title: Kommissionens forordning (EF) nr. 618/2000 af 22. marts 2000 om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Malaysia og Filippinerne

eurovoc_concepts:
Malaysia
Philippines
bolt and screw industry
customs duties
import
originating product

text: L 75/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 618/2000 af 22. marts 2000 om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Malaysia og Filippinerne KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 12, efter konsultation i Det Rådgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) A. PROCEDURE I juni 1999 offentliggjorde Kommissionen i De Europæ- iske Fællesskabers Tidende (2) en meddelelse (i det følgende benævnt »meddelelse om indledning af proceduren«) om indledning af vedrørende importen til Fællesskabet af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål (i det følgende benævnt »stainless steel fasteners«, forkortet »SSF«) med oprindelse i Malaysia, Singapore, Thailand og Filippinerne og indledte en undersøgelse. en antisubsidieprocedure Proceduren blev indledt som følge af en klage indgivet af European Industrial Fasteners Institute (EIFI) på vegne af fællesskabsproducenter, der tegner sig for en betydelig del af Fællesskabets produktion af SSF. Klagen indeholdt bevis for subsidiering af de pågældende varer og for deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt en procedure. indledningen af at begrunde til Før proceduren blev indledt, meddelte Kommissionen i henhold til artikel 10, stk. 9, i forordning (EF) nr. 2026/ 97 (i det følgende, benævnt »grundforordningen«) rege- ringerne for Malaysia, Singapore, Thailand og Filippi- nerne, at den havde modtaget en veldokumenteret klage med påstand om, at subsidieret import af SSF med oprindelse i Malaysia, Singapore, Thailand og Filippi- nerne påfører erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade. Disse regeringer blev inviteret til konsultationer med det formål at klarlægge situationen med hensyn til klagens indhold og nå frem til en gensidigt acceptabel løsning. Regeringerne for Malaysia og Filippinerne om konsultation med accepterede Kommissionen, og disse blev gennemført den 5. juni 1999 med Malaysias regering og den 7. juni 1999 med Filippinernes regering. Der blev taget behørigt hensyn til bemærkningerne til klagens påstand om subsidieret tilbuddene (1) EFT L 288 af 21. 10. 1997, s. 1. (2) EFT C 181 af 26. 6. 1999, s. 29. (4) (5) (6) import og væsentlig skade for erhvervsgrenen i Fælles- skabet. Kommissionen underrettede officielt de fællesskabspro- ducenter, eksporterende producenter, importører, råstof- leverandører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanter for de eksporterende lande om indledningen af proceduren. De pågældende parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt, og modtog svar fra regeringerne for Malaysia, Singapore, Thailand og Filippinerne, de klagende fællesskabsproducenter, syv råstofleverandører og to eksporterende producenter i Malaysia, en i Singa- pore, fire i Thailand og to i Filippinerne. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplys- ninger, som den anså for nødvendige til en foreløbig fastlæggelse og aflagde kontrolbesøg hos følgende virk- somheder og statsinstitutioner: a) Klagende fællesskabsproducenter — Bulnava srl, Milano (Italien) — Inox Viti snc di Cattinori Enrico & Bruno, Grumello Del Monte (Italien) — Tevi (Trafilerie e Viterie Italiane srl), Ponte Dell'Olio (Italien) — Torbesa (Tornillería del Besos, SA), Barcelona (Spanien) — Ugivis SA, Belley (Frankrig) b) Malaysias regering — Bank Negara Malaysia, Kuala Lumpur — Told- og Skattestyrelsen, Kuala Lumpur — Styrelsen for Indenlandske Indtægter, Kuala Lumpur — Lokale toldkontorer, Ipoh og Penang — Malaysias Sammenslutning til Udbygning af Udenrigshandelen, Kuala Lumpur — Malaysias Styrelse for Industriel Udvikling, Kuala Lumpur — Ministeriet for International Handel og Industri, Kuala Lumpur — Skatteministeriet, Kuala Lumpur c) Eksporterende producenter i Malaysia — Tigges Stainless Steel Fasteners SdN. Bhd. , Ipoh — Tong Heer Fasteners Co. Sdn. Bhd. , Penang 24. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 75/19 d) Singapores regering — Singapores Centralbank — Styrelsen for Økonomisk Udvikling, Handels- og Industriministeriet — Skatteministeriet — Styrelsen for Handelsudvikling, Handels- og Indu- (9) striministeriet e) Eksporterende producent i Singapore — Szu-I Fasteners, Ltd, Singapore f) Thailands regering — Investeringsstyrelsen, Bangkok — Tolddepartmentet, Bangkok, Samutprakarn — Udenrigshandelsdepartementet, Bangkok — EAGAT og Provinselektricitetsstyrelsen, Bangkok — Afgiftsdepartementet, Bangkok — Thailands Industriarealstyrelse, Bangkok, Samut- prakarn — Industrifinanssammenslutningen, Bangkok — Indtægtsdepartmentet, Bangkok g) Eksporterende producenter i Thailand — A. B. P. Stainless Fastener Co, Ltd, Ayutthaya — Chiao Pao Metal Co, Ltd (forretningsmæssigt forbundet med Dura Fasteners Co, Ltd), Samut- prakarn — Dura Fasteners Co, Ltd, Samutprakarn — Taiyo Fastener (Thailand) Co, Ltd (forretnings- mæssigt forbundet med Dura Fasteners Co, Ltd), Samutprakarn h) Filippinernes regering — Toldstyrelsen, Manila — Styrelsen for Indenlandske Indtægter, Manila — Investeringsstyrelsen, Manila — Finansdepartementet, Manila — Filippinernes Styrelse for Økonomiske Zoner, Manila, Cavite k) Eksporterende producenter i Filippinerne — Lu Chu Shin Yee Works (Philippines), Ltd, Cavite (forretningsmæssigt — Pilshin Works Corporation, forbundet med Lu Chu Shin Yee Works Ltd), Cavite. Subsidieundersøgelsen dækkede perioden fra 1. april 1998 til 31. marts 1999 (i det følgende benævnt »under- søgelsesperioden«). Skadesundersøgelsen dækkede perio- den fra 1. januar 1996 til 31. marts 1999 (i det følgende benævnt »den af undersøgelsen omfattede periode«). I forbindelse med denne undersøgelse og i overensstem- melse med den fastlagte politik og praksis på dette område blev det fundet godtgjort, at hvis en virksomhed modtog en godtgørelse på mindre end 0,01 % under en given ordning, blev den ikke anset for at nyde godt af denne ordning. For så vidt angår Filippinerne, der er et udviklingsland og optaget på listen i bilag VII til WTO- aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger, er denne tærskel forhøjet til 0,3 %, medmindre subsidie- ringsniveauet for programmerne under denne tærskel tilsammen overstiger 0,6 %. Desuden udtrykkes den godtgørelse, virksomheder modtager, i henhold til artikel 7 i grundforordningen i eksporterende som de (7) (8) procent af det beregningsgrundlag, der finder anvendelse på den pågældende subsidieringsordning. Der er i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 393/98 truffet endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af SSF med oprindelse i bl. a. Malaysia og Thai- land (3). Den 6. maj 1999 blev der indledt en antiabsorp- tionsundersøgelse vedrørende disse foranstaltninger (4). B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE 1. Den pågældende vare (10) Den pågældende vare er SSF, dvs. skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af som stål, anvendes til mekanisk at samle to eller flere elementer. De nævnte varer henhører under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, 7318 15 70 og 7318 16 30. rustfrit (11) (12) Skruer er varer med eksternt gevind på stiften og anvendes til samling eller fæstning af elementer. De anvendes enten uden nogen anden del og skrues ind i træ (træskruer) eller ind i metalplader (selvskærende skruer) eller kombineres med møtrikker eller underlags- skiver, så de udgør en bolt. Skruer har en række forskel- lige hovedtyper (flade, halvrunde, med indvendig seks- kant osv. ), stifttykkelser og huldiametre. Stiften kan have fuldstændigt eller delvist gevind. SSF benyttes i mange brugerindustrier og til en lang række endelige anvendelser, hvor resistens over for både luftkorrosion og kemisk korrosion er nødvendig, og hvor hygiejnen også kan være vigtig, f. eks. i forbindelse med udstyr til forarbejdning og lagring af fødevarer, anlæg i den kemiske industri, medico-teknisk udstyr, udstyr til offentlig belysning, skibsbygning osv. (13) Der findes mange typer SSF, som hver defineres ved særlige fysiske og tekniske karakteristika og den kvalitet rustfrit stål, som de er fremstillet af. Alle de af undersø- gelsen omfattede varer, som falder ind under den gene- relle definition af SSF, har imidlertid samme grundlæg- gende fysiske karakteristika og samme anvendelse og distribueres via de samme distributionskanaler. Der ikke nogen klare skillelinjer mellem de mange er (3) EFT L 50 af 20. 2. 1998, s. 1. (4) EFT C 125 af 6. 5. 1999, s. 12. L 75/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 2000 typer SSF. De betragtes derfor i forbindelse med denne undersøgelse som én kategori varer. Det blev imidlertid besluttet, at det af hensyn til den tekniske undersøgelse ville være hensigtsmæssigt at opdele den pågældende vare på »typer« og at indsamle dataene og behandle disse på grundlag af disse typer. Der blev med henblik herpå opstillet fem kriterier (5). Hver kombination af disse kriterier, der benævnes »varekontrolnummer«, svarer til en bestemt type SSF. (14) Det blev i løbet af undersøgelsen hævdet, at møtrikker (KN-kode 7318 16 30) skulle holdes uden for undersø- gelsens dækningsområde, fordi der ikke finder nogen produktion sted af møtrikker i Fællesskabet. Det skal imidlertid bemærkes, at det forhold, at en bestemt vare- type ikke eller ikke længere fremstilles af erhvervsgrenen i Fællesskabet, ikke i sig selv er tilstrækkeligt til at afgøre, om den bør holdes uden for antisubsidieundersøgelsens fandt Kommis- dækningsområde. Hvorom alting er, sionen det godtgjort, at selv om en betragtelig del af Fællesskabets forbrug af møtrikker blev importeret, navnlig fra de berørte lande, havde erhvervsgrenen i Fællesskabet også en vis produktion af møtrikker. (15) Den del af erhvervsgrenen i Fællesskabet, som har opret- holdt en produktionskapacitet for møtrikker, kan forøge sin produktion af møtrikker, når der er genskabt et rimeligt prisniveau på fællesskabsmarkedet. På dette grundlag blev det rimeligt at holde møtrikker uden for undersøgelsens dækningsområde. ikke anset for 2. Samme vare (16) Kommissionen fandt det godtgjort, at SSF fremstillet og solgt på de respektive hjemmemarkeder i Malaysia, Sin- gapore, Thailand og Filippinerne, SSF eksporteret til Fællesskabet fra de berørte lande og SSF fremstillet og solgt af erhvervsgrenen i Fællesskabet på fællesskabsmar- kedet har samme fysiske karakteristika og anvendelse. Der blev derfor draget den konklusion, at de alle er samme vare i henhold til artikel 1, stk. 5, i grundforord- ningen. C. SUBSIDIER I. MALAYSIA 1. Indledning 1. dobbelt fradrag af erhvervsmæssige udgifter: a) eksportfremme b) eksportkreditpræmier c) godkendt uddannelse 2. dobbelt fradrag af eksportørers forsikringspræmier 3. pionerstatus 4. skattefritagelse for værdien af øget eksport 5. fritagelse for omsætningsafgift på råstoffer, maskiner og udstyr 6. refinansiering af eksportkreditter 7. godtgørelse for industribygninger 8. fritagelse for importafgift 9. tilbagebetaling af punktafgifter og omsætningsafgift 10. fremme af strategiske projekter 11. reinvesteringsgodtgørelse 12. godtgørelse af anlægsudgifter ved erhvervelse af anlæg og maskiner 13. infrastrukturgodtgørelse 14. fremme af malaysiske varemærker. 2. Støtteprogrammer, der er udnyttet af de ekspor- terende producenter Dobbelt fradrag af fremme af eksporten erhvervsmæssige udgifter til A. R e t s g r u n d l a g (18) Dette program reguleres af afsnit 41 i investeringsfrem- i meloven (lov 327) af 1986 og bestemmelse 4(2) indkomstskatteloven af 1986, kapitlet om eksport- fremme. B. S t ø t t e b e r e t t i g e l s e (19) Det dobbelte fradrag kan udnyttes af malaysiske forar- bejdnings- eller landbrugsvirksomheder og vedrører udgifter, der afholdes til at fremme malaysiske varer i udlandet. For at kunne opnå dobbelt fradrag af udgifter skal en virksomhed udstille varer fremstillet i Malaysia på en international handelsudstilling, der er anerkendt af de malaysiske myndigheder og derefter indgive en ansøgning. (17) På grundlag af oplysningerne i klagen og svarene på Kommissionens spørgeskema blev følgende påståede støtteordninger undersøgt: (20) (5) Disse kriterier er følgende: 1) KN-kode, 2) type anvendt råstof, 3) DIN-nummer, dvs. det kodenummer, som varen klassificeres under i »DIN«-nomenklaturen, 4) diameter i millimeter, 5) længde i milli- meter. C. B e l ø b Enhver støtteberettiget virksomhed, der afholder støtte- berettigede udgifter, kan fratrække udgifternes dobbelte beløb i sin indkomstskat. Hvis virksomheden er tabsgi- vende, kan fradragsretten fremføres i fire år. Der er hverken fastsat nogen fast fradragsprocent eller noget minimums- eller maksimumsbeløb. 24. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 75/21 D. G e n n e m f ø r e l s e i p r a k s i s B. S t ø t t e b e r e t t i g e l s e (21) For at opnå fradraget skal virksomheden fremsætte et krav ved at udfylde en ansøgningsformular udarbejdet af Ministeriet for International Handel og Industri. Ansø- geren skal indsende en generel beskrivelse, en faktura for leje af areal, en fotokopi af brochuren vedrørende handelsudstillingen og fra Malaysias Sammenslutning til Udbygning af Handelen. Godkendel- sesskrivelsen fra Ministeriet for International Handel og forelægges virksomhedens Industri i Styrelsen for Indenlandske indkomstskatten kan opnås året efter det i hvilket handelsudstillingen fandt sted. ansøgning Indtægter. Fradraget finansår, en skrivelse og E. U d l i g n i n g s b e r e t t i g e l s e (22) Ordningen udgør et subsidie, fordi den malaysiske rege- rings finansielle bidrag i fradrag af udgifter indrømmer eksporterende producenter en godt- gørelse i form af reduceret skattetilsvar. form af dobbelt (23) Ordningen udgør et udligningsberettiget subsidie i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen. Det dobbelte fradrag udgør et subsidie, der er afhængigt af eksportresultaterne, da programmet kun kan udnyttes i forbindelse med udgifter, der afholdes til at markeds- føre varer med henblik på eksport. F. G o d t g ø r e l s e n s b e r e g n i n g (24) Godtgørelsen til de eksporterende producenter bør beregnes på grundlag af den virkning, som det dobbelte fradrag af udgifter har på de skatter, som de eksporte- rende producenter skal erlægge i undersøgelsesperioden (dvs. forskellen mellem det skattebeløb, der erlægges under ordningen, og det beløb, der skulle have været erlagt, hvis ordningen ikke havde eksisteret). Beløbet fordeles derefter over den samlede eksportomsætning i undersøgelsesperioden. Da denne ordning kan sidestilles med engangstilskud, skal beløbet — for at omfatte samtlige fordele for støttemodtageren — tilpasses ved tilføjelse af den gennemsnitlige rente på markedsvilkår i undersøgelsesperioden, dvs. 11,5 %. Denne gennemsnitlige rentesats er beregnet på grundlag af gennemsnitlige månedlige udlånssatser i undersøgelsesperioden. forretningsbankernes subsidier under (25) En virksomhed nød godt af denne ordning og opnåede et subsidie på 0,01 %. Dobbelt fradrag af eksportørers forsikringspræmier A. R e t s g r u n d l a g (27) Det dobbelte fradrag kan udnyttes af malaysiske forar- bejdnings- eller landbrugsvirksomheder og vedrører præmier, der skal betales for forsikring af gods, der eksporteres af den pågældende person eller virksomhed, forudsat at forsikreren er en virksomhed med hjemsted i Malaysia. C. B e l ø b (28) Enhver støtteberettiget virksomhed, der afholder støtte- berettigede udgifter, kan fratrække udgifternes dobbelte beløb i sin indkomstskat. Hvis virksomheden er tabsgi- vende, kan fradragsretten fremføres i fire år. Der er hverken fastsat nogen fast fradragsprocent eller noget minimums- eller maksimumsbeløb. D. G e n n e m f ø r e l s e i p r a k s i s (29) For at opnå fradraget skal virksomheden fremsætte et krav i sin selvangivelse i skatteåret efter det år, i hvilket udgiften er afholdt. De originale kvitteringer og en detal- jeret beregning af de dobbelte udgifter skal vedlægges selvangivelsen. E. U d l i g n i n g s b e r e t t i g e l s e (30) Det dobbelte fradrag af forsikringspræmier for eksporte- rende producenter er et subsidie, fordi den malaysiske form af dobbelt regering yder et finansielt bidrag i fradrag af udgifter skattetilsvar), hvorved der indrømmes eksporterende producenter en fordel. reduceret (dvs. et (31) Ordningen udgør et udligningsberettiget subsidie i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen. Det dobbelte fradrag udgør et subsidie, der er afhængigt af eksportresultaterne — og derfor nødvendigvis er specifikt — da programmet kun kan udnyttes af ekspor- terende producenter, der beskæftiger sig med eksport- transaktioner. F. G o d t g ø r e l s e n s b e r e g n i n g (32) Godtgørelsen til de eksporterende producenter svarer til den virkning, som det dobbelte fradrag af udgifter har på de indkomstskatter, som de eksporterende producenter skal erlægge i undersøgelsesperioden (dvs. forskellen mellem det skattebeløb, der erlægges under ordningen, skulle have været erlagt, hvis og det beløb, der ordningen ikke havde eksisteret). Beløbet bør fordeles over den samlede eksportomsætning i undersøgelsespe- rioden. Da subsidier under denne ordning kan sidestilles med engangstilskud, er beløbet — for at omfatte samt- lige fordele for støttemodtageren — tilpasset ved tilfø- jelse af den gennemsnitlige rente på markedsvilkår i undersøgelsesperioden, dvs. 11,5 %. (26) Dette program reguleres af underafsnit 154 i indkomst- skatteloven af 1967 og indkomstskattereglerne af 1995. (33) Én virksomhed nød godt af denne ordning og opnåede et subsidie på 0,34 %. L 75/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 2000 Pionerstatus A. R e t s g r u n d l a g (34) Denne pionerstatus eller investeringsskattegodtgørelse blev indført ved investeringsfremmeloven af 1986. Inve- steringsfremmeforordningen af 1994 indeholder en indledende liste over de aktiviteter og varer, der skal nyde fremme. Listen over aktiviteter, der skal nyde fremme, blev udvidet i 1995. Investeringsfremmeforord- ningen af 1995 indeholder særlige regler til fremme af varer fra højteknologiske virksomheder. (35) B. S t ø t t e b e r e t t i g e l s e eller udfører Investeringsskattegodtgørelsen kan udnyttes af alle virk- somheder, der fremstiller en »fremmet« vare (forarbejd- ningssektoren) en »fremmet« aktivitet (servicesektoren). De varer, der nyder fremme, er opført på listen i investeringsfremmeforordningen. Ifølge lovens afsnit 4 skal ministeren for international handel og indu- stri »med jævne mellemrum fastlægge, hvilke aktiviteter eller varer han finder egnede som aktiviteter og varer, der skal nyde fremme«. Ifølge loven skal ministeren for at fremme en given vare tage hensyn til tre kriterier: a) hvorvidt produktionen i erhvervsmæssig henseende imødekommer hensynet til Malaysias økonomiske krav eller udvikling, b) udsigterne til en yderligere udvikling og c) Malaysias nationale og strategiske krav. I praksis vurderer Aktionskomitéen for Industrien, der er et udvalg, hvori repræsentanter for Ministeriet for Internati- onal Handel og Industri og Statskassedepartementet har sæde, om den foreslåede vare opfylder mindst to af følgende fire kriterier: a) værditilvækst, b) lokalt indhold, c) industrielle forbindelser og d) teknologiske foranstalt- ninger ved forøgelse af antallet af ledende og tekniske ansatte i virksomheden. C. G o d t g ø r e l s e n s s t ø r r e l s e (36) Der som har indrømmes enhver virksomhed, fået pionerstatus, en skattefritagelse på 70 % af den vedtægts- mæssige indkomst. Disse fritagelser indrømmes for en femårig periode. Principielt gives der kun tilladelse til forlængelse af godtgørelsen, hvis ministeren beslutter, at aktiviteten er af national og strategisk betydning for Malaysia. Endelig indrømmes der virksomheder, som fremstiller højteknologiske varer, der nyder fremme, en skattefritagelse på 100 % i en tiårig periode. D. G e n n e m f ø r e l s e i p r a k s i s (37) For at kunne opnå pionerstatus skal en virksomhed indgive en ansøgning til Den Malaysiske Industriudvik- lingsstyrelse, der er underlagt Ministeriet for Internati- onal Handel og Industri. Denne styrelse efterprøver, om den fremtidige produktion er opført på listen over varer, der nyder fremme. Hvis der indrømmes en virksomhed pionerstatus, fremsætter den et krav over for Styrelsen for Indenlandske Indtægter og indgiver samtidig den årlige selvangivelse med beregning af godtgørelsen i henhold til skatteordningen. Virksomheden kan kræve den første skattefritagelse i skatteåret efter det år, i hvilket produktionen blev påbegyndt. E. U d l i g n i n g s b e r e t t i g e l s e (38) Skattefritagelserne i henhold til investeringsfremmeloven er udligningsberettigede subsidier i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), i grundforordningen. Den malaysiske regering har begrænset adgangen til subsidiet til virk- somheder, som fremstiller en »fremmet« vare. Da den malaysiske regering har gjort ordningen tilgængelig for fremstilling af et begrænset antal varer, begrænser den automatisk adgangen til de virksomheder, som frem- stiller de i loven fastsatte varer. Den pågældende vare har været opført som en »fremmet« vare. (39) Desuden har den malaysiske regering et betydeligt skønselement ved fastlæggelsen af de varer, der skal nyde fremme. Kriterier såsom egnethed set på baggrund af den økonomiske udvikling i Malaysia, gunstige udsigter til yderligere udvikling og Malaysias nationale og strategiske krav, som gør det muligt at klassificere varer som varer, der nyder fremme, er vage og kan ikke betragtes som objektive kriterier i henhold til artikel 3, stk. 2, litra b), i grundforordningen. Det blev i den forbindelse fundet godtgjort, at der ikke findes nogen yderligere definition af disse kriterier. (40) Endelig har den malaysiske regering fastsat forskellige skattefritagelsessatser alt efter, hvilken type »fremmet« vare der er tale om. Den malaysiske regering fremmer derfor visse virksomheder mere end andre som følge af produktionen af en »mere fremmet« vare. (41) Ordningen udgør derfor et subsidie, da den malaysiske regerings finansielle bidrag i form af skattefritagelse kan sidestilles med en godtgørelse. Det er et subsidie, der specifikt kommer visse virksomheder i Malaysia til gode i henhold til artikel 3, stk. 2, i grundforord- ningen. litra a), F. G o d t g ø r e l s e n s b e r e g n i n g (42) Godtgørelsen til de eksporterende producenter bør beregnes på grundlag af fritagelsen for selskabsskat og den deraf følgende skattebesparelse, som rent faktisk blev indrømmet de eksporterende producenter i under- søgelsesperioden. Godtgørelsesbeløbet bør fordeles over den samlede omsætning i undersøgelsesperioden. Da subsidier under denne ordning kan sidestilles med engangstilskud, skal beløbet — for at omfatte samtlige fordele for støttemodtageren tilpasses ved tilføjelse af den gennemsnitlige rente på markedsvilkår i undersøgel- sesperioden, dvs. 11,5 %. 24. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 75/23 (43) Selv om den pågældende vare ved den seneste ændring af investeringsfremmeloven udgik af listen over varer, som kunne nyde fremme, er en virksomhed, der frem- stiller den pågældende vare, stadig berettiget til at nyde godt af skattefritagelsen i en femårig periode. En virk- somhed nød godt af denne ordning og opnåede et subsidie på 1,87 %. Fritagelse for omsætningsafgift A. R e t s g r u n d l a g (44) Retsgrundlaget for denne ordning findes i afsnit 4 og 11 i frizoneloven af 1990. B. S t ø t t e b e r e t t i g e l s e WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger, hvori der henvises til fritagelse af en eksportvare for afgifter eller skatter, som påhviler den samme vare, når denne er bestemt til indenlandsk forbrug. Eksporterende virksomheder, der er beliggende uden for frizonerne, nyder imidlertid ikke godt af en generel fritagelse for omsætningsafgift. for omsæt- ningsafgifter opfylder derfor øjensynlig ikke de kriterier, der skal være opfyldt for at kunne benytte fodnote 1. Fritagelsesprogrammet (50) Dette program er betinget af eksportresultater, eftersom det er begrænset til maskiner, udstyr og råstoffer, der direkte benyttes i produktionsprocessen for færdigvarer bestemt til eksport, og desuden skal de virksomheder, der ligger i frizonerne, eksportere mindst 80 % af deres produktion. Fritagelsen for omsætningsafgift er derfor et udligningsberettiget subsidie i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), og artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforord- ningen. (45) Fritagelsen for omsætningsafgift kan udnyttes af virk- somheder, der er beliggende i frizoner. Fritagelsen indrømmes alt importeret maskineri og udstyr og alle importerede råstoffer, der direkte indgår i produktions- processen eksport. Programmet henhører under ministeren for international handel og industri. færdigvarer bestemt for til F. G o d t g ø r e l s e n s b e r e g n i n g Råstoffer (46) Malaysia har et omsætningsafgiftssystem med tre forskel- lige satser: 5 %, 10 % og 15 %. Rundt regnet 90 % af varerne er underkastet en omsætningsafgift på 10 %. Enkelte grundlæggende varer såsom bøger, fødevarer og visse typer maskiner er fritaget for omsætningsafgift. (51) De fleste varer i Malaysia er underlagt en omsætningsaf- gift på 10 %. Dette gælder dog ikke visse varer som f. eks. bøger, fødevarer og visse typer maskiner. Den normale omsætningsafgift, der skal erlægges for de wirer af rust- frit stål, der benyttes til fremstilling af den pågældende vare, er på 10 %. C. G o d t g ø r e l s e n s s t ø r r e l s e (52) (47) Alle virksomheder, som opfylder kriterierne, er berettiget til fritagelse for omsætningsafgift på 100 % plus import- afgift (hvis denne er erlagt) i forbindelse med vareimport. D. G e n n e m f ø r e l s e i p r a k s i s (48) For at kunne blive omfattet af dette program skal en virksomhed indgive en ansøgning til statstolddirektøren (formular D). Ansøgningen skal indeholde en beskrivelse af varerne og en angivelse af oprindelseslandet og varens specifikke funktioner under fremstillingsprocessen. Stats- direktøren efterprøver, om den importerede vare opfylder kriterierne i afsnit 4 og 11 i frizoneloven og godkender fritagelsen for omsætningsafgift, hvis dette er tilfældet. Subsidiebeløbet er forskellen i undersøgelsesperioden mellem den omsætningsafgift, der rent faktisk er erlagt for råstofferne, og den omsætningsafgift, der skulle have været erlagt under normale omstændigheder (til stan- dardomsætningsafgiftssatsen på 10 %) uden fritagelsen. Dette beløb bør fordeles over det samlede eksportsalg i undersøgelsesperioden. Da fordelene ved fritagelsen for omsætningsafgift fordeler sig jævnt over undersøgelses- perioden, svarer de til en række tilskud, der er ydet mellem undersøgelsesperiodens første og sidste dag. I sådanne tilfælde er det normal praksis at antage, at der ydes et gennemsnitstilskud midt i undersøgelsespe- rioden. Den rente, der skal tillægges, skal derfor beregnes af de samlede ubetalte afgifter i en periode af seks måne- ders varighed ved anvendelse af den gennemsnitlige udlånsrente på markedsvilkår, dvs. 11,5 %. (53) Begge virksomheder nød godt af denne ordning og opnåede subsidier på mellem 2,13 % og 6,71 %. E. U d l i g n i n g s b e r e t t i g e l s e (49) Fritagelsen for omsætningsafgift udgør øjensynlig et subsidie i henhold til artikel 2, stk. 1, i grundforord- ningen, eftersom den involverer eftergivelse af indtægter for den malaysiske regering. Den malaysiske regering har hævdet, at dette program er omfattet af kriterierne i fodnote 1 til artikel 1, stk. 1, litra a), nr. 1 ), nr. ii), i Maskiner og udstyr (54) De maskiner, som de to virksomheder benytter, hører ikke til de typer maskiner, der normalt er fritaget for omsætningsafgift. Den normale omsætningsafgift for maskiner er på 10 %. L 75/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 2000 (55) Subsidiebeløbet er forskellen mellem den omsætningsaf- gift, der rent faktisk er erlagt for maskinerne, og den omsætningsafgift, der skulle have været erlagt under normale omstændigheder (til standardomsætningsafgifts- satsen på 10 % for de pågældende maskiner) uden frita- fordeles over maskinernes gelsen. Godtgørelsen bør normale levetid, der er på ti år for denne erhvervsgren i Malaysia. Dette beløb bør fordeles over det samlede eksportsalg i undersøgelsesperioden. Da subsidier under denne ordning kan sidestilles med engangstilskud, er beløbet — for at omfatte samtlige fordele for støttemod- tageren — tilpasset ved tilføjelse af den gennemsnitlige rente på markedsvilkår i undersøgelsesperioden, dvs. 11,5 %. (56) Begge virksomheder nød godt af denne ordning og opnåede subsidier på mellem 0,03 % og 0,40 %. til artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), i grundforordningen. Desuden indgår standardgodtgørelsen for industribyg- ninger i den benyttede standardpraksis for afskrivning af bygninger, der benyttes til produktionsformål. Den gælder for hele forarbejdnings- og servicesektoren uden differentiering mellem erhvervsgrene. Der er dog ikke foretaget nogen vurdering af den »særlige« godtgørelse for industribygninger, der finder anvendelse på lagerbyg- ninger, eftersom denne godtgørelse for industribyg- ninger ikke blev udnyttet af de eksporterende produ- center af den pågældende vare. Fritagelse for importafgift A. R e t s g r u n d l a g Godtgørelse for industribygninger A. R e t s g r u n d l a g (62) I henhold til afsnit 11 i frizoneloven af 1994 er importe- forarbejdning, rede råstoffer, der direkte anvendes til fritaget for importafgifter. Ifølge samme bestemmelser er det importere maskiner og udstyr uden at erlægge importafgifter. tilladt at (57) Godtgørelsen for industribygninger ydes i henhold til indkomstskatteloven af 1967. liste 3 i (58) (59) (60) B. S t ø t t e b e r e t t i g e l s e (63) En virksomhed er berettiget til godtgørelse for industri- bygninger, hvis den har afholdt støtteberettigede bygge- udgifter, hvis ansøgeren også tidligere var ejer af bygningen, og hvis bygningen blev brugt til erhvervs- mæssige formål. Ifølge finansloven af 1983 kan der også ansøges om godtgørelse for industribygninger, der har været anvendt til lagerplads for eksportvarer eller impor- terede varer, der skal forarbejdes og reeksporteres. C. G e n n e m f ø r e l s e i p r a k s i s (64) afholdt En virksomhed, der har støtteberettigede udgifter, kan direkte kræve godtgørelse for industribyg- ninger i den årlige selvangivelse. Det godtgørelsesbeløb, der kræves, efterprøves af Styrelsen for Indenlandske Indtægter i forbindelse med den rutinemæssige skatte- mæssige kontrol. D. G o d t g ø r e l s e n s s t ø r r e l s e I henhold til indkomstskatteloven benyttes der forskel- lige godtgørelsessatser for opførte og købte industribyg- ninger. For opførte bygninger består satserne af en start- godtgørelse og en årlig godtgørelse på henholdsvis 10 % og 2 % af byggeudgifterne. Købte bygninger indrømmes kun en årlig godtgørelse svarende til en godkendt del af købsprisen. B. S t ø t t e b e r e t t i g e l s e For at være berettiget til fritagelse for importafgifter på råstoffer, maskiner og udstyr skal en virksomhed være beliggende i en frizone og fremstille en godkendt vare, som eksporteres til et marked i et tredjeland. Det skal desuden fremhæves, at enhver virksomhed, der er belig- gende i en frizone, skal eksportere mindst 80 % af sin produktion. C. G e n n e m f ø r e l s e i p r a k s i s For de importerede råstoffers vedkommende indgives en statstolddirektøren, der ansøgning (formular D) til efterprøver, om råstofferne direkte kan anvendes i færdigvaren. Efter godkendelsen angives importen under denne ordning til toldvæsenet ved anvendelse af toldfor- mular 8. Importen registreres, og det undersøges, om den er i overensstemmelse med den angivelse, der er indsendt til og godkendt af statstolddirektøren. Undersø- gelserne hos tolddepartementet viste, at hver eneste tilførsel af varer til friindustrizonen efterprøves for at slå fast, om der er tale om et råstof, der kan anvendes til fremstilling af en færdigvare. De importerede maskiner og det importerede udstyr fritages automatisk. D. U d l i g n i n g s b e r e t t i g e l s e Råstoffer E. U d l i g n i n g s b e r e t t i g e l s e (61) Standardgodtgørelsen for industribygninger udgør ikke et subsidie. Da godtgørelsen for industribygninger er i overensstemmelse med de internationale regnskabs- normer for afskrivning, kan den ikke betragtes som et finansielt bidrag i form af eftergivne indtægter i henhold (65) importafgift omfatter øjensynlig et Fritagelsen for subsidie i henhold til artikel 2, stk. 1, i grundforord- ningen. Den malaysiske regering hævder, at fritagelsen for importafgift ikke udgør et subsidie i henhold til fodnote 1 til artikel 1, stk. 1, litra a), nr. 1, nr. ii), i WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger, hvori der henvises til fritagelse af en eksportvare for afgifter eller skatter, som påhviler den samme vare, når 24. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 75/25 for denne er bestemt til indenlandsk forbrug. Den malay- siske regering har ikke været i stand til at bevise, at den har indført og konkret anvender et system eller en procedure til stadfæstelse af, om og i hvilken udstræk- ning råstoffer importeret til frihandelszonen forbruges i produktionen af de eksporterede varer, således som det kræves i bilag II til grundforordningen. Det system, der er indført og administreres af den malaysiske regering, sikrer kun, at der pålægges afgift på salg fra frizonerne til hjemmemarkedet beregnet på grundlag af den told- færdigvaren. Derved står det sats, der gælder spørgsmål stadig åbent, om og i hvilken udstrækning mængden af råstoffer importeret i en given periode svarer til den mængde, der er indarbejdet i de eksporte- rede færdigvarer. For det første er en told, der pålægges færdigvarer, ikke nødvendigvis lig med eller større end den told, der erlægges for den tilsvarende mængde råstoffer, der er indarbejdet deri, således som den malay- siske regering hævder det. Der er ikke ført noget bevis for, at toldsatserne på færdigvarer altid er højere end toldsatserne på råstoffer, og desuden kan resultatet af en sådan ligestillelse ikke forudsiges, hvis der er tale om en fremstillingsproces, der omfatter flere varer og en kombination af mange forskellige råstoffer. For det andet gør systemet det ikke muligt at foretage en hensigts- mæssig efterprøvning af sammenhængen mellem de importerede og de eksporterede mængder i løbet af perioden. Det kan således ikke efterprøves, om virksom- heden opbygger lagre i løbet af undersøgelsesperioden, og der føres heller ikke regnskab over toldfri salg af varer inden for importbearbejdningszonen eller mellem importbearbejdningszoner. (66) Ordningen udgør derfor et subsidie, fordi den malaysiske regering derved yder et finansielt bidrag i form af efter- givne importafgifter, som ellers skulle have været erlagt, og indrømmer modtageren en godtgørelse. Da det er begrænset til virksomheder beliggende i visse områder og yderligere er betinget af eksportresultater, er det specifikt i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), og artikel 3, stk. 4, i grundforordningen. litra a), F. G o d t g ø r e l s e n s b e r e g n i n g Råstoffer (68) Subsidiebeløbet er forskellen i undersøgelsesperioden mellem den importafgift, der rent faktisk er erlagt for råstofferne, og den importafgift, der skulle have været erlagt under normale omstændigheder uden fritagelsen. Dette beløb bør fordeles over det samlede eksportsalg. Da fordelene ved fritagelsen for importafgift fordeler sig jævnt over undersøgelsesperioden, svarer de til en række tilskud, der er ydet mellem undersøgelsesperiodens første og sidste dag. I sådanne tilfælde er det normal praksis at antage, at der ydes et gennemsnitstilskud midt i undersøgelsesperioden. Den rente, der skal tillægges, skal derfor beregnes af de samlede ubetalte afgifter i en periode af seks måneders varighed ved anvendelse af den gennemsnitlige udlånsrente på markedsvilkår, dvs. 11,5 %. (69) Begge virksomheder nød godt af denne ordning og opnåede subsidier på mellem 1,47 % og 2,54 %. Maskiner og udstyr (70) Subsidiebeløbet er forskellen mellem den importafgift, der rent faktisk er erlagt for maskinerne, og den import- skulle have været erlagt under normale afgift, der omstændigheder uden fritagelsen. Godtgørelsen bør fordeles over maskinernes normale levetid, der gennem- snitlig er på ti år i Malaysia. Beløbet vedrørende under- søgelsesperioden bør fordeles over eksportsalget. Da subsidier under denne ordning kan sidestilles med engangstilskud, er beløbet — for at omfatte samtlige fordele for støttemodtageren — tilpasset ved tilføjelse af den gennemsnitlige rente på markedsvilkår i undersøgel- sesperioden, dvs. 11,5 %. (71) Begge virksomheder nød godt af denne ordning og opnåede subsidier på mellem 0,03 % og 0,55 %. Reinvesteringsgodtgørelse A. R e t s g r u n d l a g (72) Reinvesteringsgodtgørelsen ydes i henhold til liste 7a i indkomstskatteloven af 1967 (lov 53). Maskiner og udstyr B. S t ø t t e b e r e t t i g e l s e (67) Ordningen er et subsidie i henhold til artikel 2, stk. 1, i grundforordningen, fordi den malaysiske regering derved yder et finansielt bidrag i form af eftergivne importaf- gifter, som ellers skulle have været erlagt, og indrømmer modtageren en godtgørelse. Ordningen omfatter ikke en fritagelse af råstoffer, der forbruges som led i produkti- onsprocessen. Da den er begrænset til virksomheder beliggende i visse områder og yderligere er betinget af eksportresultater, er det specifikt i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), og artikel 3, stk. 4, litra a), i grundfor- ordningen. (73) For at kunne opnå reinvesteringsgodtgørelse skal en virksomhed have været i drift i mindst tolv måneder, have afholdt anlægsudgifter til en fabrik, et anlæg eller en maskine, der anvendes i Malaysia i forbindelse med et støtteberettiget projekt, og have opnået et produktivi- tetsniveau, der er foreskrevet af finansministeren (norm for processens effektivitet). I underafsnit 8 i lov 451 er et støtteberettiget projekt defineret som en produktions- virksomheds projekt til udvidelse af den eksisterende drift, som er godkendt af handels- og industriministeren i henhold til koordinationsloven for industrien af 1975. Reinvesteringsgodtgørelsen kan ikke opnås af virksom- heder, der har pionerstatus eller modtager en investe- ringsskattegodtgørelse. L 75/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 2000 C. G e n n e m f ø r e l s e i p r a k s i s af (74) Der indgives en ansøgning til statsskattedirektøren ved anvendelse en særlig ansøgningsformular, hvor projektet er beskrevet i detaljer. Virksomheden skal også oplyse, om produktiviteten er forbedret, om virksom- heden er beliggende i et »fremmet« område, og om nøgletallet for processens effektivitet i forbindelse med den pågældende vare er positivt eller negativt. Endelig skal ansøgningen undertegnes af ansøgeren og en kvali- ficeret ekstern revisor. Når ansøgningen om reinveste- ringsgodtgørelsen er godkendt, kan virksomheden i sin årlige selvangivelse kræve en godtgørelse. De med rein- vesteringsgodtgørelsen forbundne fordele kan fremføres i fem år. D. G o d t g ø r e l s e n s s t ø r r e l s e til det afholdte udgifter (75) Godtgørelsen udgør som hovedregel 60 % af de støttebe- støtteberettigede rettigede projekt, som kan modregnes i indtil 70 % af den vedtægtsmæssige indkomst. Hvis virksomheden er belig- gende i et »fremmet« område eller har opnået et fore- skrevet produktivitetsniveau, kan 60 % af de støtteberet- tigede udgifter modregnes indtil 100 % af den vedtægtsmæssige indkomst. i E. U d l i g n i n g s b e r e t t i g e l s e (76) Reinvesteringsgodtgørelsen til virksomheder, som ikke er beliggende i områder, der nyder fremme, udgør ikke et udligningsberettiget subsidie i henhold til artikel 3 i grundforordningen. Den malaysiske regering har ikke begrænset adgangen til at nyde godt af subsidiet til visse virksomheder og anvender objektive kriterier ved indrømmelsen af subsidiet. Da ingen af de eksporterende producenter er beliggende i områder, der nyder fremme, er denne støtteordnings udligningsberettigelse for disse områder ikke vurderet. 3. Støtteprogrammer, der ikke er udnyttet af de eksporterende producenter (77) Klageren hævdede, at de eksporterende producenter af den pågældende vare nød godt af en række andre støtte- programmer. Besvarelserne af spørgeskemaerne og efter- prøvningen viste, at de eksporterende producenter ikke udnytter de nedenfor anførte programmer: — dobbelt fradrag af eksportkreditpræmier — dobbelt fradrag af udgifter til godkendt uddannelse — skattefritagelse for værdien af øget eksport — refinansiering af eksportkreditter — tilbagebetaling af punktafgifter og omsætningsafgift — fremme af strategiske projekter — godtgørelse af anlægsudgifter ved erhvervelse af anlæg og maskiner — infrastrukturgodtgørelse — fremme af malaysiske varemærker. (78) Kommissionen har derfor ikke foretaget nogen vurde- ring af disse programmer. 4. De udligningsberettigede subsidiers størrelse (79) Det blev fundet godtgjort, at der som led i denne procedure blev udvist særdeles stor samarbejdsvilje. De samarbejdende eksporterende producenter dækkede praktisk taget al eksport fra Malaysia til EF i undersøgel- sesperioden, således som det fremgår af en sammenlig- importtal, som er fremlagt af Eurostat, med ning af eksporttal leveret af de samarbejdende eksporterende producenter. (80) Den landsdækkende subsidieringsmargen opgjort som et ligger højere end det relevante de vejet gennemsnit minimis-niveau. Dobbelte fradrag Pionerstatus Fritagelse for omsætningsafgift Fritagelse for importafgift 0,01 0,34 1,87 0 7,11 2,16 2,57 2,02 (%) I alt 11,56 4,52 Tong Heer Fasteners Tigges Stainless Steel Faste- ners II. SINGAPORE (81) På grundlag af oplysningerne i klagen og svarene på Kommissionens spørgeskema blev følgende programmer undersøgt: (82) — dobbelt fradrag for investeringer i udlandet — dobbelt fradrag for forskning og udvikling — ordning med dobbelt skattefradrag — pionerstatus — investeringsgodtgørelse — ekspansionsfremme — udviklings- og ekspansionsfremme — fremme af godkendte licensafgifter — ordning for godkendte udlandslån — præferentiel finansieringsordning. I forbindelse med efterprøvningen af svarene fra Singa- pores regering og den eksporterende producent fandt Kommissionen det godtgjort, at den samarbejdende eksporterende producent ikke udnyttede nogen af de påståede subsidier. Desuden efterprøvede Kommis- sionen, om andre producenter af den pågældende vare eksporterede den pågældende vare. Kommissionen fandt det godtgjort, at yderligere en producent eksporterede den pågældende vare til Den Europæiske Union. Der blev imidlertid fremlagt bevis for, at denne eksporte- rende producent ikke udnyttede de påståede subsidier. 24. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 75/27 (83) Det blev derfor fundet hensigtsmæssigt ikke at foretage en vurdering af de påståede subsidiers udligningsberetti- gelse. III. THAILAND 1. Indledning (84) På grundlag af oplysningerne i klagen og svarene på Kommissionens spørgeskema undersøgte Kommissio- nens tjenestegrene følgende ordninger, som blev påstået at indebære indrømmelse af udligningsberettigede subsi- dier: — ordninger i henhold til investeringsfremmeloven: — fritagelse for eller nedsættelse af importafgifter for maskiner — fritagelse for selskabsskat — yderligere incitamenter til virksomheder i særlige investeringsfremmezoner — fritagelse for importafgifter på råstoffer og andre vigtige materialer. (89) — ordninger i henhold til loven om Industriarealsty- relsen (IEAA): — fritagelse for importafgifter — fritagelse for ekstraafgifter i henhold til investe- ringsfremmeloven — fritagelse for merværdiafgift — fritagelse for punktafgifter på maskiner, udstyr og reservedele. — Nedsatte elektricitetstakster. — Lån til præferentielle rentesatser. specifik i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), i grundfor- ordningen. Desuden er denne ordning betinget af eksportresultater og er derfor også specifik i henhold til artikel 3, stk. 4, i grundforordningen. litra a), 3. Støtteprogrammer, der ikke er udnyttet af de eksporterende producenter (88) Kommissionen fandt det godtgjort, at de samarbejdende eksportører i undersøgelsesperioden ikke udnyttede nogen af de andre støtteprogrammer, der var nævnt i klagen, dvs. : — ordninger i henhold til investeringsfremmeloven — andre ordninger under loven om Industriarealsty- relsen end fritagelsen for importafgifter — nedsatte elektricitetstakster — lån til præferentielle rentesatser. 4. De udligningsberettigede subsidiers størrelse I henhold til bestemmelserne i grundforordningen kan de udligningsberettigede subsidier til de af undersøgelsen omfattede ad valorem opgøres som følger: eksporterende producenter udtrykt Virksomhed Dura Fasteners Co, Ltd/Taiyo Fasteners (Thai- land) Co, Ltd/Chiao Pao Metal Co, Ltd A. B. P. Stainless Fastener Co, Ltd Afsnit 48 i loven om Industriareal- styrelsen (%) 0,24 0 (85) Det blev fundet godtgjort, at de samarbejdende eksporte- rende producenter i undersøgelsesperioden kun udnyt- tede ordningerne i henhold til loven om Industriarealsty- relsen. 2. Støtteprogrammer, der er udnyttet af de samar- bejdende eksporterende producenter (86) Det blev fundet godtgjort, at en eksportør udnyttede fritagelsen for importtold på importerede maskiner (loven om Industriarealstyrelsen, afsnit 48), som kun indrømmes virksomheder beliggende i en eksportbear- bejdningszone. et område, der ud fra et toldpolitisk synspunkt er adskilt fra resten af Thailand. For at få tilladelse til at bygge en fabrik i en eksportbearbejdningszone i henhold loven om Industriarealstyrelsen, skal en virksomhed bl. a. opfylde et eksportkrav. En eksportbearbejdningszone er (87) Denne ordning blev betragtet som et subsidie i henhold til artikel 2 i grundforordningen, fordi den omfatter et finansielt bidrag fra regeringen i form af eftergivne importafgifter og derved indrømmer modtageren en fordel. Brugen af ordningen er begrænset til virksom- heder beliggende i visse zoner, og ordningen er derfor (90) Det blev fundet godtgjort, at der som led i denne procedure blev udvist særdeles stor samarbejdsvilje. De samarbejdende eksporterende producenter dækkede praktisk taget al eksport fra Thailand til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, således som det fremgår af en sammenligning af importtal, som er fremlagt af Eurostat, med eksporttal leveret af de samarbejdende eksporte- rende producenter. (91) Den landsdækkende margen for alle eksporterende producenter opgjort som et vejet gennemsnit er de minimis, dvs. under 2 %. Under disse omstændigheder betragtes subsidiemargenen for Thailand som ubetydelig. IV. FILIPPINERNE 1. Indledning (92) På grundlag af oplysningerne i klagen og svarene på spørgeskemaet blev der foretaget en undersøgelse af følgende ordninger, indebære indrømmelse af udligningsberettigede subsidier: som blev påstået at L 75/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 2000 — Ordninger under omnibusinvesteringsloven: — midlertidig indkomstskattefritagelse — ekstrafradrag for yderligere lønomkostninger — skattegodtgørelse for indenlandske anlægsaktiver — skattegodtgørelse for importtold og afgifter på råstoffer — fritagelse for importafgifter og told på råstoffer — fritagelse for importafgifter og told på maskiner — fritagelse for importtold på leverancer og reserve- dele. Den 17. maj 1999 udstedte PEZA gennemførelsesregler vedrørende de særlige økonomiske zoner. (96) Økozonerne er begrænsede områder, der er fastlagt som sådanne af den filippinske regering. De kan både være offentligt og privat ejede og/eller drevne. Der findes forskellige typer økozoner som f. eks. industriarealer, frihandelszoner, eksportbearbejdningszoner og turist- zoner. Ved eksportbearbejdningszoner forstås afgræn- sede områder, der ikke betragtes som en del af det nationale toldområde. De er forbeholdt eksportoriente- rede virksomheder. — Ordninger under loven om særlige økonomiske zoner: (97) — midlertidig indkomstskattefritagelse — fritagelse for nationale og lokale skatter (brutto- indkomstskat eller særlig sats på 5 %) — skattegodtgørelse for uddannelsesudgifter — ekstrafradrag for yderligere lønomkostninger — skattegodtgørelse for indenlandske anlægsaktiver — skattegodtgørelse for importsubstitution — fritagelse for importafgifter og told på råstoffer — fritagelse for importafgifter og told på maskiner — fritagelse for importtold på leverancer og reserve- dele — fritagelse for kajpenge, eksportafgifter, told, vederlag og gebyrer — nedsatte huslejer og byggerenter. (93) Der findes i øjeblikket to producenter af SSF i Filippi- nerne, Lu Chu Shin Yee Works (Philippines) Ltd, der blev registreret i 1988 (Lu Chu), og Pilshin Works Corpora- tion, der blev registreret i 1997 (Pilshin). Begge virksom- heder er datterselskaber af et taiwansk selskab, Lu Chu Shin Yee Works (Taiwan) Ltd, der er omfattet af de tidligere trufne antidumpingforanstaltninger. De er også forretningsmæssigt forbundne virksomheder og vil derfor blive betragtet som en virksomhed (Lu Chu/ Pilshin) i følgende analyse. (94) Under kontrolbesøget blev det fundet godtgjort, at de samarbejdende eksporterende producenter i undersøgel- sesperioden kun udnyttede de med loven om særlige økonomiske zoner forbundne fordele. 2. Støtteprogrammer, der er udnyttet af de ekspor- terende producenter Generelt (95) Loven om særlige økonomiske zoner (lov nr. 7916 (1995)) indeholder bestemmelser om oprettelse, drift og forvaltning af særlige økonomiske zoner (økozoner) i Filippinerne, og der er i forbindelse dermed nedsat en særlig filippinsk styrelse for økonomiske zoner (PEZA). For at kunne nyde godt af PEZA-ordningerne skal virk- somhederne registreres hos PEZA, hvilket er ensbety- dende med en bemyndigelse til at drive virksomhed i en af landets økozoner. Der findes flere forskellige typer registrering, f. eks. som eksportvirksomhed (eksporten skal udgøre mere end 50 % af omsætningen og 70 %, hvis udenlandske virksomheder ejer mere end 40 %), frihandelsvirksomheder, hjemmemarkedsvirksomheder, pionervirksomheder og servicevirksomheder. De regi- strerede PEZA-virksomheder bliver automatisk beretti- gede til at nyde godt af de forskellige ordninger, der står til rådighed i henhold til loven om særlige økonomiske eksportbearbejdnings- zoner. Eksportvirksomheder zoner kan i almindelighed nyde godt af yderligere incita- menter. i (98) Den berørte eksporterende producent er en PEZA-regi- streret eksportvirksomhed beliggende i eksportbearbejd- ningszonen Cavite. I undersøgelsesperioden udnyttede den følgende ordninger: Bruttoindkomstskat (særlig sats på 5 %) (afsnit 24 i loven om særlige økonomiske zoner) (99) Bruttoindkomstskatten er en mulighed, der tilbydes virk- somheder, og som går ud på, at de erlægger en særlig indkomstskat svarende til 5 % af bruttoindkomsten og derved fritages for at erlægge alle nationale og lokale skatter. Lu Chu udnyttede denne ordning i undersøgel- sesperioden. A. S t ø t t e b e r e t t i g e l s e (100) Bruttoindkomstskatten kan anvendes af virksomheder, der er registreret hos PEZA, på nær virksomheder, der (f. eks. kundeservice, leverer bestemte tjenesteydelser spedition, i økozoner. forsikringsvirksomhed) bankvæsen og 24. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 75/29 B. G e n n e m f ø r e l s e i p r a k s i s (101) PEZA-virksomhederne kan vælge at anvende bruttoind- komstskatten i deres årlige selvangivelser. Indkomstskat- teformularen giver virksomheden mulighed for at fast- lægge skatteårets skyldige beløb ved at anvende den særlige bruttoindkomstsats på 5 % i stedet for den normale sats (33 % ifølge den seneste ændring af loven om indenlandske indtægter) på virksomhedens nettoind- komst. Ifølge PEZA-bestemmelse XX omfatter den brut- toindkomst, hvoraf bruttoindkomstskatten skal bereg- nes, de nettoindtægter, der er skabt af erhvervsudøvelsen i økozonen, minus en række fradrag svarende til de omkostninger, der direkte kan tilskrives produktionen, herunder afskrivninger og finansieringsomkostninger i forbindelse med anlægsaktiver. (102) Ansøgerens selvangivelse forelægges først PEZA, der efterprøver og godkender virksomhedens berettigelse til at være omfattet af bruttoindkomstskatten, og derefter Styrelsen for Indenlandske Indtægter, der foretager den normale skattemæssige ligning. (103) Hvis virksomheden bruttoindkomstskatten, vælger fritages den automatisk for normal indkomstskat, der i årene 1998 og 1999 beløb sig til henholdsvis 34 % og 33 % af nettoindkomsten. Desuden giver bruttoind- komstskatteordningen fritagelse for alle lokale skatter. Disse skatter varierer fra område til område og omfatter bl. a. ejendomsskatter, erhvervsskatter og -afgifter, lokale koncessionsafgifter og lokalsamfundsskatter. C. U d l i g n i n g s b e r e t t i g e l s e (104) Bruttoindkomstskatteordningen er et subsidie i henhold til artikel 2 i grundforordningen, fordi den indebærer et finansiel bidrag fra den filippinske regering i form af eftergivne indkomstskatter og lokale skatter, som ellers skulle have været erlagt, og derved giver modtageren en fordel. Da adgangen til at nyde godt af denne ordning er begrænset til virksomheder, der af den filippinske rege- ring har fået tilladelse til at etablere sig og virke i visse områder (økozoner), er der tillige tale om en specifik ordning i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), i grundfor- ordningen. D. S u b s i d i e b e l ø b e t s b e r e g n i n g (105) Godtgørelsen til Lu Chu/Pilshin er beregnet på grundlag af data vedrørende skatteåret 1998, der er den seneste periode, for hvis vedkommende der foreligger en selvan- givelse. (106) Godtgørelsen til Lu Chu/Pilshin er forskellen mellem det skattebeløb, der rent faktisk er erlagt for året 1998, og det beløb, der skulle have været erlagt, hvis den normale skattesats havde fundet anvendelse. Den sidstnævnte skattesats omfatter den nationale indkomstskat ved den normale sats på 34 % og visse lokale skatter, der normalt opkræves i det område, hvor Lu Chu/Pilshin er belig- gende: lokalsamfundsskat, ejendomsskat og kommunal licensafgift. Da subsidiet kan sidestilles med et engangs- af periodens tilskud, skal den således beregnede godtgørelse forhøjes med renten i undersøgelsesperioden beregnet ved anven- delse gennemsnitlige udlånsrente på markedsvilkår, dvs. 15,1 %. Fordelt over det samlede salg i undersøgelsesperioden beløber den støtte, som Lu Chu/ Pilshin har opnået, sig til 0,58 %. Fritagelse for importtold på maskiner, råstoffer, leve- rancer og reservedele (afsnit 4(c) og 23 i loven om særlige økonomiske zoner) Indledning (107) I henhold til PEZA-bestemmelse XV kan maskiner, råstoffer, leverancer og reservedele, som er ført ind i en eksportbearbejdningszone af en eksportvirksomhed med henblik på anvendelse i dennes produktionsproces, på visse betingelser fritages for importtold. (108) Som nævnt ovenfor er eksportbearbejdningszonerne ikke en del af landets toldområde. Trafikken til og fra området er begrænset og underkastet kontrol af PEZA og Toldstyrelsen. Fritagelse ved import af maskiner A. S t ø t t e b e r e t t i g e l s e (109) Eksportvirksomheder beliggende i en eksportbearbejd- ningszone kan udnytte denne ordning. B. G e n n e m f ø r e l s e i p r a k s i s (110) For at kunne udnytte fritagelsen for importtolden på importerede maskiner skal en virksomhed beliggende i en eksportbearbejdningszone indgive en ansøgning om importtilladelse til PEZA. Tilladelsen gives af PEZA, efter at den har efterprøvet, at maskinerne er af relevans for virksomhedens produktion. C. U d l i g n i n g s b e r e t t i g e l s e fordi den indebærer et (111) Ordningen er et subsidie i henhold til artikel 2, stk. 1, i grundforordningen, finansiel bidrag fra den filippinske regering i form af eftergiven importtold, som ellers skulle have været erlagt, og derved giver modtageren en fordel. Ordningen giver ingen fritagelse for råstoffer, der forbruges som led i produktionsprocessen. Da den er begrænset til virksom- heder, der er beliggende i visse områder, og yderligere er betinget af eksportresultater, er den specifik i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), og artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen. D. S u b s i d i e b e l ø b e t s b e r e g n i n g (112) Godtgørelsen til den eksporterende producent, dvs. Lu Chu, er beregnet på grundlag af den ubetalte skyldige told på importen af anlægsaktiver, og dette beløb er spredt over en periode, der afspejler den normale i den pågældende afskrivning af sådanne aktiver L 75/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 2000 erhvervsgren. Denne periode er opgjort til ti år, der betragtes som den normale levetid for denne type maskiner i den pågældende erhvervsgren i Filippinerne. Det beløb, der er af relevans for undersøgelsesperioden, bør fordeles på grundlag af eksportsalget. Da subsidier under denne ordning kan sidestilles med engangstilskud, skal beløbet — for at omfatte samtlige fordele for støtte- modtageren — tilpasses ved tilføjelse af den gennemsnit- lige rente på markedsvilkår i undersøgelsesperioden, dvs. 15,1 %. Det deraf følgende beløb er fordelt over den samlede eksport i undersøgelsesperioden, og resultatet bliver et subsidiebeløb på 0,05 %. Da dette subsidiebeløb er lavere end 0,3 %, og da Filippinerne er et »bilag VII«-land, drages der i henhold til betragtning 8 ovenfor den konklusion, at den eksporterende producent ikke modtog nogen godtgørelse. Fritagelse ved import af råstoffer A. S t ø t t e b e r e t t i g e l s e (113) Eksportvirksomheder beliggende i en eksportbearbejd- ningszone kan udnytte denne ordning. B. G e n n e m f ø r e l s e i p r a k s i s (114) Virksomheder beliggende i eksportbearbejdningszoner, som ønsker at udnytte toldfritagelsen for importerede råstoffer, skal forelægge PEZA en ansøgning med detalje- rede oplysninger om afskiber, importør og importeret vare for at kunne få tilladelse til at omlade lasten fra ankomsthavnen til eksportbearbejdningszonen. Embeds- mænd ved PEZA og Toldstyrelsen kontrollerer den importerede vare i ankomsthavnen og påser, at den afleveres i eksportbearbejdningszonen. PEZA fører et virksomhedskartotek, hvori den registrerer de forskellige importtransaktioner. (115) Der anvendes en lignende procedure, når virksomhe- derne eksporterer deres færdigvarer. De skal anmode PEZA om at udstede en eksporttilladelse. Embedsmænd fra PEZA kontrollerer lasten, før den forlader zonen, og påser, at den leveres i uændret stand i afskibnings- af Toldstyrelsen. den havnen, kontrolleres Eksporten registreres i PEZA's virksomhedskartotek. Hvis en virksomhed ønsker at sælge en del af sin produktion på hjemmemarkedet, skal den have PEZA's tilladelse dertil. Kun godkendte lokale salg må forlade eksportbearbejdningszonen. hvor (116) Ifølge den filippinske regering skal virksomheder, der sælger varer på hjemmemarkedet, erlægge importtold for som den tilsvarende mængde importerede råstoffer beregnet af PEZA og Toldstyrelsen på grundlag af en på forhånd fastlagt fremstillingsformel. Den filippinske regering fremlagde imidlertid ingen oplysninger om, hvorvidt og hvorledes denne formel rent faktisk fast- lægges og anvendes. (117) Desuden oplyste den filippinske regering, at PEZA med jævne mellemrum kontrollerer virksomhedernes lagre af råstoffer for at sikre, at varerne reeksporteres inden for de foreskrevne seks måneder. Hvis dette ikke sker, pålægges det virksomhederne at erlægge importtolden på de råstoffer, der ikke er reeksporteret. Den filippinske regering fremlagde imidlertid ikke nogen oplysninger om, hvorvidt og hvorledes denne kontrol rent faktisk udføres. C. U d l i g n i n g s b e r e t t i g e l s e et system eller (118) Ordningen omfatter øjensynlig et subsidie i henhold til artikel 2, stk. 1, i grundforordningen. Den filippinske regering har ikke været i stand til at bevise, at den har indført og effektivt en anvender procedure, som kan bekræfte, at råstoffer importeret til eksportbearbejdningszonen forbruges som led i produk- tionen af den eksporterede varer, og at disse transakti- oner er opgjort til et bestemt beløb, således som det kræves i bilag II til grundforordningen. Den filippinske regering fremlagde ikke nogen dokumentation for sin påstand om, at der anvendes en fremstillingsformel ved forbindelsen mellem eksporten af fastlæggelsen af færdigvarerne og importen af råstofferne. Desuden frem- lagde den filippinske regering ikke nogen oplysninger om, hvorvidt og hvorledes den rent faktisk kontrollerer virksomhedens lager. (119) Ordningen er et subsidie, fordi den filippinske regering yder et finansielt bidrag i form af eftergiven importtold, som ellers skulle have været erlagt, og derved giver modtageren en fordel. Da den er begrænset til virksom- heder beliggende i visse områder og yderligere er betinget af eksportresultater, er den specifik i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), og artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen. (120) Lu Chu benytter en forholdsvis simpel produktions- proces: de eneste råstoffer, der benyttes, er valsetråd af rustfrit stål, der forarbejdes (klippes og skæres) til SSF, der er Lu Chus eneste færdigvare. Som led i undersø- gelsen foretog den filippinske regering og Kommissionen i overensstemmelse med bilag II til grundforordningen en undersøgelse af de faktiske involverede råstoffer. I undersøgelsesperioden importerede Lu Chu alle råstoffer og eksporterede alle færdigvarer (virksomheden hverken købte eller solgte således på hjemmemarkedet). Der blev ikke konstateret nogen særlig stor forskel på import- og eksportmængderne i undersøgelsesperioden, og virksom- hedens lagre lå ikke på noget unormalt niveau ved perio- dens afslutning. (121) Efter Kommissionens opfattelse er der tilstrækkelig dokumentation for, at de råstoffer, som Lu Chu importe- rede fritaget for importtold, rent faktisk blev forbrugt som led i produktionen af de eksporterede varer. Som følge af denne virksomheds erhvervsstruktur og drift er 24. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 75/31 der desuden ikke noget, der tyder på, at denne situation vil blive ændret i de kommende år. Der drages derfor den foreløbige konklusion, at Lu Chu/Pilshin ikke modtog nogen subsidier under dette program. Fritagelse ved import af reservedele og leverancer A. S t ø t t e b e r e t t i g e l s e (122) Eksportvirksomheder beliggende i en eksportbearbejd- ningszone kan udnytte denne ordning. B. G e n n e m f ø r e l s e i p r a k s i s (123) For at kunne nyde godt af fritagelsen for importtolden på importerede reservedele og leverancer skal virksom- heder beliggende i eksportbearbejdningszonen indgive en ansøgning om importtilladelse til PEZA. Tilladelsen gives af PEZA, efter at den har sikret sig, at varerne er af relevans for virksomhedens produktion. C. U d l i g n i n g s b e r e t t i g e l s e (124) Ordningen er et subsidie i henhold til artikel 2, stk. 1, i grundforordningen, fordi den filippinske regering yder et finansielt bidrag i form af eftergiven importtold, som ellers skulle have været erlagt, og derved giver modta- geren en fordel. Der er ikke noget, der tyder på, at den pågældende fritagelse vedrører råstoffer, der forbruges som led i produktionsprocessen. Da den er begrænset til virksomheder beliggende i bestemte områder og yderli- gere er betinget af eksportresultater, er den specifik i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), og artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen. D. S u b s i d i e b e l ø b e t s b e r e g n i n g undersøgelsesperiodens første og sidste dag. I sådanne tilfælde er det normal praksis at antage, at der ydes et gennemsnitstilskud midt i undersøgelsesperioden. Den rente, der skal tillægges, skal derfor beregnes af den samlede ubetalte told i en periode af seks måneders varighed ved anvendelse af den gennemsnitlige udlåns- rente på markedsvilkår, dvs. 15,1 %. Det deraf følgende beløb er fordelt over den samlede eksport i undersøgel- sesperioden, hvilket giver et subsidie på 33 %. 3. Subsidieprogrammer, der ikke er udnyttet af de eksporterende producenter (126) Kommissionen fandt det godtgjort, at de samarbejdende eksportører i undersøgelsesperioden ikke udnyttede nogen af de andre støtteprogrammer, der var nævnt i klagen, dvs. : — andre ordninger under loven om særlige økonomiske zoner — nedsatte huslejer og byggerenter — ordninger under omnibusinvesteringsloven, idet de eneste undtagelser er fritagelse for importafgifter og told på råstoffer, som blev udnyttet af virksomheden Pilshin. Da det subsidiebeløb, virksomheden modtog under denne ordning, imidlertid er lavere end 0,3 %, og da Filippinerne er et »bilag VII«-land, drages der i henhold til betragtning 8 ovenfor den konklusion, at den ikke modtog nogen godtgørelse. 4. De udligningsberettigede subsidiers størrelse (127) I henhold til bestemmelserne i grundforordningen kan de udligningsberettigede subsidier til den af undersø- gelsen omfattede eksporterende producent Lu Chu/ Pilshin udtrykt ad valorem opgøres til 3,91 %. (125) Godtgørelsen til den eksporterende producent er beregnet på grundlag af den skyldige ubetalte told på den samlede import af leverancer og reservedele. For at fastslå den fuldstændige fordel for modtageren i henhold til denne ordning er dette beløb blevet tilpasset ved medregning af renter i undersøgelsesperioden. Da gevin- sten af importtolden indtjenes jævnligt i løbet af under- søgelsesperioden, svarer den til en række tilskud mellem (128) Det blev fundet godtgjort, at der som led i denne procedure blev udvist særdeles stor samarbejdsvilje. De eksporterende producenter dækkede samarbejdende praktisk taget al eksport fra Filippinerne til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, således som det fremgår af en sammenligning af importtal, som er fremlagt af Eurostat, med eksporttal leveret af de samarbejdende eksporte- rende producenter. Virksomhed Bruttoind- komstskat Fritagelse for importafgifter Lu Chu Shin Yee Works, Ltd/Pilshin Works Corporation 0,58 3,33 (%) I alt 3,91 D. ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET 1. Producenterne i Fællesskabet (129) Inden for Fællesskabet fremstiller følgende virksomheder SSF: — de producenter, der indgav klagen og samarbejdede i undersøgelsen: — Bulnava srl, Milano (Italien) — Inox Viti snc di Cattinori Enrico & Bruno, Grumello Del Monte (Italien) — Tevi (Trafilerie e Viterie Italiane srl), Ponte Dell'Olio (Italien) — Torbesa (Tornilleria del Besos, SA), Barcelona (Spanien) — Ugivis SA, Belley (Frankrig). L 75/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 2000 — en række andre producenter, som ikke klagede, men heller ikke modsatte sig proceduren. (130) Det blev fundet godtgjort, at nogle klagende fællesskabs- producenter i undersøgelsesperioden havde købt SSF fra forskellige kilder uden for Fællesskabet, herunder de berørte lande. Disse køb udgjorde imidlertid mængde- mæssigt kun en ubetydelig del af den samlede produk- tion (dvs. mindre end 2 %). Det blev derfor fundet godt- gjort, at disse køb var i overensstemmelse med den normale handelspraksis blandt producenter, som skulle supplere deres eget varesortiment med mindre køb af importerede SSF. (131) Der drages den konklusion af det ovenstående, at alle disse virksomheders produktion udgør produktionen i Fællesskabet i henhold til artikel 9, stk. 1, i grundforord- ningen. 2. Erhvervsgrenen i Fællesskabet (132) Det blev undersøgt, om de klagende fællesskabsprodu- center tegnede sig for en væsentlig del af Fællesskabets samlede produktion af SSF, og resultatet blev, at de i undersøgelsesperioden tegnede sig for 70 % af Fællesska- bets samlede produktion. Der blev derfor draget den konklusion, at klagerne udgør erhvervsgrenen i Fælles- skabet i henhold til artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 8, i grundforordningen. De benævnes følgende »erhvervsgrenen i Fællesskabet«. i det E. SKADE 1. Indledende bemærkninger (133) Analysen af skaden bør ses på baggrund af de antidum- pingforanstaltninger, der midlertidigt er truffet over for den pågældende vare ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1732/97 (6) og bekræftet ved forordning (EF) nr. 393/98 (7). Ved den sidstnævnte forordning blev der indført en endelig antidumpingtold på importen af SSF med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien, Repu- blikken Korea, Malaysia, Taiwan og Thailand. (134) Da der er draget den konklusion af undersøgelsen, at de eksporterende producenter i Singapore ikke udnyttede de påståede subsidier, og da subsidiemargenen for Thai- land er fundet ubetydelig, er skadesanalysen desuden blevet begrænset til importen af SSF med oprindelse i Malaysia og Filippinerne. 2. Forbruget i Fællesskabet (135) Opgørelsen af forbruget i Fællesskabet blev baseret på besvarelserne (EU-erhvervsgrenens (import- salgsmængde), Eurostat mængden) og de klagende (ikke-klagende) fællesskabs- producenters salgsmængde. spørgeskemaet fra oplysninger af (6) EFT L 243 af 5. 9. 1997, s. 17. (7) Se fodnote 3. (136) Der kan drages den konklusion af de ovennævnte data, at det registrerede forbrug i Fællesskabet voksede fra 79 388 tons i 1996 til 80 080 tons i 1997 og derefter faldt til 60 977 tons i 1998 og 58 680 tons i undersø- gelsesperioden, hvilket svarer til en samlet nedgang på 26 %. Forbruget voksede således svagt (med 1 %) fra 1996 til 1997, men faldt brat i 1998 (24 % i forhold til året før) og faldt yderligere med 4 % i undersøgelsespe- rioden. (137) Det skal bemærkes, at udviklingen i det registrerede forbrug påvirkes stærkt af de lagerførende virksomheder på fællesskabsmarkedet, idet disse optræder som formid- lere mellem alle producenter af SSF, både inden for og uden for Fællesskabet. Tallet for det registrerede forbrug viser derfor de lagerførende virksomheders køb i den af undersøgelsen omfattede periode og ikke nødvendigvis brugernes køb. (138) Det blev som led i den foregående antidumpingpro- cedure fundet godtgjort, at forbruget som følge af de i lagerførende virksomheders køb var steget kraftigt perioden 1994-1995 (fra 59 900 til 86 500 tons). I denne sammenhæng falder den bratte nedgang i perioden 1997-1998 (fra 80 080 til 60 977 tons efter- fulgt af en yderligere nedgang i undersøgelsesperioden til 58 680) tidsmæssigt sammen med iværksættelsen af de ovennævnte hvorved importniveauet atter blev bragt ned på 1994-niveauet. Denne udvikling viste, at importen før iværksættelsen af de ovennævnte antidumpingforanstaltninger lå et godt stykke højere end brugernes køb. antidumpingforanstaltninger, 3. Kumulering (139) Det blev undersøgt, om importen af SSF med oprindelse i Malaysia og Filippinerne bør vurderes kumulativt i henhold til artikel 8, stk. 4, i grundforordningen. (140) Det blev i den forbindelse fundet godtgjort, at de udlig- ningsberettigede subsidier i henhold til artikel 14, stk. 5, i grundforordningen var højere end de minimis, og at den importerede mængde fra hvert af disse lande ikke var ubetydelig. (141) Som fremhævet ovenfor blev det også fundet godtgjort, at SSF importeret fra begge de berørte lande og SSF fremstillet og solgt af erhvervsgrenen i Fællesskabet var samme vare i alle henseender. Det skal bemærkes, at importen af SSF fra begge lande produceres efter samme kvalitetsnormer som fællesskabsvarerne, normalt efter en DIN- eller en ISO-norm, at de er indbyrdes substituer- bare, og at de er markedsført i Fællesskabet i samme periode, ad ensartede salgskanaler og på samme handels- mæssige betingelser. De importerede SSF blev derfor anset for både at konkurrere indbyrdes og med SSF fremstillet i Fællesskabet. 24. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 75/33 (142) Der drages den konklusion af det ovenstående, at alle de i artikel 8, stk. 4, i grundforordningen fastsatte kriterier blev opfyldt af importen med oprindelse i Malaysia og Filippinerne, dvs. at de udligningsberettigede subsidier fra hvert af disse lande var højere end de minimis, at importmængden ikke var ubetydelig, og at en kumulativ vurdering af importens virkninger var hensigtsmæssig set på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de importerede varer indbyrdes og for konkurrencen mellem de importerede varer og samme fællesskabs- varer. Importen fra Malaysia og Filippinerne blev derfor undersøgt kumulativt. 4. Den subsidierede imports størrelse og markeds- andel (143) Den subsidierede import til Fællesskabet af SSF med oprindelse i de berørte lande voksede mængdemæssigt med 16 % i den af undersøgelsen omfattede periode. Den voksede fra 6 280 tons i 1996 til 7 433 tons i 1997 og 7 917 tons i 1998 og faldt derefter til 7 293 tons i undersøgelsesperioden. (144) Disse landes markedsandel voksede fra 7,9 % i 1996 til 9,3 % i 1997 og 13 % i 1998, hvorefter den faldt til 12,4 % i undersøgelsesperioden, hvilket betegner en stig- ning på 4,5 procentpoint i hele den af undersøgelsen omfattede periode med en særlig kraftig stigning siden 1997. 5. Priserne på den subsidierede import Prisudvikling (145) Den af Eurostat angivne kilopris i EUR for de SSF, der blev importeret fra de berørte lande, faldt fra 2,91 i 1996 til 2,75 i 1997 og 2,73 i 1998 og faldt yderligere til 2,58 i undersøgelsesperioden. Det skal bemærkes, at priserne ved import fra de berørte lande bestandig har været mærkbart lavere end EU-erhvervsgrenens priser i den af undersøgelsen omfattede periode. Prisunderbud (146) Med hensyn til prisunderbud blev de SSF, der blev importeret fra de berørte lande, og de SSF, der blev fremstillet og solgt af erhvervsgrenen i Fællesskabet på fællesskabsmarkedet, kategoriseret efter varekontrol- nummer (dvs. type SSF). For hver type SSF blev der anstillet en sammenligning mellem de eksporterende producenters og EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser efter fradrag af alle rabatter og afgifter og beregnet på grundlag af salget til den første ikke forret- ningsmæssigt forbundne kunde, om fornødent korrigeret for at tage hensyn til forskelle med hensyn til distributi- onskanaler. Forskellen blev derefter udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens priser. (147) For at nå frem til et handelsled, der var sammenligneligt med EU-erhvervsgrenens salg, blev priserne ved import fra de berørte lande i henhold til artikel 28 i grundfor- ordningen korrigeret for at tage hensyn til den told, der skulle erlægges (inklusive antidumpingtold for Malaysias vedkommende), omkostningerne efter importen (inklu- sive håndterings-, finansierings- og transportomkost- ninger) og de supplerende emballeringsomkostninger. Korrektionerne for omkostningerne efter importen blev baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, dvs. oplysninger fra importørerne indhentet som led i den foregående antidumpingundersøgelse. (148) Ved anvendelse af den ovennævnte metode blev under- budsmargenerne (udtrykt i procent af EU-erhvervsgre- nens pris opgjort som et vejet gennemsnit) konstateret for begge lande, og den varierede mellem 10 % og 20 % for Malaysias vedkommende og nåede op på 31 % for Filippinernes vedkommende. 6. EU-erhvervsgrenens situation Salgsmængde og markedsandel (149) EU-erhvervsgrenens salg på fællesskabsmarkedet voksede i den af undersøgelsen omfattede periode med 31 %, idet det voksede fra 14 131 tons i 1996 til 18 758 tons i 1997 og 19 216 tons i 1998, hvorefter det faldt til 18 520 tons i undersøgelsesperioden. (150) EU-erhvervsgrenens markedsandel voksede i den af undersøgelsen omfattede periode fra 17,8 % i 1996 til 23,4 % i 1997, 31,5 % i 1998 og 31,6 % i undersøgel- sesperioden. Den samlede stigning i markedsandelen kan tilskrives en stigning i salget, medens forbruget faldt vigtigste efter eksportører til Fællesskabet bortset fra de lande, som er underkastet antidumpingtold, forøgede af samme årsag også deres markedsandele. antidumpingtoldens indførelse. De Priser (151) Salgsprisen (opgjort som et vejet gennemsnit) for SSF solgt på fællesskabsmarkedet af erhvervsgrenen i Fælles- skabet faldt i den af undersøgelsen omfattede periode med 17 %. Priserne faldt fra 3,65 EUR/kg i 1996 til 3,22 EUR/kg i 1998 og i 1997, 3,23 EUR/kg 3,02 EUR/kg i undersøgelsesperioden. (152) Det skal bemærkes, at prisen på de involverede råstoffer ifølge oplysninger afgivet af de samarbejdende leveran- dører af råstoffer fra 1998 til undersøgelsesperioden faldt med 5,6 %, medens EU-erhvervsgrenens priser på SSF fremstillet på grundlag af disse råstoffer faldt med 6,3 %. Da købsudgifterne for råstoffer i undersøgelsespe- rioden udgjorde 56,7 % af EU-erhvervsgrenens samlede omkostninger, blev det fundet godtgjort, at EU-erhvervs- grenens priser for SSF var faldet noget kraftigere end udgifterne til råstoffer. Pris- og omkostningssituationen var således blevet noget mere kritisk. Rentabilitet (153) EU-erhvervsgrenens overskud af salget voksede fra 0,1 % i 1996 til 2,3 % i 1997 og 1,8 % i 1998, men blev derefter afløst af et tab på 0,8 % i undersøgelsesperioden. L 75/34 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 2000 (154) Hvis denne nedadgående trend fortsætter, kommer salgs- priserne for EU-erhvervsgrenens producenter snart ned i nærheden af grænseomkostningerne, da det ikke er muligt at opretholde en fortjeneste på et stærkt konkur- rencepræget og gennemsigtigt marked, ikke en gang på tage bekostning af markedsandelen, ved ensidigt at højere priser. Tabet på 0,8 % opgjort som et vejet gennemsnit ringeste resultat siden 1996. i undersøgelsesperioden er det Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse (155) EU-erhvervsgrenens produktion voksede i den af under- søgelsen omfattede periode med 21 %, nemlig fra 15 620 tons i 1996 til 18 701 tons i 1997 og 20 272 tons i 1998, hvorefter den faldt til 18 857 tons i under- søgelsesperioden. (156) EU-erhvervsgrenens kapacitet voksede i den af undersø- gelsen omfattede periode med 22 %. Det skal imidlertid bemærkes, at en betydelig del af denne stigning fandt tidspunkt, hvor erhvervsgrenen i sted i 1997 på et Fællesskabet fordi der var forventede voksende salg, indført antidumpingtold som led i den ovennævnte procedure. Fra 1998 til undersøgelsesperioden var kapa- citeten stabil. (157) Kapacitetsudnyttelsen voksede i perioden 1996-1997 fra 60 % til 62 %. I 1998 voksede den yderligere til 63 %, men faldt derefter til 59 % i undersøgelsesperioden. Lagre (158) EU-erhvervsgrenens lagre voksede i den af undersøgelsen omfattede periode med 30 %, idet de voksede fra 3 331 tons i 1996 til 4 435 tons ved udgangen af undersøgel- sesperioden. Investeringer (159) Investeringerne voksede sammenlagt med 32 %, nemlig fra 1,6 mio. EUR i 1996 til 2,1 mio. EUR i undersøgel- sesperioden. Investeringerne svingede i den af undersø- gelsen omfattede periode (8,8 mio. EUR i 1997 og 4,09 mio. EUR i 1998). Det er nødvendigt at foretage visse maskininvesteringer i SSF-erhvervsgrenen, hvis konkurrenceevnen skal bevares og miljøkravene over- holdes. fra 1997 til 1998 (med 8 %), men forringedes derefter med 5 % fra 1998 til undersøgelsesperioden. 7. Konklusion vedrørende skade (162) Der drages den konklusion, at der i den af undersøgelsen omfattede periode blev påført erhvervsgrenen i Fælles- skabet et føleligt pristryk fra den subsidierede import med oprindelse i de berørte lande, som i væsentligt omfang udgjorde et underbud i forhold til EU-erhvervs- grenens priser i undersøgelsesperioden og førte til en kraftigt importmængde. Som følge deraf var erhvervsgrenen i Fællesskabet ude af stand til at forhøje eller blot opretholde sine salgspriser på trods af den genetablerede effektive konkurrence med de lande, som blev underkastet antidumpingtold. forøget (163) På dette grundlag forringedes EU-erhvervsgrenens finan- sielle situation, og der blev i undersøgelsesperioden regi- streret et tab på 0,8 % opgjort som et vejet gennemsnit, som ikke kunne genoprettes, bl. a. fordi de berørte lande var i stand til at presse priserne. (164) Efter at der i 1997 var truffet midlertidige antidumping- foranstaltninger, forbedredes EU-erhvervsgrenens situa- tion med hensyn til produktion og salg fra 1997 til 1998. Fra 1998 til undersøgelsesperioden forringedes EU-erhvervsgrenens situation imidlertid både med hensyn til produktion (nedgang i den producerede mængde på 7 %), salg (nedgang i den solgte mængde på 3,6 %) og rentabilitet (fra 1,8 % til – 0,8 %). Der drages den foreløbige konklusion af det ovenstående, at der er påført erhvevsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade i henhold til artikel 8, stk. 2, i grundforordningen. F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG VEDRØRENDE SKADEN (165) For at kunne drage konklusioner vedrørende årsagerne til den skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, undersøgte Kommissionen alle kendte faktorers virk- ninger og konsekvenser for den pågældende erhvervs- grens situation. Denne analyse sikrer, at enhver skade, der er forvoldt af andre faktorer end den subsidierede import, ikke tilskrives denne. Beskæftigelse 1. Den subsidierede imports virkninger (160) Beskæftigelsen voksede fra 386 personer i 1996 til 453 personer i undersøgelsesperioden, dvs. med 17 % i den af undersøgelsen omfattede periode. Beskæftigelsesfrem- gangen fandt især sted i 1997 (438 ansatte mod 386 året før) og faldt tidsmæssigt sammen med ændringer i visse virksomheders struktur i løbet af 1997 og en forøgelse af kapaciteten. Produktivitet (161) EU-erhvervsgrenens produktivitet opgjort som tons pr. ansat blev i den af undersøgelsen omfattede periode forbedret med 10 %. Den forbedredes mærkbart fra 1996 til 1997 (med 8 %) og vedblev med at forbedres (166) Der er en tydelig sammenhæng mellem det mærkbare prisunderbud, der blev konstateret i undersøgelsespe- rioden, og forringelsen af EU-erhvervsgrenens priser og rentabilitet i samme periode. Det kraftige pristryk fra den subsidierede import fra 1998 til undersøgelsespe- rioden faldt tidsmæssigt sammen med et alvorligt pris- fald for erhvervsgrenen i Fællesskabet, som gav sig udslag i et tab på 0,8 % i undersøgelsesperioden. (167) Efter at de ovennævnte antidumpingforanstaltninger var truffet, var erhvervsgrenen i Fællesskabet i stand til at forøge sin produktion og sit salg og forbedre rentabili- teten. Den stigende import fra de berørte lande i perioden 1997-1998 og det bratte fald i salgspriserne, 24. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 75/35 navnlig fra 1998 til undersøgelsesperioden, faldt imid- lertid tidsmæssigt sammen med en forringelse af EU- erhvervsgrenens situation, navnlig med hensyn til renta- bilitet. Erhvervsgrenen i Fællesskabet kunne hverken drage fordel af sin overskydende kapacitet eller den genskabte effektive konkurrence efter iværksættelsen af antidumpingforanstaltningerne. Presset fra den subsidie- rede import afskar erhvervsgrenen i Fællesskabet fra at opnå en forbedret rentabilitet. (168) Der er derfor draget den konklusion, at eftersom import- stigningen på fællesskabsmarkedet var særdeles kraftig i undersøgelsesperioden, kan prisfaldet og EU-erhvervs- grenens forringede situation, navnlig med hensyn til lave priser for tilskrives de konstant finansielle tab, importen fra de berørte lande. 2. Andre faktorers indvirkning (169) Kommissionen undersøgte, om den skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, kunne have været forvoldt af andre faktorer end den subsidierede import. i Kommissionen forbruget, udviklingen i importen fra tredjelande og dennes virkninger og virkningerne af ændringerne i udgifterne til råstoffer. udviklingen undersøgte navnlig Forbrug (170) Det blev undersøgt, om udviklingen i forbruget var en væsentlig årsag til forværringen af EU-erhvervsgrenens situation, navnlig hvad angår dens rentabilitet. (171) Det skal bemærkes, at medens forbruget faldt kraftigt fra 1996 til undersøgelsesperioden (med 26 %), voksede EU- erhvervsgrenens salgsmængde i samme periode med 31 % og dens markedsandel på fællesskabsmarkedet med 13,8 procentpoint. På trods af denne salgsfremgang faldt EU-erhvervsgrenens priser kraftigt fra 1996 til undersø- gelsesperioden, og dens rentabilitet forringedes tilsva- rende. (172) Der kan drages den konklusion af det ovenstående, at det er usandsynligt, at den faldende efterspørgsel har bidraget til at forværre situationen for erhvervsgrenen i Fællesskabet. Import fra andre tredjelande (173) Med hensyn til import fra andre tredjelande blev det fundet godtgjort, at denne imports andel af fællesskabs- markedet faldt kraftigt, nemlig fra 64,8 % i 1996 til 42,3 % i undersøgelsesperioden. Singapore salgspriser i samme periode. Der kan drages den konklu- sion af det ovenstående, at importen fra Singapore øjen- synlig ikke har bidraget væsentligt til den skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet. Thailand (175) Som fremhævet ovenfor viste undersøgelsen, at subsidie- margenen for Thailand er ubetydelig. Importen fra Thai- land har i voksende omfang gjort sig gældende på fælles- skabsmarkedet til priser, der ligger lavere end de priser, som erhvervsgrenen i Fællesskabet skal bemærkes, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af SSF fra Thailand er baseret på de dumping- margener, der blev konstateret som led i den foregående antidumpingprocedure. tager. Det (176) Der drages derfor den konklusion, at importen fra Thai- land også kan have bidraget til den skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet. Andre tredjelande (177) Det blev fundet godtgjort, at de øvrige tredjelandes samlede markedsandel i den af undersøgelsen omfattede periode faldt med 29 procentpoint, navnlig som følge af den faldende import fra de lande, som blev underkastet antidumpingtold. (178) Der blev derfor draget den konklusion, at denne import ikke bidrog til den skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, i en udstrækning, som kan bryde årsags- sammenhængen mellem den subsidierede import og den skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet. Råstoffer (179) Det blev undersøgt, om den skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, kunne tilskrives forhøjede udgifter til råstoffer. (180) Det blev fundet godtgjort, at den pris, som de råstofleve- randører, der har besvaret spørgeskemaet, tog for de råstoffer, der normalt anvendes til fremstilling af SSF, dvs. valsetråd af rustfrit stål, faldt i den af undersøgelsen omfattede periode. Denne trend blev ledsaget af et pris- fald for nikkel, der er det vigtigste råstof til valsetråd af rustfrit stål. Det skal bemærkes, at de samarbejdende råstofleverandører tegnede sig for en væsentlig del af EU-erhvervsgrenens samlede køb af valsetråd af rustfrit stål. (181) Der drages den konklusion af det ovenstående, at prisen på råstofferne ikke bidrog til den skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet. (174) Som fremhævet ovenfor viste undersøgelsen, at de eksporterende producenter i Singapore ikke udnyttede de påståede subsidier. Selv om importen fra dette land i den af undersøgelsen omfattede voksede kraftigt periode (167 %), lå priserne for denne import ifølge Eurostat på et højere niveau end EU-erhvervsgrenens 3. Konklusion vedrørende årsagssammenhængen (182) Der drages den konklusion af det ovenstående, at importen fra de to berørte lande isoleret set har påført erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade. L 75/36 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 2000 G. FÆLLESSKABETS INTERESSE 1. Almindelige betragtninger (183) På grundlag af de fremlagte oplysninger er det foreløbigt blevet undersøgt, om der på trods af resultaterne vedrø- rende subsidier og skade eksisterer en tvingende grund til at drage en konklusion om, at det ikke er i Fællesska- bets interesse at træffe foranstaltninger i denne sag. (184) For at vurdere virkningerne af de eventuelle foranstalt- ninger blev der sendt spørgeskemaer vedrørende Fælles- skabets interesse til alle interesserede parter i de leve- randør- og aftagerindustrier, som Fællesskabet havde kendskab til på det tidspunkt, hvor proceduren blev indledt. blev også anmodet om at afgive oplysninger om Fællesskabets interesse. Kun syv råstofleverandører, en ikke-klagende fællesskabsproducent og erhvervsgrenen i Fællesskabet besvarede spørgeskemaerne. Erhvervsgrenen i Fællesskabet 2. Leverandørindustrien samlede afsætning af de pågældende råstoffer, øjensynlig store konsekvenser for dem. Det skal desuden bemærkes, at nogle af disse markeder uden for Fælleskabet nyder godt af massiv beskyttelse. (190) Når der samlede tages hensyn til, at Fællesskabets produktion af de pågældende råstoffer tegner sig for mere end en ubetydelig del af de pågældende virksomhe- ders samlede omsætning og beskæftigelse, og at disse virksomheders samlede omsætning faldt i den af under- søgelsen omfattede periode, er det nærliggende at antage, at de kunne nyde godt af en større salgsmængde og en forbedring af den negative rentabilitet, der blev registreret i undersøgelsesperioden, hvis der blev truffet egnede foranstaltninger. (191) På den anden side vil det være vanskeligere at vende den nedadgående trend for virksomhedernes omsætning, hvis der ikke træffes foranstaltninger, fordi salget af de pågældende råstoffer sandsynligvis vil falde. Desuden vil tabet af yderligere beskæftigelse være uundgåeligt, hvis erhvervsgrenen i Fællesskabet formindsker sine køb af de pågældende råstoffer. Situationen for råstofleverandørerne 3. Erhvervsgrenen i Fællesskabet (185) Det råstof, der benyttes til fremstilling af SSF, er valse- tråd af rustfrit stål. Dette råstof fremstilles af de vigtigste producenter af rustfrit stål i Europa, der leverer alle de råstoffer, som forbruges af erhvervsgrenen i Fællesskabet. (186) Der eksisterer en række forskellige kvaliteter valsetråd af rustfrit stål, som kan benyttes til denne type produktion. Alligevel er de to kvaliteter, som både erhvervsgrenen i Fællesskabet og producenterne i de berørte lande benytter mest, de austenitiske ståltyper A2 (kvalitet AISI 304) og A4 (AISI 316). Disse stålkvaliteter benyttes navnlig som følge af deres varme- og korrosionsresistens og deres overlegne styrke. (187) Det blev på grundlag af de oplysninger, som blev afgivet af de samarbejdende råstofleverandører, fundet godt- gjort, at de i undersøgelsesperioden havde 14 520 ansatte, hvoraf ca. 625 specifikt var beskæftiget med produktion af de pågældende råstoffer. Deres samlede omsætning androg i undersøgelsesperioden 3,3 mia. EUR, hvoraf 135 mio. EUR havde tilknytning til de pågældende råstoffer. Deres samlede omsætning faldt fra 1996 til undersøgelsesperioden med 20 %. Salget af råstoffer i Fællesskabet faldt i samme periode med 2,6 %, nemlig fra 103,2 mio. EUR i 1996 til 100,6 mio. EUR i undersøgelsesperioden. (188) Hvad angår rentabiliteten af salget af de pågældende råstoffer i Fællesskabet, blev der i undersøgelsesperioden konstateret et tab på 6,9 % opgjort som et vejet gennem- snit. Virkningerne af, at der træffes henholdsvis ikke træffes foranstaltninger (189) Selv om de virksomheder, der fremstiller de pågældende råstoffer, også leverer til andre markeder uden for Fælles- skabet og teoretisk kan omlægge deres salg til disse markeder, har enhver større nedgang i salget på fælles- sig for 77,5 % af deres skabsmarkedet, der tegner EU-erhvervsgrenens egenart og struktur (192) Erhvervsgrenen i Fællesskabet består af små og mellem- store virksomheder beliggende i Frankrig, Spanien og Italien. Produktionen er kapitalintensiv og stærkt auto- matiseret. Det skal bemærkes, at SSF er færdigvarer, som ikke gennemgår nogen yderligere bearbejdning og navnlig forbruges af endelige brugerindustrier, der benytter SSF til mange formål. (193) Sortimentet af SSF er stærkt standardiseret, og både erhvervsgrenen i Fællesskabet og de eksporterende producenter i de berørte lande fremstiller SSF efter fast- satte normer (DIN- eller ISO-normer). Som følge af denne høje standardiseringsgrad og de vigtigste lagerfø- rende på markedet, fordi disse både optræder som importører af SSF fremstillet i tredjelande og engrosforhandlere af SSF fremstillet i Fællesskabet, er priserne på SSF og navnlig på de almindeligste SSF-typer yderst følsomme over for dumpingimport eller subsidieret import. Fællesskabsvirksomheders styrkeposition Virkningerne for erhvervsgrenen i Fællesskabet af, at der træffes henholdsvis ikke træffes foranstaltninger i (194) Da den konstaterede skade har form af et alvorligt pris- fald og en deraf følgende forringelse af EU-erhvervsgre- forbindelse med et prisunderbud, nens rentabilitet forventes det, at den mængde SSF, der sælges af erhvervsgrenen i Fællesskabet, atter vil vokse, når udlig- ningstolden er indført, og — hvad der er vigtigere — at priserne på SSF på fællesskabsmarkedet også vil stige. Denne prisstigning vil antagelig gøre det muligt for erhvervsgrenen i Fællesskabet at nå et acceptabelt renta- bilitetsniveau, som sætter virksomhederne i stand til at fortsætte driften og foretage de nødvendige investe- ringer. 24. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 75/37 (195) Hvis der ikke træffes foranstaltninger, vil den negative trend for erhvervsgrenen i Fællesskabet sandsynligvis fortsætte, hvilket på lang sigt vil føre til lukning af i hvert fald nogle af virksomhederne. Erhvervsgrenen i Fællesskabet er i særlig grad kendetegnet af lav kapaci- tetsudnyttelse og en negativ finansiel situation. I denne situation er det sandsynligt, at beskæftigelsen vil falde. (196) Der kan — bl. a. på grundlag af det forhold, at analysen af erhvervsgrenen i Fællesskabet viste, at den er struktu- relt levedygtig — drages den konklusion, at det må forventes, at foranstaltningerne giver erhvervsgrenen mulighed for atter at komme på fode efter den påførte skade. Det må forventes, at priserne og de mængder, den sælger i Fællesskabet, vil stige, hvorved det atter gøres muligt for erhvervsgrenen i Fællesskabet at opnå en vis rentabilitet. Det må derfor anses for at være i fælles- skabserhvervsgrenens interesse, at der træffes foranstalt- ninger. 4. Importører og forhandlere (197) Det er kendetegnende for distributionen af SSF i Fælles- skabet, at der er et betydeligt antal importører/forhand- lere, som ligger inde med store lagre af den pågældende vare. Importørerne/forhandlerne optræder som formid- lere mellem producenter (i Fællesskabet og tredjelande) og brugere, og deres markedsadfærd øver stor indfly- delse på priserne på SSF. Det blev fundet godtgjort, at erhvervsgrenen i Fællesskabet stadig er stærkt afhængig af importørernes/forhandlernes veletablerede distributi- onsnet for en betydelig procentdel af sit salg. (198) Der blev ikke modtaget nogen besvarelser af spørgeske- maet vedrørende Fællesskabets interesse fra importø- rerne/forhandlerne. Kommissionen har derfor baseret sin analyse på de foreliggende faktiske oplysninger og på visse berørte importørers/forhandleres argumenter. (199) Det blev som led i den foregående antidumpingunder- søgelse fundet godtgjort, at importørerne/forhandlerne kunne kontrollere leverancerne og dermed priserne både i kraft af deres adgang til dumpingimport før toldens indførelse og i kraft af deres styrkeposition over for industrien i tredjelande og erhvervsgrenen i Fællesskabet. Dette er bekræftet i nærværende undersøgelse, idet de oplysninger, som en vigtig importør/forhandler har afgivet, viser, at dens samlede lagerniveau faldt i 1996, steg i 1997 (den midlertidige antidumpingtold blev indført den 4. september 1997) og atter faldt i 1998 (den endelige antidumpingtold blev indført den 16. februar 1998). (201) Hvad angår lukningen af fællesskabsmarkedet for import, skal det bemærkes, at de eksporterende lande, som allerede er underkastet antidumpingtold, som hovedregel er blevet ved med at levere til fællesskabs- markedet, efter at disse foranstaltninger er truffet. Desuden findes der et antal alternative leveringskilder, som ikke er omfattet af foranstaltninger, og som i under- søgelsesperioden tegnede sig for henved 19 % af forbruget i Fællesskabet (eksklusive Malaysia og Filippi- nerne). (202) Kommissionen undersøgte desuden, hvilke virkninger en få på importør- eventuel udligningsforanstaltning vil ernes/forhandlernes på økonomiske baggrund af de foranstaltninger, der allerede blev truffet som led i den foregående antidumpingprocedure. Det er i den sammenhæng værd at bemærke, at der ikke er nogen importør/forhandler, der har besvaret spørgeske- maet i forbindelse med denne procedure, hvilket tyder på, at de antidumpingforanstaltninger, der blev truffet i 1998, ikke havde nogen større virkninger for dem. situation set (203) Under alle omstændigheder skal enhver udligningstolds indvirkning på importørernes/forhandlernes situation ses på baggrund af det forhold, at disse parter handler med et meget stort antal varer. Kommissionen fandt det således som led i den foregående antidumpingundersøg- else godtgjort, at den pågældende vare gennemsnitlig tegnede sig for ca. 30 % af importørernes/forhandlernes samlede omsætning. (204) Det må forventes, at priserne på SSF vil stige på fælles- skabsmarkedet, hvis der træffes udligningsforanstalt- ninger. Selv om priserne på den subsidierede import efter al sandsynlighed vil stige med toldens fulde beløb, er det ikke sikkert, at priserne på fællesskabsvarerne vil stige i samme omfang. Denne prisstigning vil sandsyn- importørerne og ligvis få negative virkningerne for forhandlerne, som kan få deres avancer reduceret. Det skal dog bemærkes, at importørerne, der også i vid udstrækning optræder som forhandlere, kan vælge at øge købene hos erhvervsgrenen i Fællesskabet og opnå mængderabatter. Rent faktisk fremgik det af undersø- gelsen, at erhvervsgrenen i Fællesskabet øgede sit salg af SSF til importører/forhandlere, efter at der var truffet antidumpingforanstaltninger som led i den foregående procedure. (205) Der drages den konklusion af det ovenstående, at importørernes/forhandlernes situation næppe vil blive påvirket væsentligt af, at der eventuelt træffes foranstalt- ninger. 5. Brugere Brugerindustriernes egenart og struktur (200) En importør hævdede, at indførelsen af udligningstold vil føre til, at fællesskabsmarkedet lukkes for de traditio- nelle leverandører fra det fjerne østen. Det blev også hævdet, at der vil blive påført lagerførende importører/ forhandlere betydelig økonomisk skade, fordi erhvervs- grenen i Fællesskabet er ude af stand til at dække Fælles- skabets samlede efterspørgsel efter SSF. (206) Det skal for det første bemærkes, at ingen bruger af den pågældende vare har samarbejdet i denne procedure. Desuden har brugerne ikke afgivet nogen oplysninger, som viser, at den analyse, der blev udført som led i den foregående antidumpingundersøgelse vedrørende im- porten af SSF, var unøjagtig, for så vidt angår disse foranstaltningers virkninger for brugerne. L 75/38 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 2000 (207) For det andet viser de oplysninger, der er indhentet som led i undersøgelsen, at der i vid udstrækning sælges SSF til brugerne via lagerførende importører/forhandlere. (208) For det tredje anvendes der SSF til en lang række formål: fødevarer, catering, lægemidler, medico-teknisk udstyr, husholdningsgoder (hvidevarer), automobiler, søfart og skibsbygning, bygge- og anlægsvirksomhed, miljø, energi, den kemiske og petrokemiske sektor samt trans- port. På baggrund af brugerindustriernes karakteristika er det ikke forkert at konkludere, at SSF tegner sig for en meget lille del af omkostningerne ved de endelige varer. En eventuel udligningsforanstaltning over for SSF impor- teret fra de berørte lande vil derfor næppe føre til nogen mærkbar forhøjelse af omkostningerne ved den endelige vare for brugerne. Virkningerne af, at der træffes henholdsvis ikke træffes foranstaltninger (209) Der kan drages den konklusion af det manglende samar- bejde fra brugernes side i denne procedure samt leve- ringskanalerne og den pågældende type brugere, at en eventuel udligningstold sandsynligvis vil få meget lille betydning for brugerne, fordi priserne på SSF udgør en ubetydelig del af udgifterne til fremstilling af den ende- lige vare. (210) Desuden er det, dersom der træffes udligningsforanstalt- ninger, usandsynligt, at der opstår leveringsvanskelig- heder, fordi der findes alternative leveringskilder, som der ikke er truffet foranstaltninger over for, herunder erhvervsgrenen i Fællesskabet. 6. Konklusioner vedrørende Fællesskabets inte- resser (211) Det fremgik af undersøgelsen, at iværksættelsen af foran- staltninger efter alt at dømme vil gøre det muligt for erhvervsgrenen i Fællesskabet at forhøje priserne og øge mængden og derved genskabe rentabiliteten, hvilket vil øve gunstig indflydelse på konkurrencevilkårene på fællesskabsmarkedet. Indførelsen af udligningstold vil antagelig også komme råstofleverandørerne til gode. (212) Selv om de sandsynlige prisforhøjelser efter alt at dømme vil få negative virkninger for importørerne/ forhandlerne, kan disses omfang formindskes ved at sænke avancerne eller forhøje de priser, der tages af brugerindustrien. Brugerindustrien vil for sin del næppe lide synderligt under en sådan forhøjelse, fordi SSF kun har lille betydning for dens endelige varer. H. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER (214) På grundlag af konklusionerne vedrørende subsidiering, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesse anser Kommissionen det for nødvendigt at træffe midler- tidige udligningsforanstaltninger. 1. Niveau for afhjælpning af skaden (215) Ved fastlæggelsen af disse foranstaltningers niveau tog Kommissionen hensyn til de konstaterede subsidiemar- gener og det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet. (216) Kommissionen anlagde i den forbindelse det synspunkt, at det for at kunne afhjælpe denne skade er nødvendigt, at erhvervsgrenen bringes i en situation, hvor priserne ved import af den pågældende vare med oprindelse i de berørte lande er forhøjet til et niveau, hvor de ikke forvolder skade. (217) I forbindelse med beregningen af den nødvendige pris- forhøjelse, dvs. skadesmargenen, fandt Kommissionen, at priserne for den subsidierede import skulle sammen- lignes med EU-erhvervsgrenens faktiske salgspriser plus en rimelig avance, som erhvervsgrenen kunne forventes at indtjene, hvis der ikke fandt skadelig subsidiering sted fra de berørte landes side. (218) På dette grundlag blev eksportpriserne for de pågæl- dende varer, som blev benyttet til fastlæggelse af prisun- derbuddet — opgjort som et vejet gennemsnit og korri- geret for erlagt told, omkostninger efter importen og supplerende emballeringsomkostninger på niveauet cif Fællesskabets grænse — sammenholdt med de faktiske salgspriser, som erhvervsgrenen i Fællesskabet tager, opgjort som et vejet gennemsnit og i påkommende tilfælde forhøjet med en rimelig avance af omsætningen før skatter, i dette tilfælde fastsat til 5 %. Denne avance er et passende minimum, som erhvervsgrenen i Fælles- skabet kunne forventes at indtjene, hvis der ikke fandt skadelig subsidiering sted. Denne avance er den samme som den, der blev benyttet som led i den foregående antidumpingundersøgelse af samme vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien, Republikken Korea, Malaysia, Taiwan og Thai- land. vedrørende importen (219) Efter denne metode er der for begge landes vedkom- mende konstateret særdeles høje niveauer for afhjælp- ning af skaden. 2. Midlertidige foranstaltninger (213) Kommissionen drager den konklusion af det oven- stående, at der ikke findes nogen tvingende grund til ikke at træffe foranstaltninger i denne sag. Indførelsen af udligningstold strider derfor ikke mod Fællesskabets interesse. (220) Som følge af de stærkt uensartede varetyper synes en værditold at være den mest hensigtsmæssige foranstalt- ning. I henhold til artikel 12, stk. 1, i grundforordningen bør subsidiebeløbet, medmindre toldsatsen svare til skadesmargenen er lavere. 24. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 75/39 (221) For Malaysias vedkommende benyttes der i øjeblikket for begge eksporterende producenters vedkom- mende antidumpingtold, der andrager henholdsvis 7,0 % og 5,7 %. Der skal derfor ved fastsættelsen af den told, der skal indføres som led i denne procedure, tages hensyn til summen af det inden- landske subsidie og det beløb, hvormed eksportsubsidiet overstiger den gældende antidumpingtold. Som sammenfattet i tabellen nedenfor bør der for én malaysisk eksporterende producents vedkom- mende opkræves en midlertidig udligningstold (ud over den gældende antidumpingtold) på 4,5 %. For den anden eksporterende producents vedkommende bør udligningstolden fastsættes til nul, da den gældende antidumpingtold er større end eksportsubsidiet. (222) Da de selskaber, der samarbejdede i proceduren, praktisk taget dækkede al import fra dette land, bør resttolden fastsættes til det højeste niveau, der er registreret for samarbejdende virksomheder. Udligningsresttolden bør derfor fastsættes til 4,5 % ud over den gældende antidumpingresttold på 7,0 %. Virksomhed Samlet subsidie Eksport- subsidie Gældende antidumpingtold Foreslået udligningstold (%) Tong Heer Fasteners Tigges Stainless Steel Fasteners Andre 11,56 4,52 9,69 4,52 7,0 5,7 7,0 4,5 0 4,5 (223) Der bør derfor anvendes følgende toldsatser på de malaysiske samarbejdende producenter: — Tong Heer Fasteners: — Tigges Stainless Steel Fasteners 4,5 % 0 %. (224) For Filippinernes vedkommende bør der anvendes følgende toldsatser på den samarbejdende produ- cent: — Lu Chu Shin Yee Works, Ltd/Pilshin Works Corporation: 3,9 %. (225) For at undgå at yde bonus for manglende samarbejdsvilje blev det fundet hensigtsmæssigt at fastsætte toldsatsen for ikke-samarbejdende virksomheder til den højeste sats, der var registreret for nogen samarbejdende eksporterende producent, dvs. 4,5 % for Malaysia og 3,9 % for Filippinerne. (226) De udligningstoldsatser, der er fastsat for individuelle virksomheder i denne forordning, er fastlagt på grundlag af de midlertidige resultater af denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder som led i undersøgelsen. Disse toldsatser finder derfor (i modsætning til den landsdækkende told, der gælder for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det berørte land og fremstillet af virksomhederne og dermed af de specifikt nævnte retlige enheder. Importerede varer fremstillet af nogen anden virk- somhed, der ikke specifikt er nævnt med navn og adresse i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, må ikke være omfattet af disse satser, men skal være omfattet af den toldsats, der gælder for »alle andre virksom- heder«. (227) Alle ønsker om anvendelse af disse udligningstoldsatser for individuelle virksomheder (f. eks. efter ændring af enhedens navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) skal omgående stiles til Kommissionen (8) med alle relevante oplysninger, navnlig hvad angår ændringer i virksomhe- dens aktiviteter på områderne produktion, salg på hjemmemarkedet og eksportsalg i tilknytning til f. eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenhe- derne. Kommissionen vil i påkommende tilfælde efter høring af Det Rådgivende Udvalg ændre forordningen i overensstemmelse dermed ved at ajourføre listen over virksomheder, der indrømmes individuelle toldsatser. (8) Europa-Kommissionen Generaldirektoratet for Handel Direktorat E DM 24 — 5/77 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel. L 75/40 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 2000 I. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE (228) For at forvaltningen kan forløbe korrekt, bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledning af proceduren, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Desuden bør det fastsættes, at resultaterne vedrørende indførelse af told i denne forord- ning er midlertidige og muligvis skal revideres i forbindelse med indførelsen af en eventuel endelig told — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Der indføres en midlertidig udligningstold på importen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer stål henhørende under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 1. af 7318 15 61, 7318 15 70 og 7318 16 30 med oprindelse i Malaysia og Filippinerne. rustfrit 2. Tolden fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet: Malaysiske producenter Toldsats (%) Taric-tillægskode Tong Heer Fasteners Tigges Stainless Steel Fasteners Alle andre virksomheder 4,5 0 4,5 A104 A105 A999 Filippinske producenter Toldsats (%) Taric-tillægskode Lu Chu Shin Yee Works, Ltd/Pilshin Works Corporation Alle andre virksomheder 3,9 3,9 A106 A999 3. Medmindre andet er fastsat, finder gældende bestemmelser for told anvendelse. De i stk. 1 omhandlede varers overgang til fri omsætning i Fællesskabet er betinget af, at der stilles 4. sikkerhed svarende til den midlertidige antidumpingtold. Artikel 2 Interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der blev fastsat i meddelelsen om indledningen af denne undersøgelse, kan fremsætte deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist, der fastsættes i henhold til artikel 30 i forordning (EF) nr. 2026/97. De berørte parter kan inden for en frist på en måned fra datoen for nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse, i forordning (EF) nr. 2026/97. jf. artikel 31, stk. 4, Artikel 3 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på fire måneder. 24. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 75/41 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 22. marts 2000. På Kommissionens vegne Pascal LAMY Medlem af Kommissionen