a) Hvilke argumenter taler i ben(cid:230)gtende fald imod at behandle impr(cid:230)gneret tr(cid:230) som farligt affald? b) Behandles impr(cid:230)gneret tr(cid:230) i de femten medlemsstater i bekr(cid:230)ftende fald ogs(cid:229) i praksis som farligt affald? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (9. juni 2000) 1. Kommissionen er ikke bekendt med, at der eksporteres tr(cid:230)flis af tr(cid:230) behandlet med arsen, krom og kobber fra Nederlandene til andre medlemsstater. Disse stoffer kan p(cid:229) visse betingelser anvendes i F(cid:230)llesskabet til behandling af tr(cid:230) i henhold til R(cid:229)dets direktiv 89/677/E(cid:216)F af 21. december 1989 om ottende (cid:230)ndring af direktiv 76/769/E(cid:216)F om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begr(cid:230)nsning af markedsfłring og anvendelse af visse farlige stoffer og pr(cid:230)parater (1). Eksport af tr(cid:230)flis er ikke en overtr(cid:230)delse af EU-lovgivningen, hvis den foreskrevne procedure fłlges. Eksport af s(cid:229)dant affald er omfattet af R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 259/93 af 1. februar 1993 om overv(cid:229)gning af og kontrol med overfłrsel af affald inden for, til og fra Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab (2). Med henblik p(cid:229) eksport af tr(cid:230)flis til nyttiggłrelse er materialet opfłrt i bilag III i forordningen under position AC 170: affald af forarbejdet kork og tr(cid:230). Det betyder, at affaldet kan overfłres, hvis overfłrslen meddeles de medlemsstater, som er involveret i overfłrslen (eksportland, importland og eventuelle transitlande), og hvis der ikke głres indsigelser mod overfłrslen. Myndighederne har kun et begr(cid:230)nset antal begrundelser for at mods(cid:230)tte sig en overfłrsel, f. eks. hvis affaldet ikke kan behandles p(cid:229) en miljłm(cid:230)ssigt forsvarlig m(cid:229)de i modtagelseslandet. I łjeblikket er der ikke noget, der begrunder en undersłgelse som łnsket af det (cid:230)rede parlamentsmedlem. 2. Kommissionen har modtaget oplysninger om arsensyre i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 142/97 af 27. januar 1997 vedrłrende indgivelse af oplysninger om bestemte eksisterende stoffer i henhold til R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 793/93 (3). Kommissionen har brugt disse oplysninger i en undersłgelse af risikoen ved at anvende arsen til tr(cid:230)impr(cid:230)gnering. Denne undersłgelse gav anledning til en r(cid:230)kke overvejelser om forskellige aspekter af anvendelsen af tr(cid:230)impr(cid:230)gneringsmidler indeholdende arsen, hovedsagelig i relation til de langsigtede virkninger af bortskaffelsen af tr(cid:230), der er behandlet p(cid:229) denne m(cid:229)de. Man fandt dog ikke, at der var nogen akut risiko for befolkningen. Industrien har foresl(cid:229)et at imłdeg(cid:229) disse risici ved hj(cid:230)lp af en frivillig aftale, og Kommissionen er ved at undersłge dette forslag. Desuden overvejer Kommissionen i łjeblikket, hvorvidt det er nłdvendigt med yderligere restriktioner for markedsfłring og anvendelse af arsen, der anvendes i tr(cid:230)impr(cid:230)gneringsmidler i henhold til direktiv C 46 E/88 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 13. 2. 2001 76/769/E(cid:216)F af 27. juli 1976 om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begr(cid:230)nsning af markedsfłring og anvendelse af visse farlige stoffer og pr(cid:230)parater (4). Desuden er tr(cid:230)beskyttelsesmidler ogs(cid:229) omfattet af direktiv 98/8/EF om markedsfłring af biocidholdige produkter. Kommissionen har til hensigt i n(cid:230)r fremtid at vedtage foranstaltninger til gennemfłrelse af dette direktiv, og tr(cid:230)beskyttelsesmidler vil v(cid:230)re blandt de allerfłrste, der skal evalueres. Spłrgsm(cid:229)let om at foresl(cid:229) et yderligere direktiv, der begr(cid:230)nser markedsfłringen af disse biocider, vil blive overvejet i lyset af resultaterne af evalueringen. I R(cid:229)dets direktiv 91/689/E(cid:216)F af 12. december 1991 (5) defineres farligt affald i artikel 1, stk. 4, fłrste 3. led, som affald, der er opfłrt p(cid:229) en liste over farligt affald. Denne liste er fastlagt i R(cid:229)dets beslutning 94/904/EF af 22. december 1994 (6). P(cid:229) denne liste er impr(cid:230)gneret tr(cid:230) i form af bygge- eller nedrivnings- affald ikke opfłrt som farligt affald. Derfor g(cid:230)lder bestemmelserne i direktiv 91/689/E(cid:216)F ikke. tilpasning af I samme direktiv hedder det i artikel 1, stk. 4, andet led, at affald, hvorom en medlemsstat mener, at det udviser en eller flere af de egenskaber, der er opregnet i bilag III til direktivet, ogs(cid:229) er farligt affald. Medlemsstaterne skal meddele s(cid:229)danne sager til Kommissionen. Disse sager skal gennemg(cid:229)s af Kommis- sionen med henblik p(cid:229) en eventuel Indtil nu har Kommissionen modtaget meddelelser fra Det Forenede Kongerige og (cid:216)strig, som betragter impr(cid:230)gneret tr(cid:230) som (i det mindste delvis) farligt affald. Kommissionen er ved at behandle disse meddelelser som led i en stłrre gennemgang af listen over farligt affald p(cid:229) grundlag af omkring 300 meddelelser. Kommissionen har til hensigt inden (cid:229)rets udgang at forel(cid:230)gge et forslag om (cid:230)ndring af listen for det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 18 i R(cid:229)dets direktiv 91/156/E(cid:216)F (7) af 18. marts 1991 om (cid:230)ndring af direktiv 75/442/ E(cid:216)F (8) af 15. juli 1975 om affald, s(cid:229)ledes at udvalget kan afgive en udtalelse herom. I forslaget vil der blive taget hensyn til den vurdering, der er foretaget i forbindelse med Det Forenede Kongeriges og (cid:216)strigs meddelelser om impr(cid:230)gneret tr(cid:230). f(cid:230)llesskabslisten over farligt affald. Uanset om impr(cid:230)gneret tr(cid:230) klassificeres som farligt eller ikke-farligt affald, m(cid:229) det kun genanvendes eller bortskaffes i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 4 i direktiv 75/442/E(cid:216)F, dvs. uden at menneskets sundhed bringes i fare, og uden at miljłet skades, navnlig uden risiko for hverken vand, luft eller jord, eller fauna eller flora, uden at give gener ved stłj eller lugt, og uden at omr(cid:229)der eller landskaber p(cid:229)fłres skade. Kommissionen henviser ogs(cid:229) det (cid:230)rede medlem til svaret p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-0941/00. (1) EFT L 398 af 30. 12. 1989. (2) EFT L 30 af 6. 2. 1993. (3) EFT L 25 af 28. 1. 1997. (4) EFT L 262 af 27. 9. 1976. (5) EFT L 377 af 31. 12. 1991. (6) EFT L 356 af 31. 12. 1994. (7) EFT L 78 af 26. 3. 1991. (8) EFT L 194 af 25. 7. 1975. (2001/C 46 E/091) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0944/00 af Jens-Peter Bonde (EDD) til Kommissionen (29. marts 2000) Om: Vedvarende energi Vil Kommissionen oplyse, hvor langt den er i sin vurdering af den danske regerings planer om at indfłre s(cid:229)kaldte VE-beviser? Forbrugerne skal tilsyneladende tvinges til at kłbe VE-beviser (VE = vedvarende energi) i forhold til deres elforbrug, og det kan derfor til forveksling ligne en ny form for beskatning. Er det Kommissionens vurdering, at der er tale om en skat til de danske forbrugere? Og vil Kommissionen oplyse, om CO2-afgiften p(cid:229) vindmłller, som ellers er CO2-frie, er i overensstemmelse med EU(cid:146)s g(cid:230)ldende regler?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-0989/00 esittäjä(t): Jean-Claude Martinez (TDI) komissiolle. Kuorihedelmiä, jalokastanjoita ja johanneksenleipiä koskeva yhteisön etuuskohtelu.

eurovoc_concepts:
EU financing
nut

text: C 53 E/50 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 20. 2. 2001 Ydinvoimalaitosten monimutkaisuus ja yhteis(cid:246)ss(cid:228) k(cid:228)sitellyn siviilik(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tarkoitetun ydinmateriaa- 2. lin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ovat kasvaneet yli kaksinkertaisiksi (240 %) parlamentin j(cid:228)senen mainitseman Euroopan parla- mentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman hyv(cid:228)ksymisen j(cid:228)lkeen. Komissio ilmoitti neuvostolle jo vuonna 1989, ett(cid:228) merkitt(cid:228)vi(cid:228) lis(cid:228)voimavaroja tarvittaisiin tarkastuksiin. Henkil(cid:246)st(cid:246)(cid:228) lis(cid:228)ttiin 234:st(cid:228) 274:(cid:228)n (toukokuu 2000). Komissio suoritti my(cid:246)s tiukan j(cid:228)rkiper(cid:228)ist(cid:228)misprosessin, johon kuuluu my(cid:246)s automaattisten turvavalvontaj(cid:228)rjestelmien k(cid:228)ytt(cid:246). 3. Komissio on toteuttanut toimia suurimmassa osassa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman 7 artiklassa mainituista kysy- myksist(cid:228). Etuk(cid:228)teen ilmoittamattomia tarkastuksia suoritettiin silt(cid:228) osin, kuin ne olivat toteutettavissa tai taloudellisesti j(cid:228)rkevi(cid:228), tietosuoja on varmistettu erottamalla Euratomin tietokannat fyysisesti komission verkosta ja ydinmateriaalivalvontaa k(cid:228)sittelev(cid:228) politiikka on laadittu ja pantu t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. 4. Komissio tarkastelee parhaillaan kattavasti kaikkia Euratomin perustamissopimuksessa sille m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyj(cid:228) teht(cid:228)vi(cid:228). Euratomin turvavalvontatoimiston sijainti, sen toimintatapa ja sille annetut ensisijaiset teht(cid:228)v(cid:228)t ovat olennainen osa t(cid:228)t(cid:228) tarkastelua. Kun tarkastelu on tehty, komissio tekee asiassa tarvittavat johtop(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)kset. (2001/C 53 E/057) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0989/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jean-Claude Martinez (TDI) komissiolle (29. maaliskuuta 2000) Aihe: Kuorihedelmi(cid:228), jalokastanjoita ja johanneksenleipi(cid:228) koskeva yhteis(cid:246)n etuuskohtelu Noin 300 000 perheyrityst(cid:228) viljelee manteleita, p(cid:228)hkin(cid:246)it(cid:228), kastanjoita ja johanneksenleipi(cid:228) Euroopan unionissa. Niiden tuotanto on kuitenkin riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228). EU on maailmalaajuisesti johtava manteleiden (joista 74 % tuotetaan Yhdysvalloissa), hasselp(cid:228)hkin(cid:246)iden (joista 75 % tuotetaan Turkissa) ja muiden p(cid:228)hkin(cid:246)iden (jotka ovat per(cid:228)isin Kaliforniasta ja Kiinasta) tuoja. Tullien alentaminen Marrakeschin sopimuksen mukaisesti jopa 2 %:lla vaarantaa edell(cid:228) mainittujen tuottei- den tuottajien toiminnan koko EU:ssa, koska he eiv(cid:228)t voi kilpailla hinnoissa sosiaalista ja ekologista polkumyynti(cid:228) harjoittavien Turkin, Kiinan ja Yhdysvaltojen kanssa. Mantelin-, jalokastanjan- ja p(cid:228)hkin(cid:228)nviljely vaikuttaa my(cid:246)nteisesti maaper(cid:228)(cid:228)n ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n, ty(cid:246)paikkojen luomiseen sek(cid:228) maaseudun tasapainoon. Nyky(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)t(cid:228) alaa varten ei ole olemassa erityist(cid:228) tukea, vaikka EU investoi siihen aikoinaan kymmenen vuoden aikana yhteens(cid:228) 725 miljoonaa euroa. Aikooko komissio, esimerkiksi ymp(cid:228)rist(cid:246)politiikan ja maaseutujen kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskevan politiikan yhtey- dess(cid:228), my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) riitt(cid:228)v(cid:228)sti tukea t(cid:228)lle alalle, jonka kuihtumisesta aiheutuisi oleellisesti korkeammat menot, kuin sen elvytt(cid:228)misest(cid:228)? Mihin konkreettisiin, t(cid:228)sm(cid:228)llisiin ja tehokkaisiin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n asian suhteen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (29. toukokuuta 2000) ja vihannesalan yhteisest(cid:228) markkinaj(cid:228)rjestelyst(cid:228) 18. Hedelm(cid:228)- toukokuuta 1972 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1035/72 (1) II osaston s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten nojalla p(cid:228)hkin(cid:228)alalle my(cid:246)nnettiin erityistukea 10 vuodeksi sen tuottavuuden ja kilpailukyvyn parantamiseksi. Yhteis(cid:246)n menot vuosina 1990(cid:129)1999 olivat 725 miljoonaa euroa. Viel(cid:228) k(cid:228)ynniss(cid:228) olevista parannussuunnitelmista aiheutunee viel(cid:228) yli 250 miljoonan euron lis(cid:228)menot vuoteen 2006 asti. Hasselp(cid:228)hkin(cid:246)ille my(cid:246)nnettiin lis(cid:228)ksi kiinte(cid:228)(cid:228) tukea vuosiksi 1997(cid:129)2000. Erityistuki oli tarkoitettu v(cid:228)liaikaiseksi viljelij(cid:246)ille. ja sit(cid:228) v(cid:228)hennettiin asteittain taloudellisen vastuun siirt(cid:228)miseksi 20. 2. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 53 E/51 Kuten muut hedelm(cid:228)- ja vihannesalan tuotteet, p(cid:228)hkin(cid:228)t voivat saada tukea hedelm(cid:228)- ja vihannesalan yhteisest(cid:228) markkinaj(cid:228)rjestelyst(cid:228) 28. lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96 (2) toimintarahastoj(cid:228)rjestelm(cid:228)n kautta. Asetuksessa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n rahoitustuesta kaikille hedelmille ja vihanneksille, joita pidet(cid:228)(cid:228)n kaupan tuottajaorganisaatioiden kautta. P(cid:228)hkin(cid:228)tuotannon sosiaaliset tietenkin sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) p(cid:228)hkin(cid:228)t maaseudun kehitt(cid:228)missuunnitelmiin Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehitt(cid:228)miseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17. touko- kuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/1999 (3) s(cid:228)(cid:228)detyin edellytyksin. ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n(cid:228)k(cid:246)kohdat huomioon ottaen j(cid:228)senvaltiot voivat (1) EYVL L 118, 20. 5. 1972. (2) EYVL L 297, 21. 11. 1996. (3) EYVL L 160, 26. 6. 1999. (2001/C 53 E/058) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1001/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (31. maaliskuuta 2000) Aihe: EU:n ja Yhdysvaltojen banaanikiistasta vahinkoa k(cid:228)rsineet yritykset Yhdysvallat on asettanut tuontitulleja EU:n ja Yhdysvaltojen v(cid:228)lisen banaanikiistan v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)n(cid:228) seurauk- sena. Maksaako komissio korvauksia yrityksille, jotka ovat k(cid:228)rsineet vahinkoa kyseisist(cid:228) tulleista ja jos maksaa, niin mink(cid:228) suuruisina? (2001/C 53 E/059) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1002/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (31. maaliskuuta 2000) Aihe: EU:n ja Yhdysvaltojen v(cid:228)lisen banaanikiistan vaikutukset Onko komissio tietoinen niist(cid:228) useille EU:n yrityksille koituvista vahingollisista vaikutuksista, jotka johtuvat EU:n ja Yhdysvaltojen v(cid:228)lisest(cid:228) banaanikiistasta? Toimiiko komissio viiveett(cid:228) kiistan lopettamiseksi, jotta taattaisiin EU-alueen ty(cid:246)paikkojen s(cid:228)ilyminen? (2001/C 53 E/060) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1003/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Glyn Ford (PSE) komissiolle (31. maaliskuuta 2000) Aihe: EU:n ja Yhdysvaltojen v(cid:228)lisen banaanikiistan seuraukset yrityksille Milloin komissio tapaa Yhdysvaltojen osapuolia, jotta l(cid:246)ydett(cid:228)isiin lopultakin ratkaisu EU:n ja Yhdysvalto- jen v(cid:228)liseen haitalliseen banaanikiistaan? Milloin komission mukaan on odotettavissa kaikkia osapuolia tyydytt(cid:228)v(cid:228)n ratkaisun l(cid:246)ytyminen?