title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om «Status over de første måneders erfaringer med indførelsen af den fælles valuta»

eurovoc_concepts:
European Central Bank
euro
financial market
monetary policy
national currency

formats: html pdf print

text: 26. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 117/23 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Status over de første måneders erfaringer med indførelsen af den fælles valuta« (2000/C 117/05) Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 29. april 1999 under henvisning til forretningsordenens artikel 23, stk. 3, at afgive udtalelse om »Status over de første måneders erfaringer med indførelsen af den fælles valuta«. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som udpegede Mario Sepi til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 1. februar 2000. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 370. plenarforsamling af 1. -2. marts 2000, mødet den 2. marts 2000, med 69 stemmer for, 2 imod og ingen hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 2. Konjunktursituationen i euroområdet og ECB’s mone- tære politik Det kan forekomme lovlig tidligt at udarbejde en 1. 1. udtalelse om euroen kun et år efter, at den er blevet indført, og der er da heller ikke nogen tvivl om, at den korte tid, vi har haft til at følge udviklingen, ikke tillader en tilbundsgående vurdering af den strukturelle effekt, som den monetære politik har haft inden for eurosystemet. Der er imidlertid et udbredt krav om en status, eftersom offentligheden har opmærksomhe- den rettet mod den nye fælles mønt, ligesom der er behov for at finde en metode, som kan bruges fremover. De to møder (1) med ECB’s formand var en kærkom- 1. 2. men lejlighed til at udveksle synspunkter. Man fik afklaret spørgsmål omkring den monetære politik og erhvervede et dybere indblik i dens mekanismer og principper. Møderne var udbytterige, fordi man fik gennemdrøftet problemstillingerne og lagt op til en løbende dialog mellem banken og det organiserede civilsamfund. Man håber, at denne dialog vil fortsætte under de bedst tænkelige betingelser. 1. 3. For så vidt angår metoden, er det nødvendigt at analysere udviklingen i monetære størrelser som kreditgiv- ningen, rentesatserne osv. ØSU er imidlertid i første række interesseret i, hvilken rolle den monetære politik spiller for udviklingen i realøkonomiske størrelser som beskæftigelsen, BNP, industriens produktion, eksporten o. a. 1. 4. Der vil også blive fokuseret på euroen som sådan og udviklingen i euroens kurs — specielt over for dollar — og de mulige virkninger af, at euroen er ved at befæste sig som reservevaluta. 1. 5. For det tredje vil der blive set på de institutionelle aspekter: forholdet mellem Kommissionen, Ministerrådet, Eu- ropa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og ECB samt mellem ECB og de nationale myndigheder, der fører tilsyn med bank- og finanssektoren. (1) Den 11. november 1997 og den 30. juni 1999. 2. 1. Månedsoversigterne fra ECB (monthly bulletin) rum- mer oplysninger, som er meget nyttige for forståelsen af den økonomiske situation og specielt af udviklingen på det monetære område. 2. 2. Efter beslutningen i april 1999 om at sænke renten på de primære markedsoperationer, holdt denne sig stabilt på 2,5 %. Renten på den marginale udlånsfacilitet og på indlånsfa- ciliteten blev fastholdt på henholdsvis 3,5 % og 1,5 %. 2. 3. Den 4. november 1999 besluttede ECB imidlertid at hæve renten på de primære markedsoperationer med 50 basispoint til 3 %. 2. 4. Konjunkturafdæmpningen i de første måneder af 1999 synes således på vej til at være overvundet, men tilbage står naturligvis at bekræfte, at opsvinget har befæstet sig. Under alle omstændigheder er prognosen for væksten i BNP for Fællesskabet som helhed justeret opad af EU; efter ECB’s opfattelse vil denne forhøjelse af rentesatserne ikke true opsvinget, men lægge grunden til et ikke-inflationært vækst- forløb. 2. 5. ECB angiver i al væsentlighed to grunde til renteforhø- jelsen: væksten i likviditeten (M3-pengemængden) i eurosyste- met ligger på 6,1 % (mod et referenceniveau på 4,5 % sat af banken), og der er tendens til stigning i nogle indekser for interne priser. 2. 6. For så vidt angår selve renteforhøjelsens størrelse — 50 basispoint — peger ECB på, at det var nødvendigt at sende et klart signal til de finansielle markeder om, at banken var fast besluttet på at fastholde prisstabilitet og for det andet ønskede at undgå senere at skulle gribe til mere drastiske forholdsregler. C 117/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 4. 2000 2. 7. Den øgede økonomiske vækst, der i første række skal tilskrives en forbedring af det internationale klima, specielt i de regioner, der har været ramt af krise, og et genopsving i efterspørgslen i eurosystemet, skulle betyde, at omstillingerne inden for industrien, handelen og servicesektoren i euroområ- det kan forløbe hurtigere. i i de seneste måneder peget 2. 8. Med hensyn til priserne har de indikatorer, ECB offentliggør, to forskellige retninger. På den ene side må det med rimelighed kunne antages, at medlemsstaternes lønpolitik og dereguleringen i EU-området kan holde inflationspresset i ave, på den anden side giver stigningen i prisen på olie, og generelt på en lang række råstoffer, samt apprecieringen af dollaren anledning til bekymring på baggrund af den stærke tilvækst i likviditeten, specielt i de mere volatile likviditetskomponenter (seddel- mængden, korte udlån). ECB påpeger, at dens pengepolitik, som i øvrigt har 2. 9. været medvirkende til at sænke de lange renter, repræsenterer det maksimum, som banken kan bidrage med, når det drejer sig om at tackle de alvorlige økonomiske og sociale problemer, som eurosystemet står overfor. Det er bankens opfattelse, at det herefter må være op til den økonomiske og sociale politik at iværksætte de strukturreformer, der er nødvendige for at stimulere væksten i investeringerne og nedbringe ledigheden. 3. Euroen og økonomien 3. 1. Efter ØSU’s opfattelse er stabile priser vigtigt for en øget investeringsaktivitet, hvilket bekræftes af ECB, hvis modige rentepolitik, man i øvrigt hæfter sig ved. 3. 2. Alligevel må det konstateres, at opsvinget i investe- ringerne i nogle lande lader vente på sig til trods for, at der i vidt omfang er tilvejebragt en tilsyneladende varig stabilitet, og at vi er nede på, hvad der fortsat må siges at være et meget lavt renteniveau. I de seneste måneder (siden maj) er de lange renter steget, og på baggrund af den lave inflation er også realrenterne steget. Udviklingen i de lange renter skal ses på baggrund af den internationale udvikling, specielt rentestigningerne i USA (omend de økonomiske forhold der adskiller sig betydeligt fra forholdene i Europa). ECB tilskriver denne forsinkelse i investeringsopsvinget 3. 3. manglende fleksibilitet i europæisk økonomi. Eftersom er- hvervslivets adfærd bestemmes af nogle meget komplekse vurderinger (hvoraf ECB angiver nogle: strukturen i arbejds- kraftefterspørgslen og -udbuddet, den endnu ikke fuldførte integration af de finansielle markeder og af varemarkederne, den skærpede internationale konkurrence som følge af marke- dernes globalisering), mener ØSU — vel vidende, at det endnu er for tidligt at fælde en definitiv dom — at en af de medvirkende årsager til denne situation er den utilstrækkelige dynamik i den interne efterspørgsel, herunder i de offentlige investeringer. 3. 4. Overholdelsen af kravene i stabilitets- og vækstpagten har tvunget samtlige lande til at føre en stram lønpolitik og offentlig udgiftspolitik. Resultatet er, at der er opstået en modsigelse, i det mindste på det korte sigt, i prisstabilitetspoli- tikken, som på den ene side er en forudsætning for udvikling og på den anden side en alvorlig bremse for væksten i den interne efterspørgsel landene (efterspørgslen flertallet af fra udlandet er på europæisk plan af relativt underordnet betydning). I så henseende er det nødvendigt, at man i vore lande i højere grad gør sig klart, at den eksterne efterspørgsel spiller en underordnet rolle. i 3. 5. Man kan derfor stille spørgsmålet, om den afvejning af stabilitet og udvikling, der ligger i stabilitets- og vækstpagten, i dag er egnet til at skabe genopsving i europæisk økonomi, der jo frem for alt skal igangsættes med indre kræfter. Forhøjelsen af renterne begrundes fra ECB’s side med 3. 6. udviklingen i interne indikatorer i eurosystemet, men det er nok ikke noget tilfælde, at amerikanske Federal Reserve’s to seneste renteforhøjelser er blevet modsvaret af tilsvarende beslutninger fra ECB-side. 3. 7. I sin vurdering af ECB’s rentepolitiske beslutninger agter ØSU ikke at gå ind i de tekniske detaljer, og man kan heller ikke på nuværende tidspunkt forudsige virkningerne heraf på opsvinget. Men det bør dog påpeges, at prisstignings- takten lå klart under de 2 %, der var sat som overgrænse af Ecofin-Rådet, og at ECB’s foregribende foranstaltning nok havde en positiv effekt på inflationen, men samtidig sænkede hastigheden i den gryende konjunkturforbedring, der var sat ind i nogle lande. 3. 8. ECB tog i sine vurderinger hensyn først og fremmest til likviditetsudviklingen og dernæst til et mix af indikatorer for den underliggende inflation. Hvis disse indikatorer og deres indbyrdes vægtning blev lagt klarere fast, ville det give de økonomiske aktører og ikke mindst de andre institutioner, der har til opgave at fremme det økonomiske opsving i eurosystemet, større forudsigelighed i deres planlægning. 3. 9. ØSU støtter ECB’s beslutning om at deltage med rådgivende status i beskæftigelsespagten. Det finder imidlertid, at dette spørgsmål gør krav på, at der sikres en koordinering mellem alle europæiske institutioner, som er dimensioneret til de problemer, der rejser sig. I den sammenhæng vil den makroøkonomiske dialog, som ECB agter at deltage i, komme til at spille en afgørende rolle. 3. 10. ØSU er enig i, at der skal ske ændringer i de økonomiske strukturer, så der kan skabes et opsving i euro- pæisk økonomi, men skal samtidig understrege værdien af den europæiske sociale model, som der sigtes til i traktatens artikel 2, og som indgår i eurosystemets målsætninger. 26. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 117/25 3. 11. ECB understreger, at strukturpolitik er nødvendig for at stimulere væksten, men i debatten lægger banken ikke tilstrækkelig vægt på den mulige rolle, som de offentlige investeringer kan spille, når det handler om at styrke strukturer- ne i europæisk økonomi. ØSU mener ikke, at der er nogen modstrid mellem en politik, der sigter på at liberalisere og privatisere offentlige sektorer, og regulerende indgreb, der sigter på at styrke produktionsstrukturer, hvor det private initiativ viser sig utilstrækkeligt. 4. 3. »Hovedformålet for ESCB er at fastholde prisstabilitet«. Dernæst skal ESCB støtte »de generelle økonomiske politikker« med henblik på at bidrage til gennemførelsen af Fællesskabets mål »som fastsat i artikel 2« i traktaten (1). 4. 4. ØSU påpeger, at dialogen med de øvrige institutioner efter en problemfyldt start nu er ved at tage form, omend omstændighederne — krisen i Kommissionen og valget til Europa-Parlamentet — ikke var den bedste grobund for en dialog. Euroen bliver sat i omløb i 2002. Man skal her være 3. 12. mere på vagt over for tekniske, psykologiske og logistiske problemer, som måtte lægge hindringer i vejen for den nye mønts indtog. De nationale centralbanker må i god tid gå ind og hjælpe banksystemet med at håndtere den nye situation. Især bør der forudgående sættes ind med monetære instrumen- ter for at undgå svigt, som er til skade for forbrugerne, handelen og generelt SMV-sektoren. ØSU forbeholder sig ret til at behandle dette spørgsmål mere indgående i en særskilt udtalelse. For så vidt angår de medlemsstater, der står uden for 3. 13. eurosamarbejdet, har de en forskellig tilknytning til euroen: pundet følger i al væsentlighed dollaren, medens de øvrige valutaer konvergerer mere eller mindre stringent med euroen. 3. 14. ØSU mener, det er vigtigt også her i den første fase at prøve at vurdere fordelene ved euroen, når det drejer sig om erhvervslivets og forbrugernes vekslingsomkostninger. Målet må her være, at EU-bestemmelserne nøje overholdes. Kommis- sionen har udarbejdet et memorandum om dette spørgsmål, og ØSU anmoder om, at dette offentliggøres. 4. Institutionerne og den monetære politik Det europæiske system af centralbanker (ESCB) er 4. 1. institutionelt set en meget original konstruktion. Systemet er et resultat af en international traktat. ESCB nyder suverænitet i den monetære politik. Det indgår i et samspil med supranatio- nale og nationale institutioner, som står for den økonomiske politik. Endelig er det en del af en historisk økonomisk og politisk integrationsproces, som endnu ikke er fuldført i institutionel henseende. 4. 2. Der er formentligt tale om en meget dristig overførsel af suverænitet på et politikområde, der traditionelt har været et medlemsstatsanliggende, inden for en ramme, hvor den udøvende og lovgivende magt endnu ikke er blevet udstyret med en tilfredsstillende struktur. i Det er fastsat 4. 5. traktaten, hvor og hvornår disse kontakter skal finde sted. Imidlertid er det ofte vanskeligt at omsætte de abstrakte traktatbestemmelser til konkrete kontakter i dagligdagen, som kræver en vis indkøringstid. Dette stiller frem for alt krav om en fælles, fremadskuende tilgang til de overordnede målsætninger for de europæiske enhedsbestræbelser. I den sammenhæng er praksis med regel- mæssige møder med Europa-Parlamentets udvalg om økonomi og valutaspørgsmål er vigtigt skridt fremad. 4. 6. I øvrigt stiller ESCB’s målsætninger krav om, at der er et kontinuerligt samspil mellem ECB’s monetære politik, de supranationale institutioners markedsintegrationspolitik og den finanspolitik, som er de nationale regeringers anliggende. Finanspolitisk samarbejde og samordning mellem regeringerne i eurosystemet er i dag blevet en vigtig forudsætning for det monetære samarbejde. ØSU anerkender ikke desto mindre, at stabilitets- og vækstpagten indtil videre har sikret den nødvendige budgetmæssige disciplin og konvergens. 4. 7. I forbindelse med de institutionelle problemer bør eurosystemets ministerråd og dets forbindelse med de øvrige institutioner også lægges fast. 4. 8. ECB’s månedsoversigter og udtalelserne fra ECB’s for- mand og de øvrige medlemmer af ECB’s direktion er vigtige kanaler i forhold til den kvalificerede offentlige mening og de øvrige EU-institutioner. ØSU ser imidlertid gerne, at ECB’s publikationer også fokuserer på data for de enkelte lande. Det er muligt, at der i forhold til den bredere offentlighed bør gøres en øget informationsindsats og sættes ind for at øge gennemsigtigheden. ØSU er af den opfattelse, at det her har en vigtig rolle at spille ved at bygge bro til civilsamfundets organisationer, idet det er overbevist om, at opbakning fra offentligheden er meget vigtig for ECB i dens opgavevareta- gelse. (1) Artikel 2 i statutten for ESCB og ECB: I overensstemmelse med traktatens artikel 105, stk. 1, er hovedmålet for ESCB at fastholde prisstabilitet. Uden at målsætningen om prisstabilitet derved berøres, støtter ESCB de generelle økonomiske politikker i Fælles- skabet med henblik på at bidrage til gennemførelsen af Fællesska- bets mål, som fastsat i traktatens artikel 2. ESCB handler i overensstemmelse med princippet om en åben markedsøkonomi med fri konkurrence, som fremmer en effektiv ressourcealloke- ring, og i overensstemmelse med principperne i traktatens arti- kel 4. C 117/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 4. 2000 5. Den finansielle politik 5. 1. Udvikling i kursen dollar/euro i de nærmeste måneder afhænger i første række af renteudviklingen i USA og i Europa. 5. 2. Styrkelsen af det amerikanske finansielle marked be- gunstiges ikke kun af dynamikken i den amerikanske økonomi og rentespændet og den deraf følgende indstrømning af finansielle midler til USA, men også af, at det europæiske finansielle marked stadig er alt for fragmenteret og heterogent; i Europa er der forskellige finansielle ordninger i de forskellige lande, og størstedelen af den interne handel finder forsat sted i nationale valutaer — omend der i den seneste tid er registreret integration af de opmuntrende tendenser med hensyn til monetære og finansielle euromarkeder. I den sammenhæng kan det være ønskeligt at anstille 5. 3. nogle overvejelser om tilsynet med penge- og finansieringsin- stitutter og tilsynet med de finansielle markeder, som de nationale centralbanker (eller andre særlige tilsynsorganer) i øjeblikket står for; ECB har kun en rådgivende rolle. Eftersom traktaten (art. 105) rummer nogle ansatser i så henseende, bør Ministerrådet grundigt overveje, om ECB ikke burde have en vigtigere koordinationsrolle, hvor den kan anvende fælles kriterier på de store europæiske banker, således at der sker en effektiv harmonisering af deres praksis. 6. Euroens internationale rolle Det er ECB’s vurdering, at centralbankerne i tredjelande 6. 1. langsomt vil begynde at diversificere deres valutareserver til gunst for euroen. Det vil være fornuftigt at antage, at der ikke har været tale om større forskydninger i euroens første måneder — sådanne har i øvrigt heller ikke været begunstiget af, at handelsbalancen nu udviser et solidt overskud. En mere udbredt anvendelse af euroen som internatio- 6. 2. nal reservevaluta kan under alle omstændigheder få nogle konsekvenser, som det er meget vanskeligt for verdensøkono- mien at håndtere. ØSU slår til lyd for, at der søges indgået en international aftale om en styring af denne overgang mod en betydelig diversificering af valutareserverne i centralbankerne i tredjelande, så den kan foregå uden forstyrrelser. 6. 4. I så henseende bør USA’s fortsat dominerende indfly- delse på IMF’s beslutninger anspore de europæiske lande — i første række eurolandene — som kun samlet råder over en betydelig kvote, til at tale med én stemme, specielt nu hvor elleve lande har en fælles valuta. Den høje dollarkurs kan forklares med, at underskuddet 6. 5. på USA’s handelsbalance i de seneste år er blevet opvejet af en indstrømning af udenlandsk kapital, som skyldes de særlige rentabilitetsvilkår i USA. Risikoen for, at inflationen tager til — eller mere generelt risikoen for en vending i disse gunstige indtjeningsbetingelser — kunne føre til en udstrømning af kapital og dermed til en korrektion af kursforholdet dollar/ euro. 7. Slutbemærkninger 7. 1. Det er ØSU’s opfattelse, at indførelsen af den fælles mønt — selv i det korte tidsrum, der er forløbet — har haft en især har den gavnlig effekt på økonomien i euroområdet; dæmmet op for spekulative angreb på de nationale valutaer, skabt betingelser for en styrkelse af de europæiske finansielle markeder, obligations- som aktiemarkederne, og derigennem ført til lavere renter. 7. 2. Skabelsen af euroen betyder mere stabilitet, og det har mindsket risikoen for, at de enkelte lande griber til restriktive politikforanstaltninger for at imødegå spekulation. På længere sigt vil den nye fælles mønt for tredjelande 7. 3. kunne blive et alternativ til dollaren som reservevaluta, hvilket kunne øge sammenhængskraften i Den Europæiske Union og give impulser til en konvergerende finanspolitik. Afgørende for tilliden til en valuta er under alle 7. 4. omstændigheder forventningerne til fremtiden — i dette tilfælde forventningerne til en varig vækst inden for eurosamar- bejdet. En af hovedårsagerne til euroens bevægelser i forhold til andre internationale valutaer kan være den institutionelle usikkerhed, der hersker om, hvordan eurosamarbejdets økono- mi skal forvaltes. Også i denne henseende mener ØSU, at stærkere institutioner, en hurtigere integration og reform af markederne samt foranstaltninger, der udstikker udviklingsper- spektiver, vil være grundlæggende forudsætninger for at øge euroens rolle i verden. På de internationale finansielle markeder er der stor 6. 3. risiko for systemkriser, som vil kunne få negative følgevirknin- ger også for eurosamarbejdet. Derfor må de bestræbelser på verdensomspændende koordinering, tilsyn og overvågning, som G7 har taget initiativ til, bakkes op. Et område med valutarisk stabilitet vil objektivt set bidrage til at gøre kapital- markederne mindre volatile og uforudseelige. Euroens styrke og stabilitet vil blive dikteret ikke blot 7. 5. af rene monetære tiltag, men frem for alt af indkomst- eller finanspolitiske tiltag, som sigter på strukturreformer, beskæftigelsen og social samhørighed — med det overordnede mål at gøre det europæiske system endnu mere konkurrence- dygtigt i forhold til de andre økonomiske regioner i verden. 26. 4. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 117/27 7. 6 ØSU peger på, at den institutionelle dialog, der er indledt med ECB, kan komme til at spille en vigtig rolle, fordi den skaber forudsætninger for en bedre koordinering mellem den monetære politik og den samlede europæiske økonomis mål, krav og udviklingsperspektiver. 8. Ny forhøjelse af de styrende renter 8. 1. Over de sidste tyve år har kursen på ecu i forhold til dollar svinget mellem yderpunkterne 1,7 og 0,6 (1). Heraf kan udledes, at den seneste udvikling langt fra er exceptionel. Ligesom amerikanerne sjældent diskuterer dollarkursen, må europæerne derfor også vænne sig til ændringer i eurokursen. Hvis de positive fundamentale økonomiske forhold skal komme til udtryk i en gunstigere valutakursudvikling, er (1) Se artikel i Wall Street Journal den 28. januar 2000. Bruxelles, den 2. marts 2000. det nødvendigt at fremskynde strukturreformerne på vare-, tjeneste- og kapitalmarkederne (Cardiff-processen). Især er det vigtigt, at der på det europæiske kapitalmar- 8. 2. ked udvikles bedre rammebetingelser for at understøtte etable- ring af nye virksomheder inden for de mest dynamiske teknologiske vækstsektorer. Den omstændighed, at de styrende renter er blevet 8. 3. forhøjet med 25 basispoint først af Federal Reserve og dernæst af ECB, fremkalder følgende overvejelser fra ØSU’s side: Federal Reserve’s beslutning blev efterfulgt af en meddelelse fra det amerikanske finansministerium om tilbagekøb af en væsentlig del af den offentlige gæld, hvorved den pengepolitiske myndig- heds restriktive forholdsregel blev rigeligt opvejet af tilførsel af likviditet fra finansministeriet. Noget sådant havde ikke været muligt i eurosystemet, hvor mangelen på en overordnet, fælles styring af økonomien (et fælles finansministerium) betyder, at styringen af likviditeten i systemet ene og alene ligger i hænderne på ECB. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: Résolution du Parlement européen sur le deuxième rapport de la Commission au Conseil et au Parlement européen sur la mise en œuvre du „relevé de conclusions de la réunion ministérielle intermédiaire sur l'intégration des questions concernant la pêche et l'environnement 13-14 mars 1997 à Bergen”  (COM(1999) 270 — C5-0156/1999 — 1999/2150(COS))

eurovoc_concepts:
authorised catch
common fisheries policy
conservation of fish stocks
environmental protection
fishing controls
marine ecosystem

formats: pdf print

text: C 346/88 Jeudi, 2 mars 2000 Journal officiel des Communautés européennes FR 4. 12. 2000 20. invite le Conseil à faire preuve de créativité dans sa réponse à l’initiative de la Présidence concernant la définition d’une nouvelle stratégie économique et politique capable de profiter du processus d’innovation dans une économie basée sur le savoir de façon à faire de l’Europe la région la plus dynamique du monde; demande à la Commission et au Conseil, en tenant compte de l’évolution des compétences qu’exige 21. l’émergence de nouvelles technologies, de prévoir des objectifs quantitatifs de formation pour les jeunes et de requalification pour les chômeurs de longue durée, vers lesquels les États membres s’engageront à converger sur une période déterminée; 22. demande à la Commission de lancer des études sur les processus et les systèmes de concertation concernant les conditions de travail en vigueur dans les États membres afin d’évaluer leur capacité à assou- plir le marché du travail de manière à favoriser l’emploi, à la fois dans les conditions actuelles et dans le cadre du développement d’une économie basée sur le savoir; 23. invite la Commission à faire élaborer chaque année par des experts-économistes européens indépen- dants un rapport, à soumettre au Parlement européen, sur la situation économique et sociale de l’Union européenne, rapport qui prenne notamment en considération les répercussions que les mesures adoptées par les États membres ont au niveau européen afin d’améliorer la coordination, nécessaire, entre les poli- tiques économiques menées en Europe; 24. demande au Conseil et à la Commission de combler le déficit démocratique existant dans les poli- tiques économiques et d’emploi par un accord interinstitutionnel qui associe pleinement le Parlement euro- péen aux décisions sur les aspects fondamentaux et sur les grandes orientations de la politique écono- mique; 25. invite le Conseil à tenir dûment compte des risques inhérents à la surévaluation des marchés des capitaux, comme l’a souligné le rapport de la Commission, et à charger la Commission d’entamer des négociations avec le Conseil du G7 afin de définir des politiques appropriées et de prendre rapidement des mesures destinées à accroître la transparence et à lutter contre l’élément spéculatif que comportent les activités de la finance planétaire; 26. reconnaît le lien qui existe entre éducation et possibilités de croissance économique à long terme; demande à la Commission d’inciter tous les États membres à veiller à une amélioration du niveau général d’éducation, à faire en sorte que tous les jeunes qui quittent l’école soient préparés à la vie et au monde du travail et en mesure de participer pleinement et utilement au façonnage de la société; charge sa Présidente de transmettre la présente résolution à la Commission, au Conseil, ainsi qu’aux 27. gouvernements et aux parlements des États membres. 9. Pêche et environnement (Bergen, 13 et 14 mars 1997): 2e rapport A5-0016/2000 Résolution du Parlement européen sur le deuxième rapport de la Commission au Conseil et au Parlement européen sur la mise en œuvre du «relevé de conclusions de la réunion ministérielle intermédiaire sur l’intégration des questions concernant la pêche et l’environnement 13-14 mars 1997 à Bergen» (COM(1999) 270 3 C5-0156/1999 3 1999/2150(COS)) Le Parlement européen, 2 vu le deuxième rapport de la Commission au Conseil et au Parlement (COM(1999) 270 2 C5-0156/1999), 2 vu les conclusions de la réunion ministérielle intermédiaire sur l’intégration des questions relatives à la pêche et à l’environnement, tenue les 13 et 14 mars 1997 à Bergen, 2 vu sa résolution du 10 mars 1999 (1) relative à la communication de la Commission au Conseil et au Parlement européen: rapport relatif à la mise en œuvre des conclusions de la réunion ministérielle intermédiaire sur l’intégration des politiques concernant l’environnement des 13 et 14 mars 1997 à Bergen (COM(1998) 326 2 C4-0495/1998), la pêche et (1) JO C 175 du 21. 6. 1999, p. 104. 4. 12. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes C 346/89 Jeudi, 2 mars 2000 2 vu l’article 47, paragraphe 1, du règlement, 2 vu le rapport de la commission de la pêche (A5-0016/2000); 1. prend note des initiatives adoptées par la Commission en 1998 en vue de réaliser les objectifs définis dans la déclaration finale de la conférence de Bergen sur la protection de la mer du Nord et se déclare satisfait des progrès réalisés dans le sens du rétablissement des ressources halieutiques et des écosystèmes en mer du Nord; 2. confirme le contenu de sa résolution précitée du 10 mars 1999; 3. demande au Conseil d’envisager la définition de taux annuels de capture (TAC) concernant le cabil- laud, l’églefin, le hareng, le maquereau, la crevette nordique, le tacaud norvégien, la plie, le lieu noir, le lançon, la sole et le merlan, sur la base des données scientifiques relatives à l’état des réserves et conformé- ment à l’approche de précaution de la gestion des pêcheries fondée sur les seuils de référence définis par le CIEM; félicite la Commission quant aux progrès réalisés en 1998 en matière de politique de contrôle de la 4. politique commune de la pêche, en demandant la poursuite des efforts entrepris afin d’améliorer les dis- positifs existants; 5. demande à la Commission de présenter des initiatives visant à mettre en œuvre un régime de sanc- tions des infractions à la réglementation de la pêche, qui placerait sur un pied d’égalité les professionnels de la pêche indépendamment de l’État membre où serait commise l’infraction; 6. demande à la Commission de poursuivre le programme d’échanges d’inspecteurs de la pêche entre États membres et pays pratiquant la pêche en mer du Nord, afin de favoriser une pratique uniforme quant à la mise en œuvre des mesures de conservation et de contrôle définies par la politique commune de la pêche; 7. demande aux États membres de s’efforcer de créer le réseau communautaire de zones protégées sur le modèle défini par Natura 2000 et demande à la Commission d’adopter les mesures nécessaires en vue du respect des obligations découlant des directives relatives à la protection des espèces et des sites d’intérêt communautaire; charge sa Présidente de transmettre la présente résolution à la Commission, au Conseil et aux gou- 8. vernements des États membres. 10. Gestion halieutique et conservation de la nature en milieu marin A5-0017/2000 Résolution du Parlement européen sur la communication de la Commission au Conseil et au Parlement européen «Gestion halieutique et conservation de la nature en milieu marin» COM(1999) 363 3 C5-0176/1999 3 1999/2155(COS) Le Parlement européen, 2 vu la communication de la Commission (COM(1999) 363 2 C5-0176/1999), 2 vu sa résolution du 25 octobre 1996 sur la communication de la Commission concernant l’application de mesures techniques dans la politique commune de la pêche (1), 2 vu sa résolution du 18 septembre 1998 sur la communication de la Commission concernant l’évolu- tion du contrôle au sein de la politique commune de la pêche (2), 2 vu l’article 160 de son règlement, 2 vu le rapport de la commission de la pêche et l’avis de la commission de l’environnement, de la santé publique et de la politique des consommateurs (A5-0017/2000), (1) (2) JO C 347 du 18. 11. 1996, p. 453. JO C 313 du 12. 10. 1998, p. 241


title: Statistik kurzgefaßt. Wirtschaft und Finanzen Nr. 6/2000. Der Anleihemarkt : Neue Entwicklungen nach der Einführung des Euro.

eurovoc_concepts:
Japan
United States
bond
comparative study
financial market
issue of securities
monetary union


eurovoc_concepts:
European Commission
administration of the Institutions
decision-making
equal treatment
gender equality
participation of women
political involvement
political representation
position of women
public office
women's rights

text: C 346/82 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 4. 12. 2000 Giovedì 2 marzo 2000 7. Donne nel processo decisionale B5-0180/2000 Risoluzione del Parlamento europeo sulle donne nel processo decisionale Il Parlamento europeo, (cid:1) visti gli articoli 2, 3, paragrafo 2, 13, 137, paragrafo 1, quinto trattino e 141 del trattato CE, (cid:1) vista la giornata internazionale della donna che si celebrerà l’8 marzo 2000, (cid:1) ricordando che la celebrazione della giornata internazionale della donna l’8 marzo di ogni anno ha avuto luogo per la prima volta a Copenaghen nel 1910, (cid:1) viste le sue risoluzioni basate su relazioni elaborate sin dal 1984 dalla commissione per i diritti della donna e dalla commissione per i diritti della donna e le pari opportunità e in particolare la sua riso- luzione d 11 febbraio 1994 sulla presenza delle donne negli organi decisionali (1), contenente proposte relative a un programma d’azione, (cid:1) viste la Conferenza di Vienna del 1993 sui diritti dell’uomo e la Piattaforma d’azione creata a seguito della Quarta Conferenza mondiale sulle donne svoltasi a Pechino il 15 settembre 1995, (cid:1) considerando il settimo settore critico di detta Conferenza per il quale i governi si sono impegnati a garantire alle donne l’equo accesso e la piena partecipazione alle strutture di potere e al processo decisionale, (cid:1) viste la risoluzione del Consiglio del 27 marzo 1995 e la raccomandazione 96/694 del Consiglio del 2 dicembre 1996 sull’equa partecipazione delle donne e degli uomini al processo decisionale, (cid:1) vista la dichiarazione ministeriale di Parigi del 17 aprile 1999 sulle donne e gli uomini al potere, A. B. C. considerando che la Commissione deve presentare una relazione sull’equa partecipazione di donne e uomini nel processo decisionale, in virtù della richiesta formulata nella precitata raccomandazione del Consiglio, considerando che il miglioramento dell’equilibrio tra i due sessi negli organi decisionali pubblici e privati in tutta l’Unione europea deve tener conto del tardivo riconoscimento del diritto di voto fem- minile e porre rimedio alle mentalità e ai comportamenti radicati della società in generale, un processo che implica una maggiore sensibilizzazione, una formazione per le donne che aspirano a posizioni di responsabilità e facilitazioni per il loro accesso a tali posizioni, considerando che gli enti pubblici e privati dovrebbero prefiggersi degli obiettivi per correggere even- tuali squilibri tra i due sessi; considerando inoltre che andrebbe fissato un obiettivo ragionevole del 40 % di partecipazione, in cui è possibile confrontare i risultati su base annua, come avviene attual- mente con gli Orientamenti per l’occupazione, D. deplorando profondamente che l’ineguaglianza e la discriminazione di genere come pure la sottorap- presentanza delle donne continuano a caratterizzare la politica nonché le istituzioni pubbliche e pri- vate in Europa e a livello mondiale, nonostante l’elevato numero di dichiarazioni politiche e racco- mandazioni, programmi e progetti e norme specifiche adottate a livello nazionale ed europeo, E. F. considerando che la partecipazione più elevata delle donne alla vita politica è spesso giustificata dal sistema di rappresentanza proporzionale applicato in taluni paesi, considerando che il trattato di Amsterdam rappresenta un notevole passo avanti, giacché riconosce che l’azione positiva è uno strumento legittimo per eliminare le disuguaglianze tra uomini e donne sul luogo di lavoro, (1) GU C 61 del 28. 2. 1994, pag. 248. 4. 12. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 346/83 Giovedì 2 marzo 2000 G. H. I. J. K. L. M. N. rilevando che le donne continuano ad essere retribuite meno degli uomini per un lavoro di pari valore nonostante l’adozione di una direttiva oltre 25 anni fa che stabilisce il principio della parità di retri- buzione, che molte più donne che uomini esercitano lavori irregolari e precari e assumono la maggior parte delle responsabilità familiari mentre nella vita professionale la funzione decisionale continua a rimanere per lo più nelle mani degli uomini, compiacendosi per il numero crescente di donne deputate al Parlamento europeo che rappresentano circa il 30 % dei membri eletti nel luglio 1999 rispetto al 27 % di quelli eletti nel 1994; accogliendo altresì con favore il fatto che per la seconda volta dalle prime elezioni a suffragio universale diretto nel 1979 il Parlamento europeo abbia eletto una donna come suo Presidente, rilevando che le donne sono ancora sottorappresentate negli organi decisionali a tutti i livelli e in tutte le istituzioni UE, ad esempio in seno al Parlamento europeo dove le donne rappresentano solamente il 20 % di tutti gli amministratori, il 22 % dei direttori, il 15 % dei capi di divisione e non sono affatto rappresentate a livello di direttori generali, rilevando che sebbene sia stato elaborato un elevato numero di statistiche relative ai vari settori, con- tinuano ad esistere significative lacune soprattutto per quanto concerne il ruolo delle donne nel pro- cesso decisionale in campo economico, considerando che la persistente sottorappresentanza delle donne (cid:1) che rappresentano oltre la metà della popolazione (cid:1) nei settori politico, economico e sociale è inaccettabile in una democrazia, deplorando profondamente che le donne (cid:1) principali vittime delle violazioni dei diritti umani quali stupri, abusi sessuali, violenze in ambito domestico, tratta di esseri umani, ecc. (cid:1) siano sottorappre- sentate negli organi legislativi e giudiziari chiamati a pronunciarsi in merito ai reati menzionati e a adottare le disposizioni legislative, con la conseguenza che a tali reati viene data scarsa o nessuna priorità, il che spesso comporta che i colpevoli, persino quelli conosciuti, rimangono impuniti, rammaricandosi vivamente per il fatto che le donne (cid:1) che figurano tra le principali vittime di conflitti armati (cid:1) non abbiano alcuna voce in capitolo in sede di adozione di decisioni chiave relative agli sforzi per il mantenimento della pace nonché la progettazione di programmi di ricostruzione succes- sivi ai conflitti, convinto che l’accesso delle donne a posti decisionali, su un piano di parità con gli uomini, rappre- senta una condizione necessaria non solo per por fine alle disuguaglianze, alle discriminazioni tra i sessi e alla violenza nei confronti delle donne, ma anche per garantire il buon funzionamento della società nel suo insieme, 1. ribadisce la sua summenzionata risoluzione d 11 febbraio 1994; chiede alla Commissione di presentare entro la fine dell’anno in corso una relazione sulle misure 2. effettivamente adottate e, se del caso, sui relativi risultati sotto forma di statistiche, considerando che sono trascorsi sei anni dal momento dell’approvazione della summenzionata risoluzione; constata che l’applicazione di quote in quanto misura transitoria contribuisce a riequilibrare la parte- 3. cipazione degli uomini e delle donne alla vita politica e auspica la formazione e l’informazione politica delle donne candidate da parte dei partiti affinché queste ultime possano affrontare con fiducia la vita politica; sollecita gli Stati membri ad adoperasi attivamente per conseguire una più equa presenza di donne e 4. uomini in tutte le istituzioni dell’UE; accoglie con favore l’intenzione della Commissione di presentare una proposta per un Quinto pro- 5. gramma d’azione sulle pari opportunità; 6. ricorda che l’integrazione della dimensione delle pari opportunità rappresenta una strategia di trasfor- mazione a lungo termine che comporta una revisione profonda della concezione e dell’applicazione della politica e che dovrebbe essere utilizzata a complemento di misure d’azione positive; C 346/84 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 4. 12. 2000 Giovedì 2 marzo 2000 7. rileva l’intenzione della Commissione di promuovere la presenza delle donne nei suoi comitati e gruppi di lavoro nonché il suo impegno ad incrementare il numero delle donne nei posti decisionali in seno alla sua amministrazione; 8. esorta la Commissione a fissare come priorità il miglioramento della base di dati statistici al fine di stabilire e mantenere statistiche esaustive, regolarmente aggiornate, sulle donne nei processi decisionali in tutto il territorio dell’UE; constata che nel processo decisionale è necessaria la presenza sia di uomini sia di donne essendo le 9. qualità specifiche di entrambi i sessi complementari, il che può solo condurre a una migliore gestione; invita gli Stati membri a promuovere la formazione di quadri e dirigenti (cid:1) uomini e donne (cid:1) al 10. fine di promuovere relazioni di lavoro esenti da discriminazioni; esorta gli Stati membri a introdurre lo sviluppo delle capacità nelle agenzie governative ai fini dello 11. sviluppo delle carriere delle donne nell’ambito di dette organizzazioni; 12. esorta le parti sociali a promuovere l’equa presenza di donne e uomini nei posti di responsabilità e nel processo decisionale e, a tal fine, ad adottare i necessari provvedimenti per quanto riguarda l’assun- zione e la formazione professionale dei loro rappresentanti nei vari organi del dialogo sociale; 13. esorta la Commissione ad avvalersi delle vigenti disposizioni del trattato per incoraggiare i governi a sviluppare e ad attuare politiche e programmi volti a garantire l’uguaglianza tra i sessi negli organismi decisionali nonché negli organismi e nelle delegazioni che partecipano al processo di ampliamento; 14. chiede agli Stati membri di incrementare il numero delle donne che partecipano alle attività di mantenimento e instaurazione della pace nonché di prevenzione dei conflitti alle quali forniscono la pro- pria collaborazione; invita la sua commissione competente a prestare particolare attenzione al ruolo delle donne in tali settori e a presentare raccomandazioni ai fini dell’integrazione di considerazioni di genere in tutti gli aspetti della soluzione dei conflitti; 15. auspica che la posizione definita dall’Unione europea e dalle ONG svolga un ruolo importante nel- l’ambito della prossima Conferenza ONU sul seguito della Piattaforma d’azione «Pechino più cinque» previ- sta a New York il prossimo giugno e che i governi procedano risolutamente alla sua attuazione al fine di adempiere ai loro impegni mediante azioni concrete; incarica la sua Presidente di trasmettere la presente risoluzione al Consiglio, alla Commissione, alle 16. altre istituzioni e organi UE, ai governi e ai parlamenti degli Stati membri. 8. Relazione economica annuale A5-0041/2000 Risoluzione del Parlamento europeo sul documento della Commissione «L’economia dell’Unione europea nel 1999 ( Rassegna» (C5-0081/2000 ( 2000/2046(COS)) Il Parlamento europeo, (cid:1) visto il documento della Commissione (C5-0081/2000), (cid:1) vista la relazione della Commissione al Consiglio e al Parlamento europeo «Esame del meccanismo unico di sostegno finanziario a medio termine delle bilance dei pagamenti degli Stati membri» (COM(1999) 628), (cid:1) visti gli articoli 99 e 104 del trattato CE,


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 481/2000 της Επιτροπής, της 2ας Μαρτίου 2000, για καθορισμό της μέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή σίκαλης στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1758/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rye
third country

text: 3. 3. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 58/11 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 481/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 2ας Μαρτίου 2000 για καθορισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή σίκαλης στο πλαίσιο του διαγωνισµού που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1758/1999 Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί δηµιουργίας κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 (2), τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1501/95 της Επιτροπής, της 29ης Ιου- νίου 1995, περί θεσπίσεως ορισµένων λεπτοµερών κανόνων εφαρ- µογής του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, όσον αφορά τη χορήγηση επιστροφών κατά την εξαγωγή, καθώς και τα µέτρα τα οποία πρέπει να λαµβάνονται σε περίπτωση διατα- ραχής της αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (3), όπως τροποποι- ήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2513/98 (4), και ιδίως το άρθρο 7, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) Με τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1758/1999 της Επιτροπής (5), προκηρύχθηκε διαγωνισµός για τον καθορισµό της επι- στροφής ή/και του φόρου κατά την εξαγωγή σίκαλης προς όλες τις τρίτες χώρες. Το άρθρο 7 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1501/95, προβλέπει ότι, µε βάση τις ανακοινωθείσες προσφορές, η Επιτροπή δύναται, σύµφωνα µε τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 23 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92, να αποφα- σίσει να καθορίσει µια µέγιστη επιστροφή κατά την εξαγωγή, λαµβάνοντας υπόψη τα κριτήρια που αναφέρονται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1501/95. Στην περίπτωση αυτή, ο διαγωνισµός κατακυρώνεται σ’ εκείνον ή σ’ εκείνους εκ των προσφερόντων των οποίων η προσφορά είναι µικρότερη ή ίση από τη µέγιστη επιστροφή καθώς και σε εκείνον ή σε εκείνους των υποβαλλόντων των οποίων η προσφορά αφορά φόρο κατά την εξαγωγή. (3) (4) Η εφαρµογή των ανωτέρω κριτηρίων στην παρούσα κατά- σταση της αγοράς του εν λόγω σιτηρού οδηγεί στον καθο- ρισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή στο ποσό που αναφέρεται στο άρθρο 1. Τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης σιτηρών, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Για τις προσφορές που ανακοινώνονται στο πλαίσιο του διαγωνι- σµού που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1758/1999 από τις 25 Φεβρουαρίου έως τις 2 Μαρτίου 2000, η µέγιστη επι- στροφή κατά την εξαγωγή σίκαλης καθορίζεται σε 65,49 EUR/t. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 3 Μαρτίου 2000. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 2 Μαρτίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 147 της 30. 6. 1995, σ. 7. (4) ΕΕ L 313 της 21. 11. 1998, σ. 16. (5) ΕΕ L 210 της 10. 8. 1999, σ. 3


title: Commission Regulation (EC) No 480/2000 of 2 March 2000 fixing the maximum export refund on barley in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1701/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund
third country

text: L 58/10 EN Official Journal of the European Communities 3. 3. 2000 COMMISSION REGULATION (EC) No 480/2000 of 2 March 2000 fixing the maximum export refund on barley in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1701/1999 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 1253/ 1999 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1501/95 of 29 June 1995 laying down certain detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 1766/92 on the granting of export refunds on cereals and the measures to be taken in the event of disturbance on the market for cereals (3), as last amended by Regulation (EC) No 2513/98 (4), and in particular Article 4 thereof, Whereas: (1) (2) An invitation to tender for the refund and/or the tax for the export of barley to all third countries was opened pursuant to Commission Regulation (EC) No 1701/ 1999 (5), as amended by Regulation (EC) No 2322/ 1999 (6). Article 7 of Regulation (EC) No 1501/95 provides that the Commission may, on the basis of the tenders noti- in accordance with the procedure laid down in fied, Article 23 of Regulation (EEC) No 1766/92, decide to fix a maximum export refund taking account of the criteria referred to in Article 1 of Regulation (EC) No 1501/95. In that case a contract is awarded to any tenderer whose bid is equal to or lower than the maximum refund, as well as to any tenderer whose bid relates to an export tax. (3) (4) The application of the abovementioned criteria to the current market situation for the cereal in question results in the maximum export refund being fixed at the amount specified in Article 1. The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 For tenders notified from 25 February to 2 March 2000, pursuant to the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1701/1999, the maximum refund on exportation of barley shall be EUR 27,00/t. This Regulation shall enter into force on 3 March 2000. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 2 March 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 7. (4) OJ L 313, 21. 11. 1998, p. 16. (5) OJ L 201, 31. 7. 1999, p. 27. (6) OJ L 280, 30. 10. 1999, p. 77


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0539/00 från Raffaele Costa (PPE-DE) till rådet. Ersättning till tjänstemännen vid Europeiska investeringsbanken (EIB).

eurovoc_concepts:
European Investment Bank
remuneration of work

text: 6. 3. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 72 E/3 Att fastst(cid:228)lla antalet m(cid:246)ten i vilka f(cid:228)rre (cid:228)n sex experter deltog och alla separata arrangemang skulle vara b(cid:229)de tids(cid:246)dande och resurskr(cid:228)vande, eftersom man skulle beh(cid:246)va granska varje enskilt fall. Kommissionen har f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte m(cid:246)jlighet att g(cid:246)ra detta p(cid:229) grund av andra prioriterade uppgifter. Detsamma g(cid:228)ller parlamentsledamotens beg(cid:228)ran att tillhandah(cid:229)lla en fullst(cid:228)ndig f(cid:246)rteckning (cid:246)ver m(cid:246)tes- deltagare som f(cid:229)tt ers(cid:228)ttning f(cid:246)r reskostnader. Namnen p(cid:229) de deltagare vars utn(cid:228)mning inte (cid:228)r personlig m(cid:229)ste dessutom betraktas som personuppgifter i enlighet med parlamentets och r(cid:229)dets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd f(cid:246)r enskilda personer med avseende p(cid:229) behandling av personuppgifter och om det fria fl(cid:246)det av s(cid:229)dana uppgifter (2). Enligt artikel 7 a i direktivet f(cid:229)r namn endast uppges om personen i fr(cid:229)ga (cid:148)otvetydigt har l(cid:228)mnat sitt samtycke(cid:148). Det skulle d(cid:229) kr(cid:228)vas (cid:229)tskilliga enskilda f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r att inh(cid:228)mta tillst(cid:229)nd fr(cid:229)n de flera tusen personer som deltagit i dessa m(cid:246)ten. (1) EGT C 219 E, 1. 8. 2000, s. 138. (2) EGT L 281, 23. 11. 1995. (2001/C 72 E/003) SKRIFTLIG FR¯GA E-0539/00 fr(cid:229)n Raffaele Costa (PPE-DE) till r(cid:229)det (2 mars 2000) ˜mne: Ers(cid:228)ttning till tj(cid:228)nstem(cid:228)nnen vid Europeiska investeringsbanken (EIB) Europeiska investeringsbankens l(cid:246)nekostnader f(cid:246)r de cirka 1 000 (n(cid:228)rmare best(cid:228)mt 998) anst(cid:228)llda uppg(cid:229)r till cirka 129 miljoner euro (250 miljarder italienska lire). Detta belopp omfattar inte bara direkt(cid:246)rer i den h(cid:246)gsta ledningen, vars l(cid:246)ner kan uppg(cid:229) till cirka 260 000 euro (500 miljoner lire) per (cid:229)r, utan (cid:228)ven vanliga handl(cid:228)ggare. Kan kommissionen besvara f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Hur ser de styrande organens sammans(cid:228)ttning ut inom EIB? 2. Kan r(cid:229)det redog(cid:246)ra f(cid:246)r l(cid:246)nerna och beskattningen (brutto- och nettoers(cid:228)ttning inbegripet eventuella f(cid:246)rm(cid:229)ner)? 3. Hur stor (cid:228)r den totala medelinkomsten bland direkt(cid:246)rerna (som (cid:228)r anst(cid:228)llda vid EIB)? 4. St(cid:228)mmer det att kostnaden f(cid:246)r EIB:s cirka 1 000 anst(cid:228)llda (ber(cid:228)knad p(cid:229) grundval av medell(cid:246)nen p(cid:229) de olika niv(cid:229)erna, inklusive de ers(cid:228)ttningar och avgifter som betalas av banken) uppg(cid:229)r till 250 miljoner lire om (cid:229)ret (cirka 130 000 euro), det vill s(cid:228)ga mer (cid:228)n dubbelt s(cid:229) mycket som medell(cid:246)nen bland de europeiska banktj(cid:228)nstem(cid:228)nnen, vilken uppg(cid:229)r till cirka 100 miljoner lire om (cid:229)ret (mindre (cid:228)n 52 000 euro om (cid:229)ret)? 5. St(cid:228)mmer det att direktionsledam(cid:246)terna inkasserar totalt 50 miljoner lire netto i m(cid:229)naden? 6. St(cid:228)mmer det att generaldirekt(cid:246)rerna inkasserar 40 miljoner lire netto i m(cid:229)naden? 7. St(cid:228)mmer det att det bara (cid:228)r l(cid:246)nerna f(cid:246)r anst(cid:228)llda upp till avdelningschefsniv(cid:229) som (cid:228)r offentliga? 8. St(cid:228)mmer det att vissa av bankens handl(cid:228)ggare (p(cid:229) olika tj(cid:228)nsteniv(cid:229)er) har en (cid:229)rsinkomst p(cid:229) 500 000 euro (cirka en miljard lire)? 9. Kan r(cid:229)det t(cid:228)nka sig att s(cid:228)nka denna ers(cid:228)ttning med 30 procent fr(cid:229)n och med den 1 januari 2000? 10. Hur mycket har utbetalats till samtliga handl(cid:228)ggare och samtliga tj(cid:228)nstem(cid:228)n vid EIB under 1998? C 72 E/4 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 6. 3. 2001 Svar (18/19 september 2000) R(cid:229)det uppm(cid:228)rksammar den (cid:228)rade parlamentsledamoten p(cid:229) att Europeiska investeringsbanken, vars medlemmar (cid:228)r medlemsstaterna, i enlighet med artikel 266 i F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen (cid:228)r en juridisk person. Banken omfattas av en stadga, som finns som ett protokoll bifogat f(cid:246)rdraget, i vars artikel 8 det anges att banken skall administreras och f(cid:246)rvaltas av ett r(cid:229)d, en styrelse och en direktion. Hur de skall vara sammansatta fastst(cid:228)lls i artiklarna 9, 11 respektive 13 i protokollet om bankens stadga. I samma stadga anges det att bankens tj(cid:228)nstem(cid:228)n och (cid:246)vriga anst(cid:228)llda skall ordf(cid:246)rande som anst(cid:228)ller och avskedar dem. lyda under direktionens R(cid:229)det uppmanar f(cid:246)ljaktligen den (cid:228)rade parlamentsledamoten att ta kontakt med Europeiska investerings- banken f(cid:246)r att f(cid:229) den exakta information som han efterfr(cid:229)gar. (2001/C 72 E/004) SKRIFTLIG FR¯GA E-0554/00 fr(cid:229)n Theodorus Bouwman (Verts/ALE) och Karla Peijs (PPE-DE) till kommissionen (29 februari 2000) ˜mne: Arbetstider f(cid:246)r cockpitpersonalen i relation till flygs(cid:228)kerheten och den inre marknadens funktion Det nederl(cid:228)ndska TV-programmet Netwerk handlade den 21 januari 2000 om arbetstider f(cid:246)r cockpitper- sonalen ombord p(cid:229) flygplan. D(cid:229) framgick det att det inte alls (cid:228)r ovanligt med mycket l(cid:229)nga arbetstider p(cid:229) fjorton timmar eller mer. Det g(cid:228)ller framf(cid:246)r allt bolag som flyger charter. Unders(cid:246)kningar som nyligen gjorts vid det tyska institutet f(cid:246)r luft- och rymdfart (DLR) i K(cid:246)ln har givit vid handen att alltf(cid:246)r l(cid:229)nga arbetstider inneb(cid:228)r en fara f(cid:246)r flygs(cid:228)kerheten. Om cockpitpersonalen (cid:228)r i oavbruten tj(cid:228)nst l(cid:228)ngre (cid:228)n tio timmar p(cid:229) natten eller tolv timmar p(cid:229) dagen drabbas bes(cid:228)ttningsmedlem- marna av (cid:246)vertr(cid:246)tthet och minskad koncentrationsf(cid:246)rm(cid:229)ga. Unders(cid:246)kningar av samma slag som utf(cid:246)rts av NASA i USA har givit samma resultat. P(cid:229) grundval av detta har det (cid:246)verallt i F(cid:246)renta staterna stadgats om en maximal arbetstid p(cid:229) tio timmar p(cid:229) natten och tolv timmar p(cid:229) dagen. Inom EU har medlemsstaterna olika best(cid:228)mmelser inom detta omr(cid:229)de. I Nederl(cid:228)nderna stadgas det om en maximal arbetstid p(cid:229) sexton timmar som under of(cid:246)rutsedda omst(cid:228)ndigheter kan f(cid:246)rl(cid:228)ngas med 1,5 timmar. (cid:129) K(cid:228)nner kommissionen till de unders(cid:246)kningar som gjorts av NASA och DLR? (cid:129) H(cid:229)ller kommissionen med oss, mot bakgrund av vad som framg(cid:229)tt av dessa unders(cid:246)kningar, att det (cid:228)r oansvarigt att ha cockpitpersonalen att g(cid:246)ra l(cid:228)ngre arbetspass (cid:228)n vad som rekommenderats av NASA och DLR? (cid:129) H(cid:229)ller kommissionen med oss om att det med tanke p(cid:229) en v(cid:228)lfungerande inre marknad (cid:228)r viktigt att alla medlemsstater till(cid:228)mpar samma, p(cid:229) s(cid:228)kerhetssk(cid:228)l grundade, arbetstider? I motiveringen till bet(cid:228)nkandet fr(cid:229)n Smet (A5-0041/1999) om (cid:228)ndring av direktiv 93/104/EG (1) om vissa aspekter p(cid:229) arbetstidens organisation st(cid:229)r det i punkt 5 att kommissionen lovat komma med ett f(cid:246)rslag med tanke p(cid:229) flygpersonalen. (cid:129) T(cid:228)nker kommissionen i detta sammanhang ocks(cid:229) f(cid:246)resl(cid:229) att de ovann(cid:228)mnda vetenskapliga rekom- mendationerna skall tas med i direktiven och stadf(cid:228)stas via dem? Om detta (cid:228)r kommissionen avsikt: n(cid:228)r skall det i s(cid:229) fall g(cid:246)ras? (1) EGT L 307, 13. 12. 1993, s. 18


title: Resolución legislativa del Parlamento Europeo sobre la propuesta de directiva del Consejo que modifica la Directiva 93/53/CEE por la que se establecen medidas comunitarias mínimas de lucha contra determinadas enfermedades de los peces (COM(1999) 437 - C5-0168/1999 - 1999/0191 (CNS))

eurovoc_concepts:
Scotland
animal disease
aquaculture
fish
vaccination
veterinary legislation

text: 4. 12. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 346/77 Jueves, 2 de marzo de 2000 1. Aprueba la propuesta de la Comisión así modificada; Pide a la Comisión que modifique en consecuencia su propuesta, de conformidad con el apartado 2 2. del artículo 250 del Tratado CE; Pide al Consejo que le informe, en caso de que pretenda apartarse del texto aprobado por el Par- 3. lamento; Solicita la apertura del procedimiento de concertación, en caso de que el Consejo pretenda apartarse 4. del texto aprobado por el Parlamento; Pide que se le consulte de nuevo, en caso de que el Consejo se proponga modificar sustancialmente la 5. propuesta de la Comisión; 6. Encarga a su Presidenta que transmita la posición del Parlamento al Consejo y a la Comisión. 4. Lucha contra determinadas enfermedades de los peces * A5-0036/2000 Propuesta de directiva del Consejo que modifica la Directiva 93/53/CEE por la que se establecen medidas comunitarias mínimas de lucha contra determinadas enfermedades de los peces (COM(1999) 437 - C5-0168/1999 - 1999/0191(CNS)) Se modifica esta propuesta del modo siguiente: TEXTO DE LA COMISIÓN (1) ENMIENDAS DEL PARLAMENTO (Enmienda 1) Considerando 2 bis (nuevo) (2 bis) Considerando que es necesario que la Comisión investigue plenamente el origen de la AIS en Escocia, la posible extensión de la enfermedad y los intercambios entre los salmones de piscifactoría y los salvajes; (Enmienda 2) Considerando 2 ter (nuevo) (2 ter) Considerando que no se ha pagado ninguna com- pensación a los criadores de salmón por la retirada obliga- toria de explotaciones enteras, de acuerdo con la Directiva 93/53/CEE; que no se tiene derecho al seguro comercial, debido a la intervención de terceros; (Enmienda 3) Considerando 2 quater (nuevo) (2 quarter) Considerando que la industria escocesa del salmón se enfrenta a una crisis de larga duración, que se hará más aguda si no se dispone de compensaciones; (1) DO C 342 E de 30. 11. 1999, p. 42. C 346/78 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 4. 12. 2000 Jueves, 2 de marzo de 2000 TEXTO DE LA COMISIÓN ENMIENDAS DEL PARLAMENTO (Enmienda 4) Considerando 4 (4) En caso de detectarse un brote de AIS, la aplicación de una política de vacunación podría representar un nuevo instru- mento de control y de contención de la propagación de la enfermedad; en la actualidad, la normativa comunitaria no con- templa tal posibilidad. (4) En caso de detectarse un brote de AIS, la aplicación de una política de vacunación podría representar un nuevo instru- mento de prevención, de control y de contención de la pro- pagación de la enfermedad; en la actualidad, la normativa comunitaria no contempla tal posibilidad, y por ello no se ha desarrollado una vacuna contra la variedad europea de anemia infecciosa del salmón; (Enmienda 5) Considerando 4 bis (nuevo) (4 bis) Considerando que la Comisión y el Consejo deben proponer las urgentes y necesarias enmiendas a la Decisión del Consejo 90/424/CEE (1), con vistas a incluir de forma específica la AIS y así pueda establecerse una rápida y adecuada compensación, así como la financiación de la investigación y desarrollo para conseguir una vacuna contra la AIS; (1) DO L 224 de 18. 8. 1990, p. 19. (Enmienda 6) Considerando 5 La Directiva 93/53/CEE debe, por lo tanto, modificarse en (5) consecuencia; (5) Considerando que, ante la falta de suficientes pruebas científicas y técnicas, la inadecuada consulta a la industria del salmón y las partes interesadas y con el fin de facilitar una solución intermedia, la Directiva 93/53/CEE debe modi- ficarse en consecuencia; Resolución legislativa del Parlamento Europeo sobre la propuesta de directiva del Consejo que modifica la Directiva 93/53/CEE por la que se establecen medidas comunitarias mínimas de lucha contra determinadas enfermedades de los peces (COM(1999) 437 - C5-0168/1999 - 1999/0191(CNS)) (Procedimiento de consulta) El Parlamento Europeo, 9 Vista la propuesta de la Comisión al Consejo (COM(1999) 437 final) (1), 9 Consultado por el Consejo, de conformidad con el artículo 37 del Tratado CE (C5-0168/1999), 9 Visto el artículo 67 de su Reglamento, 9 Visto el informe de la Comisión de Pesca (A5-0036/2000), 1. Aprueba la propuesta de la Comisión, con las modificaciones introducidas por el Parlamento; Pide a la Comisión que modifique en consecuencia su propuesta, de conformidad con el apartado 2 2. del artículo 250 del Tratado CE; Pide al Consejo que le informe, en caso de que pretenda apartarse del texto aprobado por el Parla- 3. mento; Pide que se le consulte de nuevo, en caso de que el Consejo se proponga modificar sustancialmente la 4. propuesta de la Comisión; 5. Encarga a su Presidenta que transmita la posición del Parlamento al Consejo y a la Comisión. (1) DO C 342 E de 30. 11. 1999, p. 42


title: Regulamento (CE) n.° 467/2000 da Comissão, de 1 de Março de 2000, que fixa o montante máximo da restituição à exportação do açúcar branco para o vigésimo nono concurso público parcial efectuado no âmbito do concurso público permanente referido no Regulamento (CE) n.° 1489/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

text: 2. 3. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 57/7 REGULAMENTO (CE) N. o 467/2000 DA COMISSÃO de 1 de Março de 2000 que fixa o montante máximo da restituição à exportação do açúcar branco para o vigésimo nono concurso público parcial efectuado no âmbito do concurso público permanente referido no Regulamento (CE) n. o 1489/1999 A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em contra o Regulamento (CE) n. o 2038/1999 do Conselho, de 13 de Setembro de 1999, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector do açúcar (1), e, nomeada- mente, o n. o 5, segunda alínea, do seu artigo 18. o, Considerando o seguinte: (1) (2) Por força do Regulamento (CE) n. o 1489/1999 da Comissão, de 7 de Julho de 1999, respeitante a um concurso público permanente para a determinação de direitos niveladores e/ou de restituições à exportação de açúcar branco (2), procedeu-se a concursos públicos parciais para a exportação desse açúcar. Nos termos do n. o 1 do artigo 9. o do Regulamento (CE) n. o 1489/1999, é fixado um montante máximo da resti- tuição à exportação, eventualmente, para o concurso público parcial em causa, tendo em conta, nomeada- mente, a situação e a evolução previsível do mercado do açúcar na Comunidade e no mercado mundial. (3) (4) Após exame das ofertas, é conveniente adoptar, para o vigésimo nono concurso público parcial, as disposições referidas no artigo 1. o As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão do Açúcar, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Para o vigésimo nono concurso público parcial de açúcar branco, efectuado no âmbito do Regulamento (CE) n. o 1489/ /1999, o montante máximo da restituição à exportação é fixado em 52,418 EUR/100 kg. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 2 de Março de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 1 de Março de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 252 de 25. 9. 1999, p. 1. (2) JO L 172 de 8. 7. 1999, p. 27


title: Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 93/53/EEG om gemenskapens minimiåtgärder för bekämpning av vissa fisksjukdomar (KOM(1999) 437 — C5-0168/1999 — 1999/0191(CNS))

text: 4. 12. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 346/77 Torsdag 2 mars 2000 1. Parlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet, uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 2. 250. 2 i EG-fördraget, uppmanar rådet att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som 3. parlamentet har godkänt, begär att medlingsförfarandet inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet 4. har godkänt, uppmanar rådet att på nytt höra parlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommis- 5. sionens förslag, 6. uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. 4. Bekämpning av vissa fisksjukdomar * A5-0036/2000 Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 93/53/EEG om gemenskapens minimiåtgärder för bekämpning av vissa fisksjukdomar (KOM(1999) 437. C5-0168/1999. 1999/0191(CNS)) Förslaget ändrades på följande sätt: KOMMISSIONENS FÖRSLAG (1) PARLAMENTETS ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 1) Skäl 2a (nytt) 2a. Kommissionen måste ingående undersöka källan till infektiös laxanemi (ILA) i Skottland, sjukdomens eventu- ella spridning och dess överföring mellan odlad och vild lax. (Ändringsförslag 2) Skäl 2b (nytt) 2b. Ingen ersättning har betalats ut till laxuppfödarna för det obligatoriska avlägsnandet av hela smittade anlägg- ningar i enlighet med rådets direktiv 93/53/EEG, och den kommersiella försäkringen täcker inte skadorna på grund av inblandningen av en tredje part. (Ändringsförslag 3) Skäl 2c (nytt) 2c. Skottlands en kris, kommer att förvärras om ingen ersättning beviljas. laxindustri genomgår som (1) EGT C 342 E, 30. 11. 1999, s. 42. C 346/78 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 4. 12. 2000 Torsdag 2 mars 2000 KOMMISSIONENS FÖRSLAG PARLAMENTETS ÄNDRINGAR (Ändringsförslag 4) Skäl 4 4. Vaccinationsåtgärder kan utgöra ett nytt instrument för att kontrollera och förhindra spridning av infektiös laxanemi efter ett utbrott. För närvarande finns inte denna möjlighet enligt gemenskapslagstiftningen. 4. Vaccinationsåtgärder kan utgöra ett nytt instrument för att förebygga infektiös laxanemi och kontrollera och förhindra spridning av infektiös laxanemi efter ett utbrott. För närvarande finns inte denna möjlighet enligt gemenskapslagstiftningen och därför har inget vaccin utvecklats för att motarbeta den europeiska källan till infektiös laxanemi. (Ändringsförslag 5) Skäl 4a (nytt) 4a. Kommissionen och rådet måste lägga fram nödvändiga och brådskande ändringsförslag till rådets beslut 90/424/ EEG (1) för att föreslå att man särskilt lägger till infektiös laxanemi och därmed möjliggör en snabb och lämplig ersättning liksom anslag till forskning och utveckling av ett vaccin mot infektiös laxanemi. (1) EGT L 224, 18. 8. 1990, s. 19 (Ändringsförslag 6) Skäl 5 5. Bestämmelserna i direktiv 93/53/EEG bör därför ändras. 5. Då det saknas tillräckligt vetenskapligt och tekniskt underlag och samrådet med laxindustrin varit ofullständigt och berörda parter, samt i syfte att finna en tillfällig, lös- ning bör bestämmelserna i direktiv 93/53/EEG ändras. Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv fisksjukdomar 93/53/EEG om gemenskapens minimiåtgärder för bekämpning av vissa (KOM(1999) 437. C5-0168/1999. 1999/0191(CNS)) (Samrådsförfarandet) Europaparlamentet utfärdar denna resolution ? med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(1999) 437) (1), ? efter att ha hörts av rådet i enlighet med artikel 37 i EG-fördraget (C5-0168/1999), ? med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, ? med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A5-0036/2000). 1. arlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet, uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 2. 250. 2 i EG-fördraget, uppmanar rådet att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som 3. parlamentet har godkänt, uppmanar rådet att på nytt höra parlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommis- 4. sionens förslag, 5. uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. (1) EGT C 342 E, 30. 11. 1999, s. 42


title: WRITTEN QUESTION E-0569/00 by Christopher Huhne (ELDR) to the Council. Council secrecy.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
transparency in decision-making

text: 26. 1. 2001 EN Official Journal of the European Communities C 26 E/63 Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (11 April 2000) At the moment, the Commission is not able to cite the data requested by the Honourable Member. However, following a mandate of the Council, the Commission is currently undertaking a study on the effective level of company taxation in the Member States. This study will be finalised in the second half of the current year. The report will contain information concerning the effective levels of corporate taxation in the Member States. These rates will be compared to the statutory rates. As far as other recent estimates are concerned, the Dutch government commissioned three studies in 1999 on the effective tax burden in the Community. These studies contain tables concerning the statutory rates and the effective rates and are available through Internet at http://www. minfin. nl/,select British flag, select (cid:145)tax competition in the European Union(cid:146). (2001/C 26 E/077) WRITTEN QUESTION E-0569/00 by Christopher Huhne (ELDR) to the Council (2 March 2000) Subject: Council secrecy Will the Council please name any other legislative body in any other state or legislative area, other than itself, which meets in secret with the results that those affected by a decision are unable to know the considerations that led to a decision, or which representatives on the legislature took which point of view? If it agrees that the only two such legislatures are those of Cuba and North Korea, how does it justify its practices being placed in the same category as two pariah states? (2001/C 26 E/078) WRITTEN QUESTION E-0571/00 by Christopher Huhne (ELDR) to the Council (2 March 2000) Subject: Accountability Does the Council agree that it is an essential part of the democratic process for those affected by decisions to know how their representatives voted when such decisions were taken so that their electorates can hold them to account? (2001/C 26 E/079) WRITTEN QUESTION E-0572/00 by Christopher Huhne (ELDR) to the Council (2 March 2000) Subject: Transparency How does the Council intend to implement the various commitments which it has given concerning EU transparency, particularly with regard to its own decisions?


title: QUESTION ÉCRITE E-0590/00 posée par Giles Chichester (PPE-DE) au Conseil. Prêts de la BERD à des entreprises russes du secteur de l'énergie.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EBRD
EU policy
Russia
development policy
loan
power plant

text: 26. 1. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 26 E/67 (2001/C 26 E/083) QUESTION (cid:201)CRITE E-0586/00 posØe par Mark Watts (PSE) (cid:224) la Commission (29 fØvrier 2000) Objet: Politique commune durable des transports La Commission peut-elle indiquer comment (cid:129) et dans quelle mesure (cid:129) les responsables de la politique nationale des transports dans les (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union europØenne ont ØtØ influencØs par le dØveloppement d(cid:146)une politique commune des transports, notamment sur le plan de la crØation de systŁmes de transports respectueux de l(cid:146)environnement? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (19 avril 2000) La plupart des (cid:201)tats membres ont commencØ (cid:224) mettre en place au niveau national des politiques visant (cid:224) intØgrer les aspects environnementaux. Cet Ølan en faveur de l(cid:146)intØgration, rØsultant des mandats donnØs lors du Conseil europØen de Cardiff et des Conseils europØens ultØrieurs, doit donc Œtre entretenu et traduit en dØcisions concrŁtes, et de nouveaux instruments devraient Œtre mis en place pour promouvoir, Øvaluer et surveiller l(cid:146)intØgration. De nombreuses mesures nouvelles ont ØtØ mises en (cid:156)uvre, mŒme si (cid:224) certains Øgards certains (cid:201)tats membres sont plus actifs que d(cid:146)autres. Il faut citer notamment la relation entre la baisse des Ømissions de plomb et l(cid:146)introduction d(cid:146)une diffØrenciation fiscale entre essence au plomb et essence sans plomb. Sur le plan communautaire, l(cid:146)Agence de l(cid:146)environnement a dØveloppØ un instrument de gestion (transport environment reporting mechanism) permettant de suivre l(cid:146)Øvolution de l(cid:146)intØgration de l(cid:146)environnement dans le domaine des transports dans les (cid:201)tats membres. Son premier rapport est attendu en avril 2000. l(cid:146)article 8 de la dØcision no 1692/96/CE du Dans le cadre de la politique des rØseaux transeuropØens, Parlement et du Conseil du 23 juillet 1996 sur les orientations communautaires par le dØveloppement du rØseau transeuropØen de transport (1) rØitŁre l(cid:146) obligation pour les (cid:201)tats membres d(cid:146)effectuer lors du dØveloppement et la rØalisation des projets d(cid:146)intØrŒt communs, des Øtudes d(cid:146)Øvaluation de l(cid:146)impact sur l(cid:146)environnement conformØment (cid:224) la directive 85/337/CE du Conseil du 27 juin 1985 concernant l(cid:146)Øvaluation des incidences de certains projets publics et privØs sur l(cid:146)environnement (2) et en appliquant la directive 92/43/CEE du Conseil, du 21 mai 1992, concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages (3). En outre, les (cid:201)tats membres sont tenus en vertu de l(cid:146)article 18 de la dØcision susmentionnØe de communiquer rØguliŁrement (cid:224) la Commission les plans et les programmes nationaux qu(cid:146)ils ont ØlaborØs en vue du dØveloppement du rØseau transeuropØen de transport, notamment pour ce qui est des projets d(cid:146)intØrŒt commun. En ce qui concerne les systŁmes de transport soutenables en milieu urbain, eu Øgard au principe de subsidiaritØ, la Commission a axØ son effort sur l(cid:146)Øchange de bonnes pratiques. Elle a contribuØ en particulier au financement de Eltis (European Local transport information system), un systŁme d(cid:146)informa- tion sur les transports locaux (cid:224) la disposition des Ølus, des responsables politiques, des gestionnaires et des opØrateurs de transport, sans oublier les usagers. Cette base de donnØes se caractØrise notamment par la prØsentation de nombreuses Øtudes de cas concrets et l(cid:146)existence d(cid:146)un forum ouvert (cid:224) tout public. Enfin la base de donnØes des bonnes pratiques dans le domaine de la gestion urbaine et du dØveloppement durable contient Øgalement de bons exemples dans le domaine du dØveloppement durable. (1) (2) (3) JO L 228 du 9. 9. 1996. JO L 175 du 5. 7. 1985. JO L 206 du 22. 7. 1992. (2001/C 26 E/084) QUESTION (cid:201)CRITE E-0590/00 posØe par Giles Chichester (PPE-DE) au Conseil (2 mars 2000) Objet: PrŒts de la BERD (cid:224) des entreprises russes du secteur de l(cid:146)Ønergie Le Conseil peut-il indiquer s(cid:146)il projette de rØexaminer le fonctionnement de l(cid:146)accord et des lignes directrices de la BERD rØgissant l(cid:146)octroi de prŒts (cid:224) des entreprises russes du secteur de l(cid:146)Ønergie? C 26 E/68 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 26. 1. 2001 RØponse (26 juin 2000) Le Conseil n(cid:146)a, en tant que tel, aucune compØtence pour rØexaminer le fonctionnement de l(cid:146)accord et des lignes directrices de la BERD, institution qui a ØtØ crØØe par un accord international conclu, (cid:224) l(cid:146)Øpoque, entre 39 pays europØens et non europØens, et notamment par les (cid:201)tats-Unis et le Japon, d(cid:146)une part, et l(cid:146)UE et la BEI, d(cid:146)autre part. (2001/C 26 E/085) QUESTION (cid:201)CRITE E-0602/00 posØe par Giovanni Pittella (PSE) (cid:224) la Commission (3 mars 2000) Objet: (cid:201)pidØmie de grippe aviaire dans certaines rØgions italiennes Une ØpidØmie de grippe aviaire sØvit actuellement dans certaines rØgions italiennes, qui a entra(cid:238)nØ la mort ou imposØ l(cid:146)abattage de 7 millions de volatiles. Sachant cela, la Commission pourrait-elle indiquer: (cid:129) quelles sont les mØthodes d(cid:146)abattage qui ont ØtØ utilisØes pour les volatiles qui ne sont pas morts directement du fait de l(cid:146)ØpidØmie, par qui ces abattages ont ØtØ effectuØs, par qui ils ont ØtØ autorisØs, sur combien d(cid:146)animaux, dans le cadre de quelles structures; (cid:129) si et comment ont ØtØ respectØes les dispositions de la directive 93/119/CE (1) (transposØe en droit italien par dØcret lØgislatif no 333 du 1er septembre 1998); (cid:129) quelle est la destination finale qui a ØtØ dØcidØe pour les carcasses des animaux morts des suites de cette ØpidØmie? (1) JO L 340 du 31. 12. 1993, p. 21. RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (14 avril 2000) (cid:192) la mi-mars 2000, les autoritØs italiennes avaient communiquØ 368 foyers d(cid:146)influenza aviaire. Les foyers sont apparus chez diffØrents types d(cid:146)espŁces et catØgories de productions. Quelque 12,2 millions d(cid:146)oiseaux ont ØtØ abattus dans des exploitations de volaille touchØes et 3 millions dans des exploitations considØrØes comme sensibles ou (cid:224) haut risque. Des donnØes exactes relatives aux oiseaux morts de la maladie et (cid:224) ceux qui ont ØtØ abattus dans les exploitations affectØes ne sont pas encore disponibles. Cette absence de chiffres est due notamment au fait que la maladie peut entra(cid:238)ner une mortalitØ pouvant atteindre 100 % en trŁs peu de temps. Les animaux meurent souvent au moment mŒme oø des dispositions sont prises en vue de leur abattage. La mØthode de mise (cid:224) mort des oiseaux a fait l(cid:146)objet de discussions lors de la rØunion du comitØ vØtØrinaire permanent en janvier et ensuite en mars 2000. Lors de cette derniŁre rØunion, la dØlØgation italienne a annoncØ que les dispositions de la directive 93/119/CEE du Conseil sur la protection des animaux au moment de leur abattage ou de leur mise (cid:224) mort (1) Øtaient mises en (cid:156)uvre. Cette directive (annexe C) ØnumŁre les procØdØs autorisØs de mise (cid:224) mort de la volaille, comme l(cid:146)Ølectrocution, l(cid:146)exposition au dioxyde de carbone, la dØcapitation, la dislocation du cou et l(cid:146)utilisation du caisson (cid:224) vide. Au cours de l(cid:146)exØcution, des exigences particuliŁres doivent Œtre remplies dans le cadre de l(cid:146)objectif global (article 3) de la directive, c(cid:146)est-(cid:224)-dire que «toute excitation, douleur ou souffrance Øvitable doit Œtre ØpargnØe aux animaux pendant l(cid:146)acheminement, l(cid:146)hØbergement, l(cid:146)immobilisation, l(cid:146)Øtourdissement, l(cid:146)abattage et la mise (cid:224) mort». Outre les procØdØs de mise (cid:224) mort susmentionnØs, l(cid:146)autoritØ compØtente peut appliquer d(cid:146)autres procØdures de mise (cid:224) mort pour la lutte contre les maladies pendant les ØpidØmies (annexe E). Dans de


title: Risoluzione legislativa del Parlamento sulla proposta di regolamento del Consiglio recante quarta modifica del regolamento (CE) n. 1626/94 che istituisce misure tecniche per la conservazione delle risorse della pesca nel Mediterraneo e quarta modifica del regolamento (CE) n. 850/98 per la conservazione delle risorse della pesca attraverso misure tecniche per la protezione del novellame (COM(1999) 552 — C5-0040/2000 — 1999/0222(CNS))

eurovoc_concepts:
Mediterranean Sea
conservation of fish stocks
fishing regulations

text: 4. 12. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 346/79 Giovedì 2 marzo 2000 5. Protezione del novellame * A5-0035/2000 Proposta di regolamento del Consiglio recante quarta modifica del regolamento (CE) n. 1626/94 che istituisce misure tecniche per la conservazione delle risorse della pesca nel Mediterraneo e quarta modifica del regolamento (CE) n. 850/98 per la conservazione delle risorse della pesca attra- verso misure tecniche per la protezione del novellame (COM(1999) 552 * C5-0040/2000 * 1999/0222(CNS)) La proposta è approvata Risoluzione legislativa del Parlamento sulla proposta di regolamento del Consiglio recante quarta modifica del regolamento (CE) n. 1626/94 che istituisce misure tecniche per la conservazione delle risorse della pesca nel Mediterraneo e quarta modifica del regolamento (CE) n. 850/98 per la con- servazione delle risorse della pesca attraverso misure tecniche per la protezione del novellame (COM(1999) 552 * C5-0040/2000 * 1999/0222(CNS)) (Procedura di consultazione) Il Parlamento europeo, (cid:21) vista la proposta della Commissione al Consiglio (COM(1999) 552), (cid:21) consultato dal Consiglio a norma dell’articolo 37 del trattato (C5-0040/2000), (cid:21) visto l’articolo 67 del suo regolamento, (cid:21) vista la relazione della commissione per la pesca (A5-0035/2000), 1. 2. approva la proposta della Commissione; invita il Consiglio ad informarlo qualora intenda discostarsi dal testo approvato dal Parlamento; chiede di essere nuovamente consultato qualora il Consiglio intenda modificare sostanzialmente la 3. proposta della Commissione; 4. incarica la sua Presidente di trasmettere la posizione del Parlamento al Consiglio e alla Commissione


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0628/00 från Erik Meijer (GUE/NGL) till rådet. Kosovo: konstaterande av sanningen om massmorden i Racak i januari 1999 i anledning av rapporten från dr Helena Ranta, EU:s observatör i Pristina.

eurovoc_concepts:
Kosovo
common foreign and security policy
homicide
judicial inquiry

text: C 26 E/72 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 26. 1. 2001 skyddsniv(cid:229) vad g(cid:228)ller milj(cid:246) och resurser och (c) att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r v(cid:228)xtprodukter och v(cid:228)xtskyddsmedel inom gemenskapen. Direktivet inneh(cid:229)ller en gemenskapsf(cid:246)rteckning (cid:246)ver godk(cid:228)nda verksamma (cid:228)mnen som efter grundlig utv(cid:228)rdering anses vara s(cid:228)kra f(cid:246)r m(cid:228)nniskans och djurens h(cid:228)lsa och f(cid:246)r milj(cid:246)n. Ansvaret f(cid:246)r godk(cid:228)nnandet av enskilda produkter ligger dock fortfarande hos varje enskild medlemsstat (subsidiaritetsprincipen), vilket inneb(cid:228)r en extra kontroll av v(cid:228)xtskyddsmedlets s(cid:228)kerhet under de s(cid:228)rskilda anv(cid:228)ndningsvillkor som r(cid:229)der i den aktuella medlemsstaten. Enligt direktivet f(cid:229)r medlemsstaterna endast l(cid:228)mna ett godk(cid:228)nnande f(cid:246)r de v(cid:228)xtskyddsmedel som inneh(cid:229)ller verksamma (cid:228)mnen som (cid:228)r upptagna p(cid:229) gemenskapsf(cid:246)rteckningen och under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att vissa kriterier r(cid:246)rande medlets effektivitet och oskadlighet f(cid:246)r m(cid:228)nniska och milj(cid:246) (cid:228)r uppfyllda. Dessa kriterier har harmoniserats (de s. k. enhetliga principerna) liksom de uppgifter som n(cid:228)ringslivet skall l(cid:228)mna in f(cid:246)r godk(cid:228)nnande av ett v(cid:228)xtskyddsmedel. Som ett undantag f(cid:229)r medlemsstaterna, vad g(cid:228)ller alla verksamma (cid:228)mnen som redan fanns p(cid:229) marknaden n(cid:228)r direktivet tr(cid:228)dde i kraft i juli 1993, forts(cid:228)tta att bevilja godk(cid:228)nnanden f(cid:246)r v(cid:228)xtskyddsmedel som inte (cid:228)r upptagna p(cid:229) gemenskapsf(cid:246)rteckningen under den tid d(cid:229) dessa verksamma (cid:228)mnen successivt h(cid:229)ller p(cid:229) att unders(cid:246)kas. Kommissionen antog f(cid:246)rordning (EG) nr 451/2000 av den 28 februari 2000 om genom- f(cid:246)randebest(cid:228)mmelser f(cid:246)r den andra och tredje etappen i det arbetsprogram som avses i artikel 8. 2 i r(cid:229)dets direktiv 91/414/EEG (2) f(cid:246)r att underl(cid:228)tta och p(cid:229)skynda unders(cid:246)kningen av dessa (cid:228)mnen. I direktivet f(cid:246)reskrivs att godk(cid:228)nnanden som beviljats av en medlemsstat skall erk(cid:228)nnas av de (cid:246)vriga medlemsstaterna under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att jordbruks-, v(cid:228)xtskydds- och milj(cid:246)f(cid:246)rh(cid:229)llanden ((cid:228)ven klimatiska) (cid:228)r j(cid:228)mf(cid:246)rbara. 4. En n(cid:228)rliggande fr(cid:229)ga till godk(cid:228)nnandet av v(cid:228)xtskyddsmedel (cid:228)r fr(cid:229)gan om bek(cid:228)mpningsmedelsrester i och p(cid:229) frukt och gr(cid:246)nsaker. Gemenskapens gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r bek(cid:228)mpningsmedelsrester i och p(cid:229) frukt och gr(cid:246)nsaker fastst(cid:228)lls f(cid:246)r en stor m(cid:228)ngd bek(cid:228)mpningsmedel i bilagorna till r(cid:229)dets direktiv 76/895/EEG av den 23 november 1976 (3) och 90/642/EEG av den 27 november 1990 (4). Dessa gr(cid:228)nsv(cid:228)rden (cid:228)r bindande f(cid:246)r hela gemenskapen. Att fastst(cid:228)lla dessa gr(cid:228)nsv(cid:228)rden (cid:228)r ett fortl(cid:246)pande arbete som (cid:228)nnu inte omfattar alla bek(cid:228)mpningsmedel. N(cid:228)r det g(cid:228)ller kombinationer av bek(cid:228)mpningsmedel och produkter f(cid:246)r vilka gemen- skapens gr(cid:228)nsv(cid:228)rden (cid:228)nnu inte har fastst(cid:228)llts, (cid:228)r situationen i medlemsstaterna inte harmoniserad och f(cid:229)r varje enskild medlemsstat fastst(cid:228)lla sina egna nationella gr(cid:228)nsv(cid:228)rden. Det (cid:228)r mycket m(cid:246)jligt att situationen kan uppst(cid:229) att en medlemsstat har godk(cid:228)nt ett bek(cid:228)mpningsmedel och utf(cid:228)rdat motsvarande nationella gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r det, medan samma medel inte (cid:228)r godk(cid:228)nt i en annan medlemsstat d(cid:228)r det (cid:229)satts gr(cid:228)nsv(cid:228)rdet noll. Detta skulle inneb(cid:228)ra att den sistn(cid:228)mnda medlemsstaten fullt legitimt kan stoppa importen fr(cid:229)n den f(cid:246)rstn(cid:228)mnda medlemsstaten av produkter som inneh(cid:229)ller bek(cid:228)mp- ningsmedelsrester. I r(cid:229)dets direktiv 97/41/EG av den 25 juni 1997 (5) f(cid:246)reskrivs ett f(cid:246)rlikningsf(cid:246)rfarande p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) n(cid:228)r medlemsstater inte lyckas l(cid:246)sa sina handelstvister genom bilaterala (cid:246)verl(cid:228)ggningar. (1) EGT L 230, 19. 8. 1991. (2) EGT L 55, 29. 2. 2000. (3) EGT L 340, 9. 12. 1976. (4) EGT L 350, 14. 12. 1990. (5) EGT L 184, 12. 7. 1997. (2001/C 26 E/090) SKRIFTLIG FR¯GA E-0628/00 fr(cid:229)n Erik Meijer (GUE/NGL) till r(cid:229)det (2 mars 2000) ˜mne: Kosovo: konstaterande av sanningen om massmorden i Racak i rapporten fr(cid:229)n dr Helena Ranta, EU:s observat(cid:246)r i Pristina januari 1999 i anledning av 1. Erinrar sig r(cid:229)det rapporten om att den serbiska armØn den 15 januari 1999 dragit genom den kosovarska byn Racak och d(cid:228)refter bortf(cid:246)rt 45 m(cid:228)n fr(cid:229)n den albanska befolkningsgruppen, vilkas lik sedan p(cid:229)tr(cid:228)ffats och att detta illd(cid:229)d ocks(cid:229) varit anledning till det krig om Kosovo som utk(cid:228)mpades senare under 1999? 26. 1. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 26 E/73 K(cid:228)nner r(cid:229)det till en rapport som ingick i pressen i mars 1999 och d(cid:228)r dr Helena Ranta, medlem av 2. den r(cid:228)ttsmedicinska expertgrupp som Europeiska unionen tillsatt i Pristina p(cid:229) uppmaning av OSSE, ber(cid:228)ttade hur hon den 22 januari 1999 unders(cid:246)kt 40 lik, varvid hon allvarligen betvivlat trov(cid:228)rdigheten i den d(cid:229) g(cid:228)ngse synen p(cid:229) det massmord som avsetts i punkt 1? Har r(cid:229)det tillg(cid:229)ng till n(cid:229)gon mer detaljerad rapport i fr(cid:229)gan fr(cid:229)n dr Ranta och hennes arbetsgrupp 3. eller fr(cid:229)n n(cid:229)gon annan officiell k(cid:228)lla? ˜r denna rapport eller dessa rapporter tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r allm(cid:228)nheten? 4. Kan r(cid:229)det ge besked om huruvida den underf(cid:246)rst(cid:229)dda rekommendationen i dr Rantas rapport f(cid:246)ljts, n(cid:228)mligen att det med tanke p(cid:229) en helhetsbild av vad som utspelat sig i Racak f(cid:246)rst m(cid:229)ste g(cid:246)ras en utf(cid:246)rlig polisunders(cid:246)kning? Om svaret p(cid:229) fr(cid:229)ga 4 (cid:228)r jakande, finns d(cid:229) resultaten av denna unders(cid:246)kning att tillg(cid:229)? Om svaret (cid:228)r 5. nekande, varf(cid:246)r har d(cid:229) dessa rekommendationer ((cid:228)nnu) inte lett till n(cid:229)gon efterf(cid:246)ljd? Har r(cid:229)det tillg(cid:229)ng till kopior av de obduktionsprotokoll f(cid:246)r offren i Racak som omn(cid:228)mnts i Rantas 6. rapport? ˜r r(cid:229)det, bland annat med tanke p(cid:229) att fr(cid:228)mja en avsp(cid:228)nning i omr(cid:229)det, berett att verka till f(cid:246)rm(cid:229)n 7. f(cid:246)r att unders(cid:246)kningen om hur det verkligen g(cid:229)tt till i samband med massmorden i Racak s(cid:229) vitt som m(cid:246)jligt forts(cid:228)tts och att resultaten ges till k(cid:228)nna, ocks(cid:229) i det fall d(cid:229) resultaten starkt skulle avvika fr(cid:229)n de tolkningar som gjorts i det (cid:246)gonblick d(cid:229) offren uppt(cid:228)cktes? Svar (8 juni 2000) R(cid:229)det uttryckte sin avsky vid tiden f(cid:246)r massakern i Racak. Det (cid:228)r medvetet om de pressrapporter som publicerades i mars 1999, i vilka det framh(cid:246)lls att det inte fanns n(cid:229)gra tecken p(cid:229) att offren var n(cid:229)got annat (cid:228)n obev(cid:228)pnade civila. ¯klagaren vid Internationella krigsf(cid:246)rbrytartribunalen f(cid:246)r f. d. Jugoslavien (ICTY) Carla Del Ponte meddelade efter sin utn(cid:228)mning den 29 september 1999 att ICTY kommer att forts(cid:228)tta att utreda brott som beg(cid:229)tts under den v(cid:228)pnade konflikten i Kosovo och att hon var fast besluten att v(cid:228)cka talan mot de ansvariga inf(cid:246)r domstolen i Haag. Enligt ordf(cid:246)randeskapets mening omfattas ocks(cid:229) massakern i Racak av anklagelser f(cid:246)r mord, f(cid:246)rf(cid:246)ljelse och deportationer i Kosovo, som Internationella krigsf(cid:246)rbrytartribunalen f(cid:246)r f. d. Jugoslavien (ICTY) bekr(cid:228)ftade den 24 maj 1999, mot F(cid:246)rbundsrepubliken Jugoslaviens president Slobodan Milosevic, Serbiens president Milan Milutinovic, F(cid:246)rbundsrepubliken Jugoslaviens vice premi(cid:228)rminister Nikola Sainovic, stabschefen f(cid:246)r den jugoslaviska armØn Dragoljub Ojdanic och Serbiens inrikesminister Vlajko Stojiljkovic. R(cid:229)det betonar att EU:s medlemsstater (cid:228)r fast beslutna att till fullo samarbeta med ICTY och att uppfylla sina f(cid:246)rpliktelser enligt relevanta resolutioner fr(cid:229)n FN:s s(cid:228)kerhetsr(cid:229)d. Som ordf(cid:246)randen i ICTY erinrade om den 31 maj 1999 innefattar dessa f(cid:246)rpliktelser ocks(cid:229) att alla stater och organisationer som har information om p(cid:229)st(cid:229)dda brott inom tribunalens beh(cid:246)righetsomr(cid:229)de skall g(cid:246)ra denna tillg(cid:228)nglig f(cid:246)r (cid:229)klagaren. R(cid:229)det, som har mottagit rapporter fr(cid:229)n det kriminaltekniska expertuppdraget, respekterade denna f(cid:246)rpliktelse genom att (cid:246)verl(cid:228)mna obduktionsprotokollen fr(cid:229)n massakern i Racak till ICTY under det tyska ordf(cid:246)rande- skapet f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1999. R(cid:229)det anser det inte l(cid:228)mpligt att ytterligare kommentera ett p(cid:229)g(cid:229)ende r(cid:228)ttsligt f(cid:246)rfarande. (2001/C 26 E/091) SKRIFTLIG FR¯GA E-0632/00 fr(cid:229)n Mar(cid:237)a Ayuso GonzÆlez (PPE-DE) till kommissionen (3 mars 2000) ˜mne: Sociala och ekonomiska f(cid:246)ljder av minskade exportbidrag f(cid:246)r bearbetningsindustrin Kan kommissionen ange vilka f(cid:246)ljder minskade eller avskaffade exportbidrag f(cid:229)r f(cid:246)r bearbetningsindustrin n(cid:228)r det g(cid:228)ller varje enskild jordbruksprodukt, och finns det planer p(cid:229) n(cid:229)gra alternativ eller st(cid:246)d f(cid:246)r att uppv(cid:228)ga f(cid:246)ljdverkningarna?


title: QUESTION ÉCRITE E-0568/00 posée par Christopher Huhne (ELDR) au Conseil. Licenciements et charges salariales.

eurovoc_concepts:
administration of the Institutions
dismissal
personnel administration
social-security contribution
wage cost

text: 21. 11. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 330 E/187 Belgique & Luxembourg Danemark Allemagne GrŁce Espagne France Irlande Italie Pays-Bas Autriche Portugal Finlande SuŁde Royaume-Uni Moyenne pondØrØe UE-15 Taux de pØnØtration des importations (en %) Directe Indirecte 5,8 3,3 1,2 2,4 1,6 1,7 4,4 1,4 5,5 3,4 2,9 3,7 6,2 0,6 1,8 11,6 23,0 3,8 23,7 5,7 9,8 27,9 6,5 10,7 10,2 18,5 24,6 8,4 11,0 8,5 Total 17,3 26,3 5,0 26,1 7,3 11,5 32,3 7,9 16,2 13,6 21,4 28,3 14,6 11,6 10,3 Le degrØ de fiabilitØ des chiffres fournis par cet indicateur n(cid:146)est pas suffisant pour mesurer les marchØs transfrontaliers bilatØraux entre des (cid:201)tats membres donnØs. L(cid:146)estimation rØalisØe au niveau communautaire est certes plus fiable, mais les chiffres concernant chaque (cid:201)tat membre doivent Øgalement Œtre interprØtØs avec prudence en raison de la taille de l(cid:146)Øchantillon (2000 entreprises interrogØes). Ils reprØsentent tous les marchØs publics figurant au-dessus et au-dessous des seuils des directives dans les secteurs sØlectionnØs. Une enquŒte (cid:224) plus grande Øchelle est prØvue en vue d(cid:146)amØliorer le degrØ de prØcision de cet indicateur et d(cid:146)observer les progrŁs rØalisØs. La Commission envisage la possibilitØ d(cid:146)inscrire cette enquŒte dans le cadre du programme sur les statistiques structurelles des entreprises exØcutØ par Eurostat en collaboration avec les instituts statistiques des (cid:201)tats membres. (1) COM(98) 143 final. (2000/C 330 E/214) QUESTION (cid:201)CRITE E-0568/00 posØe par Christopher Huhne (ELDR) au Conseil (2 mars 2000) Objet: Licenciements et charges salariales Combien de membres du personnel du Conseil ont ØtØ licenciØs au cours de chacune des cinq derniŁres annØes et quelle proportion de l(cid:146)organigramme cela reprØsente-t-il pour chacune de ces annØes? Quel a ØtØ le coßt salarial global pour l(cid:146)institution, et quel a ØtØ en moyenne le montant versØ chaque annØe (cid:224) chaque salariØ? RØponse (2 mai 2000) Le Conseil voudrait indiquer qu(cid:146)au sein du SecrØtariat GØnØral, au cours des cinq derniŁres annØes et sur un effectif global moyen de 2 400 fonctionnaires, une personne a ØtØ rØvoquØe au titre de l(cid:146)article 86, paragraphe 2 sous f) du statut et une personne n(cid:146)a pas ØtØ titularisØe (cid:224) l(cid:146)issue de la pØriode de stage, en application de l(cid:146)article 34, paragraphe 2, deuxiŁme alinØa du statut


title: Sverige.

eurovoc_concepts:
EU law
European Ombudsman
European citizenship
Sweden
complaint to the Commission
consumer protection
infringement of EU law
petition
single market